Diskussion:Nusvenska

message: Det står "Under slutet av den nusvenska tiden uppstår SMS- och chattspråk." Hur kan vi veta att det här är slutet av den nusvenska tiden? Vad kallas svenskan som talas efter "nu"? /Grillo 1 juli 2009 kl. 17.39 (CEST)
Det är omdiskuterat om vad som egentligen ska markera början på nusvenskan. Röda rummet är ett alternativ, men stavningsreformen 1906 samt radions intågande i folkhemmet 1920 brukar också hävdas markera början på denna epok. Det känns som om detta totalt ignoreras i texten där Röda rummet presenteras som den enda rimliga kandidaten till att markera början av epoken.

message: Följande citerat stycke är mycket likt ett stycke från "Handbok i svenska språket - Ulf Jansson, Martin Levander", sida 284.
replies: text: : År 1906 genomfördes en stor stavningsreform. År 1943 föreslog folkskollärarkåren att svenskan ska bli helt ljudenlig, det vill säga att älg ska stavas som älj och sova som såva. Detta avböjdes dock på grund av samhörighetsprincipen. Enligt ljudenlighetsprincipen skulle till exempel giva stavas jiva samtidigt som gåva skulle stavas med g.
Eftersom texten är lite omskriven med några ord utbytta här och där, och jag inte är helt säker var gränsen går för att ta bort plagiat från Wikipedia, lägger jag till en plagiat mall samt skriver detta inlägg. Om ingen motsätter sig användningen samt om ingen annan kan skriva om texten kommer jag nog att ta bort stycket för säkerhets skull. /VFD
Very Fantastic Dude (diskussion) 11 juni 2023 kl. 11.23 (CEST)

text: Gränsen för upphovsrättsbrott går ungefär vid "inte självständigt formulerad". Hade det bara varit exemplen som hämtades, så hade det möjligen varit OK, men om det är hela stycket som endast ändrats lätt så bör det raderas och skrivas om utan att titta för mycket i originalet.

text: andejons (diskussion) 11 juni 2023 kl. 14.42 (CEST)
replies: text: : Samtidigt är det, om det bara handlar om det citerade, ett kort avsnitt som inte är särskilt originellt formulerat. Frågan är därför om det verkligen har en verkshöjd som gör att man kan tala om plagiat. Det som står bygger ju vad jag förstår i sin tur på andra källor. Rör det sig om en längre sammanhängande text blir det genast en annan sak än om det gäller dessa tre meningar. Tostarpadius (diskussion) 11 juni 2023 kl. 14.56 (CEST)
replies: text: :: Jag ser nu att handboken inte anges som källa till artikeln. Det gör det mer misstänkt, men skulle kunna förklaras av en gemensam förlaga. Tostarpadius (diskussion) 11 juni 2023 kl. 14.58 (CEST)
replies: text: ::: Med "gemensam förlaga", menar du att läroboksförfattaren kan ha skrivit delen i wiki-artikelen? Känner inte till begreppet. Tycker definitivt att en läroboksförfattare borde vara bra på att källhänvisa. Very Fantastic Dude (diskussion) 11 juni 2023 kl. 16.56 (CEST)
replies: text: :::: Nej, med "gemensam förlaga" menar jag att man har hämtat uppgifterna från samma källa. Det hela handlar ju om vad folkskollärarna önskade 1943 och frågan är hur mycket det går att variera språket i det sammanhanget. Självklart kan man ge andra exempel, men kanske är just dessa hämtade någon annanstans ifrån. Vad gäller läroböcker brukar de ju sällan ha tydliga källhänvisningar, i likhet med andra uppslagsverk som skrivs av experter. Ibland är de i praktiken kompilat. Nu uttalar jag mig inte om det specifika verket utan mer generellt. Tostarpadius (diskussion) 11 juni 2023 kl. 17.14 (CEST)
replies: text: :::::Okej, jag förstår! Vad tycker du vi borde göra med detta fallet? Very Fantastic Dude (diskussion) 11 juni 2023 kl. 18.32 (CEST)
replies: text: :::::: Består det förmodade plagiatet endast av dessa tre meningar kan vi ignorera det som jag ser det. Tostarpadius (diskussion) 11 juni 2023 kl. 21.43 (CEST)

text: ::::::Det finns lagligt sett inget sådant som en för kort text för att uppnå verkshöjd. Man kan inte gissa att det finns någon tredje förlaga som skulle vara utan upphovsrätt (alltså utgiven av någon som avled senast 1952), och om man inte tror att någon kan ha formulerat sig precis likadant av en slump så är det intrång på andra rättigheter. Det korrekta är då att formulera en ny text där man inte kan tydligt se att den är osjälvständigt utformad.

text: ::::::andejons (diskussion) 11 juni 2023 kl. 22.38 (CEST)
replies: text: :::::::  Jag är inte övertygad om att det verkligen handlar om ett plagiat eftersom boken inte anges som källa. Det är mycket lätt att hamna nära en annan text när man skriver om en sak som detta. I motsats till vad Du skriver ovan är det just exemplen som jag ser som det som gör det hela misstänkt, men de kan alltså vara hämtade från en gemensam förlaga. Tostarpadius (diskussion) 11 juni 2023 kl. 22.49 (CEST)
replies: text: ::::::::Ja, det är lätt, men eftersom jag inte har boken till hands är det svårt att svara på (och egentligen måste man också kolla en utgåva från före 2009, då stycket lades in), men jag tycker nog inte att de element som stycket är hopsatt av är självklara i sammanhanget (på ett sätt som meningar av typen "Stockholm är Sveriges största stad och huvudstad" är). En omskrivning (gärna med utökning) är oavsett detta sällan till skada. Då ser man också vanligen om det verkligen är självklart att presentera tankarna på just detta sätt.

text: ::::::::andejons (diskussion) 12 juni 2023 kl. 10.16 (CEST)
thread_title:  Misstänkt plagiat