Diskussion:Platta på mark

message: Vilken konstruktion är inte svår att åtgärda för brister? Vilken är den beräknade livslängden på en konstruktion?
Dess nackdelar är att den inte är tillgänglig för underhåll av avloppsrör, fjärrvärme mm samt att den är känslig för översvämning. Även måttliga regn kan dränka plattan om dräneringen inte är fullgod och därmed orsaka akuta skador. Den saknar flexibiliteten hos en krypgrund där marksättningar kan kompensera med kilar i efterhand något som är omöjligt med platta på mark. Konstruktionen är också radonkänslig och svår att korrigera om den byggts med brister från början.
svenboatbuilder 3 november 2008 kl. 01.00 (CET)
replies: text: Texten ovan är kopierad från artikeln vid tidpunkten. svenboatbuilder 16 november 2008 kl. 23.05 (CET)

text: Ånggenomgångsmotstånd varierar för olika material och är inte beroende av vilken grundläggningsprincip man använder. Enkelt förklarat så här, ett ångtätt material har samma svårighet att släppa igenom fukt oberoende av vilket material som finns bakom eller under det täta materialet. Artikeln saknar helt källor, lägg hjärna till dessa om ni har några så att läsaren kan läsa vidare. Skriv hjärna under era diskussioner med fyra tilde, så här svenboatbuilder 13 november 2008 kl. 11.57 (CET)
replies: text: : Även här viktigt för wikipedias trovärdighet och er alla som skriver i artikeln att era källor går att verifiera (om jag får tycka till), se här . lycka till svenboatbuilder 15 november 2008 kl. 23.38 (CET)
replies: text: ::: Det är viktigt för er som skriver i artikel eller redigerar i artikeln att ni ger akt på utförande och metoder i det ``äldre förfarandet´´ och det senaste med en ``isolerad  platta på mark´´. Det kan vara svårt för en läsare att hålla isär vad som är vad i metoder och utförande mellan Ny teknik och äldre, och även vilka problem och åtgärder som finns att tillgå för att komma tillrätta med problem i de olika utförande av den här grundläggningen. Lägg till källor och referenser i era inlägg, dessa är intressanta för den nuvarande och framtida läsaren var han/hon kan få fördjupade kunskaper. Lycka till, mvhsvenboatbuilder 1 december 2008 kl. 15.34 (CET)
Svenboatbuilder, varför tog du bort citaten från Boverket? Boverket anger ju klart och tydligt att mätning är att föredra framför simuleringar (eftersom som simuleringerna inte alltid ger rätt resultat, med svåra hälsoproblem för de boende som följd).--Nulldotnet 26 januari 2009 kl. 10.28 (CET)

text: :Nulldotnet Vilken sida kan man hitta det här citatet? (Trots Boverkets rekommendationer används ibland istället beräkningar för att försöka fastställa att betongplattan torkat tillräckligt). Läser du lite längre ner i artikel så står det att man gör en manuell beräkning, en manuell beräkning är en manuell fuktmätning, varför ska det vara upprepningar? Varför tog du bort självuttorkade högpresterade betong? svenboatbuilder 26 januari 2009 kl. 17.48 (CET)
replies: text: ::Citatet är "Den slutligakontrollen av att betongen torkat tillräckligt, t.ex.före 
golvbeläggning,bör ske med fuktmätning.Vägledning om hur 
fuktmätning i betong kan utföras finns i Sveriges Byggindustriers handbok 
Manual– Fuktmätning i betong." och finns på sidan 157. Ang. manuell beräkning har jag sett det förekomma, dvs någon form av manuell uträkning kompletterat med fuktmätning i ytan med kapacitiv fuktkvotsmätare. Det ger förstås oftast fel resultat men eftersom det ändå verkar förekomma  tyckte jag det skulle vara med. --Nulldotnet 27 januari 2009 kl. 21.09 (CET)

text: :Fuktmättning av en betongplatta nämns minst tre gånger utförligt i artikeln, hur många gånger tycker du att det bör nämnas? Min fråga är fortfarande på vilken sida i BBR har du hämtat citatet?  Det är där du hänvisar med referensen av ditt citat, eller är det något annat du menar? I dessa böcker som jag hänvisar till som är underlag till mina bidrag i texten, där beskrivs utförligt hur en fuktmättning går till, särskilt i boken få bukt med fukt som beskriver dattaprogramet som är utveklat på Lunds univerietet, som  för övrigt är gratis att lada ner. Vad är det för fel på på självuttorkande betong? Det är inte nämnt ännu i betong. Fuktmätning bör nog ha en egen artikel enligt min mening.  svenboatbuilder 27 januari 2009 kl. 22.08 (CET)
replies: text: ::Jag tycker fuktmätning skall nämnas varje gång artikeln talar om att fastställa fukthalten, eftersom det är den enda säkra metoden för att undvika fuktskador. Sidanvisningen står ovan. Det är inget fel på betong med hög cementhalt men det används inte utom där det behövs av konstruktionsskäl. Vanliga platta-på-mark konstruktioner har vanliga typer av betong. Därför är det fel när det står i artikeln att  moderna konstruktioner använder betong med hög cementhalt.   --Nulldotnet 29 januari 2009 kl. 08.39 (CET)

text: : Nu är det tredje gången jag frågar vad du har hämtat det som du nämner är citat från boverket, vilken sida??. Citat,, (Innan golvet läggs bör, enligt Boverkets Byggregler [13] en fuktmätning utföras för att fastställa att plattan är tillräckligt torr. Trots Boverkets rekommendationer används ibland istället beräkningar för att försöka fastställa att betongplattan torkat tillräckligt. slut citat). 
När det gäller Självtorkande betong, angående vad som inte används och inte i olika sammanhang. Det finns ingen som har den totala överblicken vilken betong som används i alla grunder, allra minst du och jag. Vad som har användts tidigare, och framtida användning får vi skilja på i den historiska delen av artikeln. Det rekommenderas att självtorkande högkomprimerad betong ska användas eftersom den förkortar byggprocessen, tid är pengar även för byggföretagen. I byggsektorn, är många material och metodet historia år 2009, metoder som ansågs bra så sent som 5 - 8 år. Det är oftast argument mellan husförsäljare, vi har den billigaste grunden med till exempel det här avfuktingssytemet. En vis beräknad livslängd är det på alla konstruktioner och material. Det går att byta det mesta i ett hus relativt enkelt, grunden i sig är det problem att ersätta, eller att isolera mer under. Oftast får man vad man betalar för i stunden,ibland mindre om man anlitar fel konsult i ett framtida perspektiv. Det en fördel att bygga energieffektivt, energi lär inte bli billigare. Glöm nu inte att svar på ditt citat från Boverket, vilken sida? svenboatbuilder 29 januari 2009 kl. 13.02 (CET)

text: :Sidan står ju angiven ovan, sidan 157. Hittar du inte citatet? Jag vågar påstå att betong med hög cementinblandning inte alls är vanligt, jag känner inte till något företag som använder mer cement än konstruktionsmässigt nödvändigt. Med tanke på prisskillnaden kommer detta inte att ändras i framtiden skulle jag tro. Personligen skulle jag vilja se att branschen anammade ånggenomsläppliga isoleringar så att plattan kan torka nedåt. Även där är det en prisskillnad som gör att det inte används regelmässigt. Artikeln bör spegla det sätt som grunder faktiskt byggs, inte hur du eller jag skulle vilja att de byggdes. Jag håller med dig om energibesparingarna. Prof Christer Harrysson föreslår att platta byggs med omfattande isolering under plattan, en mindre isolering över plattan och golvvärmen ovanpå den tunnare isoleringen. Detta byggsätt är mycket energieffektivt, fullt i klass med träbjälklag och radiatorer även om innetemperaturen inte sänks. --Nulldotnet 29 januari 2009 kl. 17.28 (CET)
Svenboatbuilder, varför tar du bort stora stycken från artikeln utan diskussion? Det är inte så lite irriterande att arbeta med underbyggnad och referenser i en artikel när du sedan bara tar bort det som inte passar din världsåskådning eller din agenda, vilket det nu är. --Nulldotnet 29 januari 2009 kl. 17.54 (CET)

text: : Om Nulldotnet läser igenom Versionshistorik, det är ett bra hjälpmedel. Ni ser då att jag har lagt till text och referenser, även flyttat några ord till sitt mer naturliga sammanhang, artiklar ska undvikas att vara förvirade.  Det finns mallar att lägga till, om det skulle behövas angående förvirade artiklar, artiklar hamnar på en förvirade lista. (Jag läser den ofta) Jag är inte känd för att tillföra artiklar mindre innehåll än det var tidigare. Samtidigt är det inte min världsåskådning som jag framhäver, det är sammandrag från olika vedertagna bokreferenser, referenser skrivna av kunnigt folk i branschen. Mellan kunnigt folk i branschen finns det inte stora skillnader i inställning hur grunder ska byggas, endast mellan olika aktörer i byggbranchen som vill framhålla sitt system som det unika med bästa långsiktiga lösning angående fukt, energi. Men det är kommerciela intressen, det är en sak som vi inte sysla med här.    
Angående betongen är det bra att det nämns här, det kan vara intressant för den framtida konsumenten att veta vad som finns att tillgå. Om den andvänds av alla eller inte, vet vi inget om. Det får forskare undersöka bättre, det är utan tvekan en bättre betong.
Angående golvvärme finns det en egen artikel, klart det finns olika lösningar på hur den ska gutas in. Jag tror att det kommer att ändra sig på den punkten, jag har inte sett det här i Sverige än. Vid framtida renovering av värmesystem får man eventuelt lägga den ovanpå eller fräsa ned i platta. Det finns olika system för renovering med klenare diameter på rör, eller rör som har mindre bygghöjd (ovala rör). Pex golvvärmerör har har samma livslängd som pex rör till andra värmesystem, eftersom det är exakt samma rör.
svenboatbuilder 29 januari 2009 kl. 18.59 (CET)

text: : Jag i ett nötskal. De som inte har förståt min mentalitet ska inte ge sig in i raderingskrig, ju mer ni raderar desto mer växer artikeln. Ert beteende är helt enkelt mer positivt till platta på marks fördel. svenboatbuilder 1 februari 2009 kl. 00.24 (CET)

text: :Jag har förstått sedan länge att du driver en kampanj för att förhärliga platta-på-mark och ta bort allt som belyser dess avigsidor. En sådan grund  kan iofs byggas väl men det görs verkligen inte överallt idag. Synd om dem som missleds av en Wikipedia-artikel och drabbas av ohälsa och dyra, obekväma lösningar.--Nulldotnet 3 februari 2009 kl. 15.58 (CET)

text: : Jag skriver utifrån Litteraturen och dess bakomliggande forskning som nämns i litteraturlistan, är det någon som har någonting att beklaga får jag vänligen be vederbörande vända sig till författarna av dessa bokverk. Dessa författare kan säkert hjälpa verderbörande med ett svar, kanske inte ett svar vad man önskar sig. Det är viktigt för Wikipedias trovärdighet att det finns vedertagna referenser och att texten speglar dessa. En del skribenter tror att artiklar är för att framföra personliga åsikter, det kan fungera en tid oftast inte alls och få en motsatt verkan.svenboatbuilder 3 februari 2009 kl. 16.55 (CET)

text: :Du skriver utifrån din personliga uppfattning och tar gärna bort väl belagda synpunkter från respekterade källor. --Nulldotnet 4 februari 2009 kl. 16.14 (CET)

text: : Dessa källor är ingalunda anonyma. Här diskuterar vi artiklars innehåll, det har ni kanske inte förstått. Personangrepp kan ni göra er egen miljö!! svenboatbuilder 4 februari 2009 kl. 17.54 (CET)
replies: text: ::Med tanke på hur snabb du själv är till personangrepp bör du vara lite försiktig med den anklagelsen. Du skriver inte vad forskningen kommit fram till utan hur du tolkar böcker och tidningsartiklar på ditt eget personliga vis. T ex säger artikeln du referar till med påståendet att moderna konstruktioner använder betong med hög cementhalt ("självuttorkande är en felaktig benämning) inte att den betongen används överhuvud taget, utan att den finns. Det är en milsvid skillnad. --Nulldotnet 5 februari 2009 kl. 22.28 (CET)
replies: text: ::: Anticimex syn på grundläggning. Finns att läsa i Rapport krypgrunder 2004.
*De senare årens insikt till uppkomsten fuktskador i till exempel krypgrunder, ett försök med att komma till rätta med dessa har visat sig vara att en värmeisolerade grundkonstruktion är en bättre lösning för att eliminera dessa. En grund anlagd som en platta på mark eller en varmgrund med underliggande värmeisolering är det ett fuktsäkrare sätt att grundlägga.svenboatbuilder 5 februari 2009 kl. 10.32 (CET)
replies: text: ::::Anticimex är ett företag som lever på att sälja (dyra) avfuktare till krypgrunder. Om du tror att deras rapporter är en objektiv bild av olika moderna grundläggningars företräden är du inte lovligt naiv. Värmeisolering är jättebra, oavsett om det är en oventilerad, inneluftsventilerad eller uteluftsventilerad krypgrund eller platta på mark. "Varmgrund" i SPs bemärkelse är kass eftersom det är så svårt att få ett trycktätt skikt ovan dräneringen. --Nulldotnet 5 februari 2009 kl. 22.28 (CET)

text: :Eftersom Anticimex gör överlåtelsebesiktningar vid försäljning av fastigheter, så det inte vara helt fel, det har inte med naiv att görra. Samt att dom är inte de enda som har intresserat sig för problemet, det finns mängder av studier från olika universitet som bekräftar problemet och dess orsak. Egen forskning som inte är vedertagen är tyvär inget som vi kan referera till här. Här får vi rätta oss efter den senaste literaturen som finns att tillgå, när den ändrar sitt innhåll och det kommer nyare principer hur en grundläggning ska utförras då kan det skrivas om här. Tills dess håller jag mig till dessa källor som är vedertagna, andra får tycka vad de vill om källor. Wikipedia är ingent ställe för egna åsikter, de som läser artikeln ska inte bli vilseleda, de ska kunna gå och låna av dessa böcker och få artikeln bekräfftad där. Så enkelt är det. Har ni lagt till någon literatur, skriv hjärna ut tryckåret intill. svenboatbuilder 6 februari 2009 kl. 00.28 (CET)

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 7 externa länkar på Platta på mark. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Korrigerade formatering/användning för http://www.formas.se/upload/EPiStorePDF/Mikroorganismer_i_byggnader/Mikroorganismer_i_byggnader.pdf
*Korrigerade formatering/användning för http://www.boverket.se/upload/publicerat/bifogade%20filer/2008/BBR%2015/BBR_15_hela.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20081211075658/http://www.energimyndigheten.se/sv/Hushall/Din-uppvarmning/Varmedistribution-och-reglersystem/Golvvarme/ till http://www.energimyndigheten.se/sv/Hushall/Din-uppvarmning/Varmedistribution-och-reglersystem/Golvvarme/
*Korrigerade formatering/användning för http://www.konsumentverket.se/Documents/bock_bro_fold/golvvarme.pdf
*Korrigerade formatering/användning för http://www.energimagasinet.com/em00/nr1_02/pdf/kristianstad.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100820123526/http://www.bygging.se/husbyggaren/artiklar/913752377.html till http://www.bygging.se/husbyggaren/artiklar/913752377.html
*Korrigerade formatering/användning för http://www.boverket.se/upload/publicerat/bifogade%20filer/2007/atgarder_mot_radon_i_bostader.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 25 maj 2017 kl. 00.09 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Platta på mark. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade  till http://www.oru.se/oru/upload/Institutioner/Teknik/Dokument/Exjobb%202002/Oru-Te-EXA096-B105-02.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20090419143353/http://www.fuktcentrum.lth.se/verktyg_och_hjaelpmedel/pc_program/torkas till http://www.fuktcentrum.lth.se/verktyg_och_hjaelpmedel/pc_program/torkas/
*Lade  till http://www.du.se/Templates/InfoPage____4227.aspx?epslanguage=SV
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 27 juli 2017 kl. 17.56 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Platta på mark. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100721120559/http://www.boverket.se/Lag-ratt/Boverkets-forfattningssamling/BFS-efter-forkortning/RN/ till http://www.boverket.se/Lag-ratt/Boverkets-forfattningssamling/BFS-efter-forkortning/RN/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100225134645/http://www.boverket.se/Om-Boverket/Webbokhandel/Publikationer/2008/Regelsamling-for-byggande-BBR-20081/ till http://www.boverket.se/Om-Boverket/Webbokhandel/Publikationer/2008/Regelsamling-for-byggande-BBR-20081/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 28 juli 2018 kl. 05.33 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade