Diskussion:Carl Michael Bellman

message: Ur artikeln:
1776 fick han emellertid av sin beskyddare Gustaf III en sinekur som sekreterare i Nummerlotteriet. Efter kungens död 1792 hamnade han dock åter på obestånd, och 1794 insattes han på gäldstuga, något som drastiskt försämrade hans hälsotillstånd och som i förlängningen ledde fram till hans död i februari 1795.
På grund av sina ekonomiska bekymmer tvingades Bellman och hans familj ofta att flytta, och då hela tiden till sämre bostäder. Sin sista adress hade han på Kungsholmsbrogatan, där hans närmsta granne var den f.d. kaptenen Jacob Johan Anckarström, Gustav IIIs mördare.''
Något stämmer inte. 1. När kungen levde låg han bra till och håvade in lotteripengar. Efter det blev han fattig.
2. Bellman fick flytta runt pga ekonomiska bekymmer, och blev till slut granne med Jacob Johan Anckarström. Enligt (1) måste det vara efter kungens död, och då kan inte Anckarström ha levt, eftersom han blev avrättad för kungamord. Q.E.D.
213.66.231.210 17 mars 2006 kl.23.40 (CET)
replies: text: På grund av ovanstående satte jag in en faktakoll i artikeln. Nu börjar jag dock fundera: syftar "sin sista adress" på att han inte hade någon fast adress efter kungens död (förrän han hamnade på gäldstugan), så att den sista *fasta* adressen varade fram till cirka 1792, och att han då bodde granne med Anckarström? \Mike 1 juni 2006 kl.15.54 (CEST)
replies: text: :Bellman kan ha flyttat till Kungsholmsbrogatan då kungen alltjämt levde. Efter att kungen mördats och grannen Anckarström avrättats, bodde Bellman kvar, trots en allt sämre ekonomi. Gottfried Multe 6 juni 2006 kl.20.46 (CEST)

text: I slutet av september 1794 flyttar familjen för sista gången, till till en fastighet i hörnet av Lilla Munklädersgatan och Gamla Brogatan. (från www.bellman.net). Här nämns alltså inget alls om Kungsholmsbrogatan. Vad är källan för resp. uppgift och hur kan man kolla det? Kanske lika bra att ta bort uppgiften om Kungsholmsbrogatan helt och hållet. Det är visserligen en "frestande" tanke, det att Bellman, som gynnades av G III skulle ha bott granne med dennes mördare, men det vore ännu trevligare ifall det gick att belägga. Kapten Kaos 3 juli 2006 kl.19.30 (CEST)

text: Jo det var jag igen... ;-) Hittade följande på Projekt Runebergs biografisida om Bellman: 1795 dog i Stockholm i huset n:r 5--6, kvarteret Braxen, vid Gamla Brogatan mellan Vintervägen och Lilla Munklädersgatan (nu centralstationens banområde). Begraven på Klara kyrkogård.. Om han dog på Gamla Brogatan, så måste väl det ha varit hans sista bostad? Kapten Kaos 3 juli 2006 kl.19.40 (CEST)
replies: text: :I TV-serien Nisse Hults historiska snedsteg som gick för ett tag sedan i SVT bodde de grannar men detta var ju bara en humorserie som man väl inte skall ta på allvar. Kanske uppfattade någon det som en riktig uppgift och infogade det i den här artikeln. Tubaist 4 juli 2006 kl.01.40 (CEST)
replies: text: ::Jag ser nu att uppgiften fanns här redan för över ett år sedan så då sprack ju min teori. Tubaist 4 juli 2006 kl.01.57 (CEST)
replies: text: :::Det ligger en hund begraven någonstans i den här frågan! Har mailat Faktarummet på Stockholms Stadsmuseum idag. Får se om de kan reda ut begreppen... Kapten Kaos 4 juli 2006 kl.22.12 (CEST)
thread_title:  Oklarhet om Bellmans ekonomi och bostad på äldre dar 

message: Hej, Häromdagen ändrade jag bildtexten under bilden av Bellmansstenen på Klara kyrkogård från "Bellmans gravsten" till "Bellmans minnessten". För tydlighets skull vill jag bara redovisa min källa för denna åtgärd.  Följande stod att läsa i Martin Stugarts frågespalt i DN den 25 okt 2005:
"Fråga: Det sägs att Bellman begravdes på Klara kyrkogård i Stockholm år 1795, men att graven flyttades under 1800-talet. Vet man exakt var skalden i dag finns begravd?
Inga-Britt Lundborg
Svar: Tyvärr inte. Bellman var totalt utblottad när han dog, hans stoft myllades ner i en fattiggrav norr om Klara kyrka.
På 1840-talet genomfördes en större reglering av kyrkogården. Många lik grävdes upp och fördes till Norra kyrkogården, vart vet jag inte.
Enligt sägnen ska emellertid författaren Johan Gabriel Carlén ha räddat Bellmans huvudskalle! Han hade den på sitt skrivbord medan han ordnade och utgav skaldens samlade skrifter. 
År 1851 lät Svenska akademien resa en minnessten över Bellman på Klara kyrkogård. Men under denna sten vilar han alltså inte. 
 
Martin Stugart" 
(Länk till artikeln på DN.se)
Man kan kanske som kuriosa tillägga, att myten om upphittad dödskalle även återfinns om Wolfgang Amadeus Mozart, men där skulle kraniet ha köpts av ett museum och finnas på detta museum i Salzburg. Vilket ju gör att man utfärdar "vandringsmyts-varning" även i fallet med Bellman... Kapten Kaos 6 juli 2006 kl.18.35 (CEST)
thread_title:  Bellmans grav eller minnessten på Klara kyrkogård och Bellmans kranium 

message: Ur artikeln Luta: Det är en vanlig missuppfattning att Carl Michael Bellman spelade luta. Det instrument som Bellman ofta trakterade kallas cister (eng. cittern) och var en föregångare till den svenska lutan.
I Bellman-artikeln påstås han dock spela luta. Bör man göra något åt detta eller är skillnaden mellan instrumenten så små att man slarvigt kan kalla båda för luta, utan att det kan anses som faktafel? Gagarin 18 juli 2006 kl.23.32 (CEST)
replies: text: Att luta eller inte inte luta... Jag lutar åt (ursäkta ordvitsarna, men jag kunde inte hålla mig!) att Bellman spelade cister, en tidigare variant av luta från renässansen, med plattare resonanslåda än en luta och p g a att den är mer "mer lättspelad" (citat cister-artikeln här på WP) än lutan som vi känner den idag. Bellmans cister finns, om jag inte missminner mig (kolla gärna!!!) på Bellmansmuséet på Urvädersgränd. Cistern är ju en föregångare till lutan/ingår i lutfamiljen. Cistern förblev ett folkligt (min kursivering) instrument, vilket gör det plausibelt att Bellman på 1750- 60-talen  lärde sig spela det. Att tala om en speciell svensk luta verkar pompöst och patriotiskt i överkant, IMHO. Kapten Kaos 19 juli 2006 kl.02.26 (CEST)
replies: text: ::Det finns faktiskt en särskild "svensk luta". Den skiljer sig från en vanlig luta genom att halsen är smal så att greppbrädan endast sitter bakom melodisträngrna. Därefter gör halsen en krök och bassträngarna hänger fritt i luften mellan stallet och resonanskroppen och tonhöjden på basstängarna kan alltså inte påverkas. Den vanliga lutan har bred hals bakom alla strängarna. Däremot spelade troligtvis inte bellman på en sådan, så det hör inte hemma i artikeln

text: :Sålunda är det din åsikt att han inte spelade luta utan cister och att artikeln bör ändras? Gagarin 19 juli 2006 kl.02.33 (CEST)
replies: text: :: Googlade runt lite... På bellman.net/lexikon.html bellman.net står det "Bellman ägde tre instrument; en cister, en citrinchen och en mandolin. Bellmans citrinchen kallas ofta lite slarvigt för 'cittra' och hans cister för 'luta', men egentligen är det helt andra instrument [...]" Vidare står det, att Bellmans cister är fyrsträngad med dubbel- eller trippelsträngar i stål och att man ofta lade till ett par bassträngar. "Bellmans cister är dubbelsträngad med tre extra bassträngar." "Cistrinchen är en mindre typ av cister med fem strängpar." Båda dessa instrument (liksom mandolinen) spelas med plektrum. Se även [denna länk] Kapten Kaos 19 juli 2006 kl.10.12 (CEST)
replies: text: :::Hittade följande citat på www.bellman.net: Ett genie wid namn Clas Ludvig Ennes; hwilken genom mig befordrades hos Salig Kungen till Pastorat i Skåne ock Östra Herrestad, där lärde jag att af honom hantera Apollos' lyra, under hans inseende har jag författat flere bref ock Poesier.... Det borde väl vara härifrån passagen i vår artikle är tagen och att skribenten tolkat Apollos lyra som luta medan det egentligen är en cister som åsyftas. Ändrar därför artikeln.
replies: text: :::: På Stockholms stadsmuseum finns den cister som sägs ha varit Bellmans (tror att han fick den alt. ärvde den av sin farfar, vet någon mer om detta?). Den är också omnämnd i Ernst Brunners Bellmanbiografi "Fukta din aska". Jag har lagt till en rad om att den finns på museet hursomhelst. Björn Johansson
Besökte Bellmanshuset på Urvädersgränd 3 strax ovanför Slussen för några veckor sedan (Bellmanshuset) Här finns de vindsrum kvar som Bellman och hans bror bodde i 1770-1774. Huset ägs av Par Bricole som Bellman var medlem av. Bland samlingarna i huset såg jag ett stänginstrument som man påstår varit Bellmans. Kan kanske vara samma som det som Stockholms stadsmuseum har. Dumt nog fotograferade jag inte instrumentet utan endast Bellmas rum och hans dödsmask (som inlagts i artikeln.) Sven Rosborn 4 december 2006 kl. 15.26 (CET)

text: Det är samma cister som museet tidigare lånade. Detta då enligt Par Bricoles folk. --Stighammar (diskussion) 3 maj 2014 kl. 15.56 (CEST)
replies: text: : Bricolisten som höll i guidningen måste ha haft fel i denna detalj. Det som visades på Stadsmuseet bör ha varit den citrinchen som Historiska museet nu har hand om. En uppgift från en guidning är förstås en ganska dålig källa men vad gäller det instrument som finns i Par Bricoles ägo förefaller uppgifterna vad gäller hur instrumentet identifierats etc. trovärdiga. --Stighammar (diskussion) 4 maj 2014 kl. 10.49 (CEST)
thread_title:  Luta eller inte luta? 

message: Jag har en Fredmans epistlar tryck 1927. Där anges olika instrument som spelades i många av epistlarna. V:cello kan jag förstå är violoncello. Men "Corno" undrar jag om det är kornett eller valthorn som avses?Agneta 5 oktober 2006 kl. 17.02 (CEST)
replies: text: Det är valthorn. Corno = italienska för horn. Se till exempel de två sista raderna i första versen av Ep. 82: "hör våra valthorns klang, cousine!/ [Corno] - - - Valthornets klang, cousine!". Det skulle ju bli helt fel om man inte låtsades vara ett valthorn, utan en kornett. Dessutom uppfanns inte kornetten (som är en variant av trumpeten) förrän på 1800-talet.

text: I Ep. 57 förekommer ordet Tromb., som instrumentangivelse. Det står för Tromba, som är det italienska ordet för trumpet. Kapten Kaos 12 oktober 2006 kl. 06.31 (CEST)
replies: text: :Tack! Jag blev nyfiken och frågade sonen som är kornettist/trumpetare. Kornetten utvecklades i slutet av 1800-talet. Jag kontrollerade hans uppgift och den stämmer. Precis som du skriver. Agneta 12 oktober 2006 kl. 18.26 (CEST)
replies: text: ::Det verkar ju onekligen som det skulle vara valthorn. Dock användes ordet "cornett" för sinka, ett trumpetliknande träblåsinstrument, fram till åtminstone det tidiga 1800-talet (innan den moderna kornetten blev uppfunnen). Se också enwikis artikel Cornett, en, imho, bättre artikel än den svenska. Det kan inte vara det instrumentet som avses? / Law 2 december 2006 kl. 05.11 (CET)
thread_title:  Corno = kornett 1790? 

message: Vi skiljer oftast på psalmer (texterna) och koraler (musiken/melodierna). Bellman är kategoriserad som koralkompositör, men det enda exemplet som ges på religiös diktning är psalmen: "Du gjorde väl, du kom". Dock hittar jag ingen uppgift om att han skulle ha tonsatt den. Att Bellmans religiösa diktning i ungdomen var ganska omfattande vet vi, men har någon belägg för att han också gjorde psalmmelodier/koraler? Finns det exempel? -- Rex Sueciæ ✎ 8 oktober 2007 kl. 21.37 (CEST)
thread_title:  Bellman koralkompositör? 

message: En rekommenderad artikel ska:
*... vara allmänt välskriven, utan omfattande stavfel eller andra språkfel
*... ge sammanhang, se Wikipedia:Skriv ut det självklara
*... ingå i wikistrukturen med wikilänkar, interwikilänkar och kategorier
*... inte innehålla några varningsrutor i form av kvalitetskontroll- eller POV-mallar
*... i huvudsak stöttas av källor
*... täcka in det viktigaste inom området (notera att även en relativt kort artikel kan märkas upp som rekommenderad, så länge den täcker det viktigaste inom sitt ämne och därmed inte är en stub)
*... om den är illustrerad, ha bilder med klarlagd upphovsrätt.
Tanzania 26 juli 2009 kl. 06.21 (CEST)
replies: text: Eftersom det finns en varningsruta för kuriosaavsnittet har jag tagit bort mallen för rekommendation. Pillerillern 28 september 2010 kl. 13.43 (CEST)
thread_title:  Rekommenderad artikel 

message: Särskilt med anledning av statusen som rekommenderad artikel undrar jag vad kuriosan gör i slutet? Sån hör väl inte hemma på Wikipedia, särskilt inte "roliga men obekräftade anekdoter"? Vargklo 9 augusti 2009 kl. 19.41 (CEST)
thread_title:  Kuriosa 

message: Enligt SAOB betyder fattiggrav "grav å kyrkogård där fattiga avgiftsfritt begravas; gemensamhetsgrav". Bellman fick ingen gravsten så ingen vet var han låg, men är det där med fattiggrav sant? Det passar vårt sinne för att mytologisera människor att överdriva. Mellan "ingen gravsten" (eftersom änkan var fattig och ingen som hade råd ville riskera sitt rykte genom att bekosta en sten till någon som var så hårt knuten till den tidigare kungen) och "fattiggrav" finns dock en skillnad. --Stighammar (diskussion) 2 maj 2014 kl. 18.18 (CEST)
replies: text: Bellmans anhöriga, eller rättare hans dödsbo, hade inte råd att finansiera en personlig grav utan begravdes i en "gemensamhetsgrav" för människor på obestånd och utan tillgångar. Även Mozart's dödsbo saknade alla medel för en s.k. anständig begravning. Kommunen/staden höll med en kista för återanvändning till nästa fattiga dödsbo och den döde begravdes i en "gemensamhetsgrav". Förbrytare och självspillingar fick inte begravas i dessa gemensamhetsgravar utan utför kyrkogården (strax innan solen nedgång, utan musik och andra följare än vaktmästarne). Bellman och Mozart fick åtminstone anständiga begravningar i vigd jord inne på kyrkogårdarna. Fattig men ärbart, kristet och anständigt begraven alltså.

text: Kremering av kropparna är förhållandesvis nytt i den kristna världen. För Minneslundarna idag skrivs in vilka som gravsätts där. Numera behöver det inte ha med ekonomisk förmåga att göra utan människor vill ha det så att deras aska gravsätts i en anonym lund. IP7869 (diskussion) 2 maj 2014 kl. 20.52 (CEST)
replies: text: : Vad gäller Mozart torde uppgifterna om den extrema begravningen med återanvänd kista etc. hänföras till mytens värld, se t.ex.  Motsvarande påstående vad gäller Bellman bör källstyrkas eller tas bort. --Stighammar (diskussion) 3 maj 2014 kl. 15.14 (CEST)
thread_title:  Fattiggrav 

message: Uppgiften att Bellmans grav blev uppgrävd och kvarlämningarna flyttade hittar man här och var - med varierande grad av säkerhet i yttrandena. Bellman hade ingen gravsten, och på denna tid förde man inte sådana register över gravar som man gjorde idag. Huruvida kvarlevor från just den del av kyrkogården där Bellman låg blev flyttade till Norra kyrkogården kan inte vara mer än en gissning, mer eller mindre initierad. Vad alla kan vara överens om (?) är att han begravdes utan gravsten och att man inte vet exakt var kvarlevorna finns. Enligt min mening kan man inte ens vara säker på vilken begravningsplats. I brist på goda källor (fotnotade, så man vet att de använts) bör stycket hellre luddas till, så vi inte påstår saker som kanske inte är sanna. --Stighammar (diskussion) 3 maj 2014 kl. 15.30 (CEST)
thread_title:  Uppgrävd grav 

message: Jag har inte läst vad Hägg skriver men tvivlar inte på att han säger så. Har även sett påståendet på andra håll, iofs kanske det kommer från Hägg. Vad jag tycker är märkligt med detta yttrande är att det helt förbigår Lars Wivallius (1605-1669, Klagevisa över denna torra och kalla vår) och Lasse Lucidor (1638-1674, Skulle jag sörja då vore jag tokot). I inget av fallen finns melodierna bevarade men jag tror ingen tvekar på att de funnits - de brukar då kallas för visor. Redan Bellman bör rimligen ha haft en tradition att verka i. Att den svenska visan i den form vi känner den skapades genom ett nyintresse för Bellman, främst genom Sven Scholander, är delvis en annan sak. Jag får väl läsa in mig på ämnet och se vad jag kan åstadkomma. --Stighammar (diskussion) 6 maj 2014 kl. 13.58 (CEST)
replies: text: Lite sent svar, men: Det jag tror i grunden avses är inte att Bellman skall ha infört visgenren i stort, utan att han skall ha skapat den variant som äger rum i en slags konsistent värld, med återkommande figurer. Ett sådant påstående kan senare ha förenklats och förvanskats till att bli något mer allmänt som inte är helt sant.

text: andejons (diskussion) 16 augusti 2014 kl. 08.06 (CEST)
 
==== Carl Michael Bellman ====
*Begärd av: Nineve (diskussion) 2 maj 2014 kl. 11.04 (CEST)
*Motivering: Vad kan förbättras?
*Målsättning: Utvald, i första hand att artikeln återfår rekommenderad status.
*Diskussion:
Artikeln listar bland sina källor verk specifikt om Bellman men dessa verkar inte vara artikelns huvudkällor - åtminstone är det inte dessa som fotnotats. Mest fotnotade källan är en bok om svensk litteraturhistoria vilket är en utmärkt källa till delar av artikeln. Det är också artikelns styrka, att den behandlar Bellman som litteratur på ett seriöst sätt och t.ex. påpekar det där med den komik som över århundradena gått förlorad. 
Att hitta uppgifter i artikeln som går att ifrågasätta är dock inte svårt. Jag har på rak arm ändrat efter bellman.net vad gäller de melodier som Bellman ibland uppges ha komponerat och bytt ut exempelmelodin, eftersom just denna angivna inte är den starkaste kandidaten (se kommentar till "Fjäriln vingad" på bellman.net), ifrågasatt (och tagit bort) fattiggraven och ifrågasatt uppgiften om att kvarlevorna skulle vara flyttade. Då är jag verkligen ingen expert, jag bara läste väldigt mycket om Bellman på nätet för någon månad sen.
Bellman.net är förvisso en privat websajt, men fackgranskad av bellmansexperten Gunnar Hillbom. Som första, ganska enkel åtgärd skulle jag föreslå att läsa igenom texterna på bellman.net för att identifiera sådant som motsäger vad som står i artikeln och sedan antingen källstyrka med bättre källor eller ändra enligt den sajten. För en pålitlig biografi utan inslag av myt och missförstånd är receptet förstås att beväpna sig med ett par av de bellmansbiografier som skrivits. Mycket arbete, jepp. --Stighammar (diskussion) 3 maj 2014 kl. 16.13 (CEST)

text: Bellmansällskapet är förstås också en bra webbplats att hämta/kontrollera fakta på. I bokform är Leif Landéns relativt nyutgivna  Carl Michel Bellman. En biografi och Lars Lönnroths  Ljuva karneval: om Carl Michael Bellmans diktning två utmärkta källor för den som vill hjälpa till att förbättra artikeln. Den sistnämnda handlar om Bellmans författarskap som jag tycker att det borde stå mycket mer om i artikeln. / Nineve (diskussion) 4 maj 2014 kl. 11.14 (CEST)

text: Jag skulle vara skeptisk till sajter som bellman.net och bellman.org om det kom till en nomineringsdiskussion. De är fortfarande självpublicerade källor, även om de är utmärkta tillägg till "Externa länkar". Att hänvisa till webbkällor av det slaget känns helt onödigt om det finns vettiga, akademiska källor publicerade.

text: Peter Isotalo 4 maj 2014 kl. 12.06 (CEST)
replies: text: : Jag tolkar grundbudskapet i det du säger som "artikeln bör, för att bli verkligt bra, baseras på tyngre källor". I detta instämmer jag. Sen har vi lite olika åsikter vad gäller detaljerna. IMHO är det inte säkert att "akademiska källor" alltid är de bästa. De är bäst för den som kan hela fältet, amatörerna bör framför allt gå till översikter... en bok om svensk litteraturhistoria är alltså förmodligen en bättre källa vad gäller Bellmans betydelse för svensk litteratur än en doktorsavhandling om någon aspekt av Bellmans författarskap. Hur knäppt det blir när amatörer refererar vilt till grundforskning som de knappt förstår ser man f.a. i de medicinska artiklarna på enwp. --Stighammar (diskussion) 6 maj 2014 kl. 14.21 (CEST)

text: :De biografiska delarna av artikeln är, som jag ser det, klart svagast. Delar är absolut vederhäftiga men annat ser ut som ett hopplock av allt möjligt ner till Martin Stugarts frågespalt i DN om stockholmiana - en mycket svagare källa än Andhés fackgranskade websajt. Framför allt är det mycket som saknas. Bellmans leverne och i vilken grad han bör eller inte bör identifieras med figurerna i hans diktning är den bakgrund som helt saknas för att änkans yttrande (ett av flera motstridiga hon gjort, om jag inte tar fel) ska bli begripligt. Bygger vi ut både biografi och text om det rent litterära kanske vi får en mastodontartikel men då är det väl bara att knoppa av! Bellman räcker definitivt som ämne till ganska många artiklar (jämför antalet artiklar om ämnen inom dagens populärkultur).

text: : Bellman som musiker/kompositör och hans visors musikaliska sammanhang är det saknade sammanhang som skulle göra stycket om hans musikinstrument vettigt. Där finns artikeln i dagsläget utan tvivel svagaste källa, min egen hänvisning till guidning på Bellmanhuset :p den skrev jag in för att ta bort info som inte kan vara annat än missförstånd. Jag ser nu att det finns info om cistern på Par Bricoles websajt vilket definitivt är ett steg framåt (fixar vid tillfälle om ingen annan hinner före). --Stighammar (diskussion) 6 maj 2014 kl. 15.11 (CEST)
replies: text: ::Jag säger inte emot angående källor. Det finns utmärkta populärhistoriker, journalister, etc. som skriver utmärkta biografier. Och det finns även akademiker som skriver populärhistoriskt. Jag ville bara betona att just självpublicerade alster på webbsidor inte är okej. Ett minimum är att det är verk publicerade på något större förlag.

text: ::Peter Isotalo 6 maj 2014 kl. 15.48 (CEST)
Vad jag är mest skeptisk till i artikeln är den långa listan med "källor" som ingenstans är fotnotade. Är dessa böcker öht använda som källor eller har någon bara lagt in dem "för att det ser bra ut"? Minns hur folk i gymnasiet - inte du, inte jag, men någon vi kände ;-) lade in även de där böckerna som inte hanns med att läsa i litteraturlistan. Har dessa böcker varit använda som källor i artikelns tidigare versioner men infon ur dem har försvunnit ut ur artikeln? Hur vederhäftig denna lista med källor är kan bara avgöras genom "arkeologisk utgrävning" av artikelhistoriken, vilket aldrig kan redovisas i artikeln. Om texten arbetas igenom ordentligt och är ordentligt källstyrkt med källor som vi vet vilka de är kan listan rensas på gamla kvarlevor som vi inte har en aning om ifall de står där av rätt skäl eller ej. --Stighammar (diskussion) 6 maj 2014 kl. 15.11 (CEST)
</div>
----
thread_title:  Bellman som grundaren av den svenska visgenren 

message: *Begärd av: Nineve (diskussion) 2 maj 2014 kl. 11.04 (CEST)
*Motivering: Vad kan förbättras?
*Målsättning: Utvald, i första hand att artikeln återfår rekommenderad status.
*Diskussion:
Artikeln listar bland sina källor verk specifikt om Bellman men dessa verkar inte vara artikelns huvudkällor - åtminstone är det inte dessa som fotnotats. Mest fotnotade källan är en bok om svensk litteraturhistoria vilket är en utmärkt källa till delar av artikeln. Det är också artikelns styrka, att den behandlar Bellman som litteratur på ett seriöst sätt och t.ex. påpekar det där med den komik som över århundradena gått förlorad. 
Att hitta uppgifter i artikeln som går att ifrågasätta är dock inte svårt. Jag har på rak arm ändrat efter bellman.net vad gäller de melodier som Bellman ibland uppges ha komponerat och bytt ut exempelmelodin, eftersom just denna angivna inte är den starkaste kandidaten (se kommentar till "Fjäriln vingad" på bellman.net), ifrågasatt (och tagit bort) fattiggraven och ifrågasatt uppgiften om att kvarlevorna skulle vara flyttade. Då är jag verkligen ingen expert, jag bara läste väldigt mycket om Bellman på nätet för någon månad sen.
Bellman.net är förvisso en privat websajt, men fackgranskad av bellmansexperten Gunnar Hillbom. Som första, ganska enkel åtgärd skulle jag föreslå att läsa igenom texterna på bellman.net för att identifiera sådant som motsäger vad som står i artikeln och sedan antingen källstyrka med bättre källor eller ändra enligt den sajten. För en pålitlig biografi utan inslag av myt och missförstånd är receptet förstås att beväpna sig med ett par av de bellmansbiografier som skrivits. Mycket arbete, jepp. --Stighammar (diskussion) 3 maj 2014 kl. 16.13 (CEST)
replies: text: Bellmansällskapet är förstås också en bra webbplats att hämta/kontrollera fakta på. I bokform är Leif Landéns relativt nyutgivna  Carl Michel Bellman. En biografi och Lars Lönnroths  Ljuva karneval: om Carl Michael Bellmans diktning två utmärkta källor för den som vill hjälpa till att förbättra artikeln. Den sistnämnda handlar om Bellmans författarskap som jag tycker att det borde stå mycket mer om i artikeln. / Nineve (diskussion) 4 maj 2014 kl. 11.14 (CEST)

text: Jag skulle vara skeptisk till sajter som bellman.net och bellman.org om det kom till en nomineringsdiskussion. De är fortfarande självpublicerade källor, även om de är utmärkta tillägg till "Externa länkar". Att hänvisa till webbkällor av det slaget känns helt onödigt om det finns vettiga, akademiska källor publicerade.

text: Peter Isotalo 4 maj 2014 kl. 12.06 (CEST)
replies: text: : Jag tolkar grundbudskapet i det du säger som "artikeln bör, för att bli verkligt bra, baseras på tyngre källor". I detta instämmer jag. Sen har vi lite olika åsikter vad gäller detaljerna. IMHO är det inte säkert att "akademiska källor" alltid är de bästa. De är bäst för den som kan hela fältet, amatörerna bör framför allt gå till översikter... en bok om svensk litteraturhistoria är alltså förmodligen en bättre källa vad gäller Bellmans betydelse för svensk litteratur än en doktorsavhandling om någon aspekt av Bellmans författarskap. Hur knäppt det blir när amatörer refererar vilt till grundforskning som de knappt förstår ser man f.a. i de medicinska artiklarna på enwp. --Stighammar (diskussion) 6 maj 2014 kl. 14.21 (CEST)

text: :De biografiska delarna av artikeln är, som jag ser det, klart svagast. Delar är absolut vederhäftiga men annat ser ut som ett hopplock av allt möjligt ner till Martin Stugarts frågespalt i DN om stockholmiana - en mycket svagare källa än Andhés fackgranskade websajt. Framför allt är det mycket som saknas. Bellmans leverne och i vilken grad han bör eller inte bör identifieras med figurerna i hans diktning är den bakgrund som helt saknas för att änkans yttrande (ett av flera motstridiga hon gjort, om jag inte tar fel) ska bli begripligt. Bygger vi ut både biografi och text om det rent litterära kanske vi får en mastodontartikel men då är det väl bara att knoppa av! Bellman räcker definitivt som ämne till ganska många artiklar (jämför antalet artiklar om ämnen inom dagens populärkultur).

text: : Bellman som musiker/kompositör och hans visors musikaliska sammanhang är det saknade sammanhang som skulle göra stycket om hans musikinstrument vettigt. Där finns artikeln i dagsläget utan tvivel svagaste källa, min egen hänvisning till guidning på Bellmanhuset :p den skrev jag in för att ta bort info som inte kan vara annat än missförstånd. Jag ser nu att det finns info om cistern på Par Bricoles websajt vilket definitivt är ett steg framåt (fixar vid tillfälle om ingen annan hinner före). --Stighammar (diskussion) 6 maj 2014 kl. 15.11 (CEST)
replies: text: ::Jag säger inte emot angående källor. Det finns utmärkta populärhistoriker, journalister, etc. som skriver utmärkta biografier. Och det finns även akademiker som skriver populärhistoriskt. Jag ville bara betona att just självpublicerade alster på webbsidor inte är okej. Ett minimum är att det är verk publicerade på något större förlag.

text: ::Peter Isotalo 6 maj 2014 kl. 15.48 (CEST)
Vad jag är mest skeptisk till i artikeln är den långa listan med "källor" som ingenstans är fotnotade. Är dessa böcker öht använda som källor eller har någon bara lagt in dem "för att det ser bra ut"? Minns hur folk i gymnasiet - inte du, inte jag, men någon vi kände ;-) lade in även de där böckerna som inte hanns med att läsa i litteraturlistan. Har dessa böcker varit använda som källor i artikelns tidigare versioner men infon ur dem har försvunnit ut ur artikeln? Hur vederhäftig denna lista med källor är kan bara avgöras genom "arkeologisk utgrävning" av artikelhistoriken, vilket aldrig kan redovisas i artikeln. Om texten arbetas igenom ordentligt och är ordentligt källstyrkt med källor som vi vet vilka de är kan listan rensas på gamla kvarlevor som vi inte har en aning om ifall de står där av rätt skäl eller ej. --Stighammar (diskussion) 6 maj 2014 kl. 15.11 (CEST)
</div>
----
thread_title:  [[Carl Michael Bellman]] 

message: Användare:Andejons Din motivering: "länkar till litteraturbanken är av betydligt mycket större värde än till Libris; data om enskilda upplagor är av mindre intresse än innehållet". Men snälla, varje post är bibliografiskt korrekt och länk till fulltext på Litteraturbanken eller till Kungl. Biblioteket. Man kan alltså lätt låna den titel man önskar eller läsa elektronisk fulltext. Att "Hela standardupplagan, såväl texter som kommentarer, finns tillgängliga digitalt för läsning online eller för nedladdning på Bellmanssällskapets webbplats" stämde i vart fall inte då jag kollade. Varför denna omväg (återvändsgränd) då materialet finns på Litteraturbanken? Jag ber dig ompröva din inställning eller motivera bättre. //--Bulver (diskussion) 24 maj 2019 kl. 19.53 (CEST)
replies: text: En bibliografi (på Wikipedia) är en förteckning över verk (t.ex. "Fredmans epistlar"). Libris listar enskilda utgåvor (Fredmans epistlar utgivna då och då på det och det förlaget). Libris är främst användbart för bibliotekarier eller när man skall skapa en källförteckning, där det förenklar att hänvisa till en viss utgåva så att man kan se att den inte på olika sätt reviderats (antingen av författaren eller för att anpassa till nytt tryckformat). Bokrefmallen har samma problem; den är inte skapad med bibliografier i åtanke.

text: Frågan är vad man vill komma åt från bibliografin: artiklar om verken, digitaliseringar av verken eller poster i en biblioteksdatabas? Mitt svar är: de två första, men knappast den tredje. Det vore t.ex. inte otänkbart att artikeln skulle missat att omnämna några av de mindre skrifterna, och då är bibliografin den naturliga platsen att ha en länk till dem.

text: andejons (diskussion) 25 maj 2019 kl. 11.39 (CEST)
thread_title: Gjorde redigering 45761865 av Bulver ogjord

message: I artikel står nu att Bellman skulle ha dött i en fastighet hörnet Gamla Brogatan / Målargatan. Källan därför kommer härifrån . Flera andra seriösa källor säger dock något helt annat. Däremot bodde Anckarström i en kammare gårdshuset av nuvarande Gamla Brogatan 21. Det framgår av Kvarteret Lammet, Norrmalm, Skönhetsrådets inventering över Klaratrakten 1952.  Om Bellman sägs där ingenting. Således har Anckarström och Bellman aldrig bott ”granne” i samma fastighet som det felaktigt står i WP-artikeln om Bellman.
*1795 dog i Stockholm i huset n:r 56, kvarteret Braxen, vid Gamla Brogatan mellan Vintervägen och Lilla Munklägersgatan (nu Centralstationens banområde) .
*Bellman dog den 11 februari 1795. Bellman och hans hustru och barn bodde vid den här tiden i hörnet av Lilla Munklägersgatan och Gamla Brogatan i kvarteret Braxen.
* I slutet av september 1794 flyttar familjen för sista gången, till en fastighet i hörnet av Lilla Munklägersgatan och Gamla Brogatan.
Frågan har diskuterats tidigare men utan resultat. Jag tror mer på uppgiften om kvarteret Braxen, vid Gamla Brogatan mellan Vintervägen och Lilla Munklägersgatan. Kvarteret Braxen och huset i fråga syns på Johan Sevenboms oljemålning från 1770-talet (det första stenhuset till höger efter Gamla Kungsholmsbron).
Artikeln bör rättas på denna punkt, det gäller även artikeln om Gamla Brogatan.--Holger.Ellgaard (diskussion) 11 december 2019 kl. 16.33 (CET)
replies: text: Holger.Ellgaard: Oj, där ser man. Det hade jag inte sett. Jag har ingen aning, jag ville veta var på Gamla Brogatan huset Bellman bott i låg och hittade källan SBL. Den får väl anses som seriös, också? Jag tycker det är rimligt att ha med båda uppgifterna, även om en av dom är vederlagd, eftersom båda anges i seriösa källor och får anses spridda. (Här i SO-rummet tex: https://www.so-rummet.se/kategorier/jacob-johan-anckarstrom). Eller är det feltänkt?--LittleGun (diskussion) 11 december 2019 kl. 21.22 (CET)
replies: text: :Hej LittleGun! Ja, jag tror att det är feltänkt. Att Bellman skulle ha bott i fastigheten Bryggmästaren 1 hörnet Gamla Brogatan / Målargatan och där t.o.m. samspråkat med Anckarström är förmodligen en gammal skröna inicierad av Johan Gabriel Carlén och sedan har hängt med länge och ynglat av sig till seriösa källor. Det låter ju spännande att Bellman och Anckarström var grannar. I SSM:s byggnadsinventering för kvarteret Bryggmästaren kan man läsa därom (sid 2) . Där står även bl.a. att Bellman aldrig bott i detta hus "men väl några kvarter längre ned på Gamla Brogatan". Jag tycker att Bellmanartikeln bör rättas på denna punkt. Om man är osäker kan man uppmärksamma att det finns olika uppfattningar (och källor) om Bellmans sista bostad. --Holger.Ellgaard (diskussion) 12 december 2019 kl. 09.43 (CET)
replies: text: ::Ja, jag tycker det verkar osäkert vilken som stämmer. Och är det säkert att målaregatan är det felaktiga tycker jag ändå att den adressen och anckarströmshistorien ska nämnas eftersom den fått fäste och då i syfte att vederlägga. Vad är det som gör dig så säker på att kv. Braxen är det rätta och resten en skröna?--LittleGun (diskussion) 12 december 2019 kl. 10.25 (CET)
replies: text: :::Jag är inte heller någon Bellman-specialist, men allt tyder på att kvarteret Braxen är den rätta adressen för Bellmanfamiljens sista bostad och därmed platsen för Bellmans död. Varför skulle SSM annars finna det nödvändigt att i en byggnadsinventering ”rätta till” felaktigheten under hänvisning till Gunnar Bolins Bellmanstudier? Det här tycks vara ett typiskt fall av ”fake news” av äldre datum. Nu har jag i alla fall uppmärksammat frågan och mer gör jag inte just nu. I Gamla Brogatans artikel har jag dock ändrat dina uppgifter.--Holger.Ellgaard (diskussion) 12 december 2019 kl. 10.50 (CET)
replies: text: ::::Jag tittade snabbt i Carina Burmans biografi igår. Jag lyckades inte hitta någon notering om sista bostadsort (möjligen skrev hon om den när de flyttade dit, men hon gjorde det inte i samband med hans död). Vad jag är rätt säker på är dock att hon inte någonstans noterar att han skall ha varit granne med Anckarström, trots att hon vid andra tillfällen noterat grannar i samma trappuppgång eller vem som bott i samma fastighet efter Bellman.

text: ::::andejons (diskussion) 12 december 2019 kl. 10.53 (CET)
replies: text: :::::Det tyngsta "beviset" kommer från Stockholmskällan och "Carl Michael Bellmans konkursakt från åren 1795-96". SSM skriver där "Bellman och hans hustru och barn bodde vid den här tiden i hörnet av Lilla Munklägersgatan och Gamla Brogatan i kvarteret Braxen" . Dessutom bodde Anckarström aldrig vid Målargatan utan mittemot i kvarteret Lammet.--Holger.Ellgaard (diskussion) 12 december 2019 kl. 10.57 (CET)
replies: text: ::::::SSM? Vad är det, Stockholms stadsmuseum?--LittleGun (diskussion) 12 december 2019 kl. 13.07 (CET)
replies: text: :::::::Ja, en vanlig förkortning för Stadsmuseet i Stockholm (tidigare Stockholms stadsmuseum).--Holger.Ellgaard (diskussion) 12 december 2019 kl. 13.42 (CET)
thread_title: Bellman på Gamla Brogatan

message: En rekommenderad artikel …
#… saknar åtgärdsmallar.
#… ger sammanhang, se Wikipedia:Skriv ut det självklara.
#… täcker in det viktigaste inom området.
#… har ett korrekt språk utan stav- eller grammatikfel.
#… ingår i wikistrukturen med wikilänkar, kategorier och eventuella interwikilänkar.
#… har en källförteckning och källbelägger helst de olika avsnitten genom noter.
#… har klarlagd upphovsrättsstatus för alla bilder som finns. En artikel helt utan bilder kan väljas till rekommenderad eller bra.
#… har ett objekt på Wikidata med länk till artikeln.
Jag anser att artikeln når upp till rekommenderad status. Sjunnesson (diskussion) 28 juli 2020 kl. 06.35 (CEST)
*Begärd av: andejons (diskussion) 11 mars 2020 kl. 15.47 (CET)
*Motivering: Har arbetat med att bygga ut artikeln och vill se vad som mer kan göras.
*Målsättning: Att den skall kunna bli minst bra.
*Diskussion:
Utan att ha läst hela artikeln vill jag lyfta fram några invändningar.
*Jag skulle gärna vilja ha en källa på hans dödsorsak. I faktarutan står det "Troligen tuberkulos", i brödtexten slås det fast att han avled "i tuberkulos". Båda är källösa.
*Det finns ett mindre antal hänvisningar till Lönnroth 2015, men en sådan källa finns inte. Är det Lönnroth 2005 som avses?
*En av källorna är "Visning på Bellmanhuset, uppgifter från guiden som berättade om det utställda instrumentet." Jag betvivlar inte guidens (eller någon annans) uppriktighet, men en sådan källa är i det närmaste omöjligt att kontrollera och håller inte måttet för att artikeln ska bli utvald enligt min mening. Skulle denna källa kunna användas istället? Dieselmotorvagnar (till stationen) 30 mars 2020 kl. 02.17 (CEST)
replies: text: :Jag har lagt till Nationalencyklopedin som källa till att Bellman dog av tuberkulos (eller lungsot, som de skriver). Sjunnesson (diskussion) 30 mars 2020 kl. 05.26 (CEST)
replies: text: ::Nu har jag rekommenderat artikeln. Men jag tycker att den kan granskas mer, så den kan nomineras till bra eller utmärkt. Sjunnesson (diskussion) 28 juli 2020 kl. 06.32 (CEST)
</div>
thread_title:  Rekommenderad 

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i två veckor och 
* fått enbart och minst fyra utmärkt-röster.Tostarpadius (diskussion) 30 december 2020 kl. 22.08 (CET)
---- 
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
=== Carl Michael Bellman ===
Nominerad av Kigsz 14 december 2020 kl. 16.17 (CET)
 
Från Artikelgranskningar, där målsättningen av andejons var: "Att den skall kunna bli minst bra."
 
;Stöder för utmärkt
# Sjunnesson (diskussion) 17 december 2020 kl. 07.35 (CET) Artikeln är omfattande, välskriven och väl källbelagd.
# —Lundgren8 (d · b) 17 december 2020 kl. 11.43 (CET) Uppfyller kriterierna.
# Tostarpadius (diskussion) 30 december 2020 kl. 14.59 (CET) Som de föregående.
#Yger (diskussion) 30 december 2020 kl. 21.18 (CET)roligt läsa denna väl illustrerade och källbelagda artikel
;Stöder för bra
 
;Stöder inte
 
;Diskussion
Fin artikel! Hur ser formateringspraxis ut för titlar på sånger, verk, tavlor m.m.? Jag lade märke till att ibland används kursivering, ibland citationstecken, ibland ingenting alls. Kan detta jämkas genom artikeln? —Lundgren8 (d · b) 17 december 2020 kl. 11.43 (CET) 
replies: text: Jag har nu försökt att mer konsekvent markera verk som publicerades enskilt under hans livstid med kursiv, och kortare verk med citattecken, även om distinktionen inte är helt självklar att göra då jag inte tror det finns några verk som riskerar att blandas samman. Tack för påpekandet! andejons (diskussion) 17 december 2020 kl. 13.48 (CET)
replies: text: :Trevlig artikel. Artikeln är sgs heltäckande notförsedd och uttömmande vad gäller biografin. Jag skulle önska en utförligare och djupare analys av hans verk som är alltför kortfattat behandlat. Beskrivningen av verket är av någon anledning uppdelad på tre separata avsnitt som är skilda från varandra. Om man bortser från det är artikeln utmärkt, men detta är svårt att bortse från. Det finns flera doktorsavhandlingar som skulle kunna komma till användning. /Ascilto (diskussion) 30 december 2020 kl. 20.51 (CET)
----
</div>
thread_title:  Antagen till utmärkt 

message: Nominerad av Kigsz 14 december 2020 kl. 16.17 (CET)
 
Från Artikelgranskningar, där målsättningen av andejons var: "Att den skall kunna bli minst bra."
 
;Stöder för utmärkt
# Sjunnesson (diskussion) 17 december 2020 kl. 07.35 (CET) Artikeln är omfattande, välskriven och väl källbelagd.
# —Lundgren8 (d · b) 17 december 2020 kl. 11.43 (CET) Uppfyller kriterierna.
# Tostarpadius (diskussion) 30 december 2020 kl. 14.59 (CET) Som de föregående.
#Yger (diskussion) 30 december 2020 kl. 21.18 (CET)roligt läsa denna väl illustrerade och källbelagda artikel
;Stöder för bra
 
;Stöder inte
 
;Diskussion
Fin artikel! Hur ser formateringspraxis ut för titlar på sånger, verk, tavlor m.m.? Jag lade märke till att ibland används kursivering, ibland citationstecken, ibland ingenting alls. Kan detta jämkas genom artikeln? —Lundgren8 (d · b) 17 december 2020 kl. 11.43 (CET) 
replies: text: Jag har nu försökt att mer konsekvent markera verk som publicerades enskilt under hans livstid med kursiv, och kortare verk med citattecken, även om distinktionen inte är helt självklar att göra då jag inte tror det finns några verk som riskerar att blandas samman. Tack för påpekandet! andejons (diskussion) 17 december 2020 kl. 13.48 (CET)
replies: text: :Trevlig artikel. Artikeln är sgs heltäckande notförsedd och uttömmande vad gäller biografin. Jag skulle önska en utförligare och djupare analys av hans verk som är alltför kortfattat behandlat. Beskrivningen av verket är av någon anledning uppdelad på tre separata avsnitt som är skilda från varandra. Om man bortser från det är artikeln utmärkt, men detta är svårt att bortse från. Det finns flera doktorsavhandlingar som skulle kunna komma till användning. /Ascilto (diskussion) 30 december 2020 kl. 20.51 (CET)
----
</div>
thread_title:  Carl Michael Bellman