Diskussion:Stad (Sverige)

message: I inledningsstycket stod här tidigare att "I Sveriges nationalatlas och av Statistiska Centralbyrån räknas tätorter med mer än 10 000 invånare som städer" med fotnoten Tätorter 2005, sidan 4: Städer (tätorter med över 10 000 invånare) i ett långt perspektiv. Jag har valt att ta bort den meningen eftersom jag tycker den är missvisande. Det avsnitt i SCB-dokumentet som påståendet baseras på heter "Bakgrund om urbaniseringen i ett längre tidsperspektiv". Där presenterar man lite statistik över urbaniseringen i Sverige och konstaterar att definitionen av ort/tätort kan ge en något skev bild av urbaniseringsgraden i jämförelse med andra länder eftersom gränsen för tätort är satt relativt låg i Sverige. I ett delavsnitt med rubriken "Städer (tätorter med över 10 000 invånare) i ett långt perspektiv" gör man därför en historisk presentation av urbaniseringsgraden där man räknar andel av befolkningen i städer respektive tätorter med mer än 10 000 invånare, som av naturliga skäl är betydligt lägre än motsvarande andel för tätorter med mer än 200 invånare. Jag tror att rubriken misstolkats som en alternativ definition på stad, men det framgår ingenstans att SCB på något sätt skulle ha en särskild klassificering av tätorter med fler än 10000 invånare, annat än för jämförelse i just det här specifika stycket. Och användandet av begreppet stad i det stycket hänvisar till det adminstrativa historiska begreppet stad (som i stadspriviligier) och inget annat. Såsom texten i SCB-dokumentet är skrivet så skulle förmodligen rubriken hellre varit "Städer (tätorter) med över 10 000 invånare i ett långt perspektiv". Hur det hela presenteras i Sveriges nationalatlas kan jag inte själv kolla, men i brist på en konkret definition där det framgår att SCB eller någon annan definierar stad på det sättet så tar jag bort meningen från artikeln. --Kildor 1 januari 2010 kl. 12.31 (CET)
replies: text: Eftersom meningen om SCB nu lagts tillbaka med samma källa som tidigare vill jag gärna bumpa den här diskussionen. Och Sveriges nationalatlas tycks snarare använda begreppet "större tätort" (). --Kildor (disk) 18 mars 2012 kl. 01.19 (CET)
replies: text: :Att SCB skulle använda begreppet "städer" om orter med mer än 10 000 invånare är, som Kildor påpekar, en missuppfattning. Källan SCB,Be 16 SM 9601, Tätorter 1995, sid. 2: "Städer (tätorter med över 10 000 invånare)" används felaktigt. Bättre än att hänvisa till s. 2 (som i Stad (Sverige)) är att hänvisa till s. 8, där det historiska perspektivet framgår klart. Där finns en mening som förklarar SCB:s inställning under rubriken "Städer (tätorter med över 10 000 invånare)": "Om man av de svenska tätorterna endast räknar antalet som har över 10 000 invånare bortfaller de allra flesta orter som inte tidigare varit städer (stadsbegreppet försvann år 1971 i Sverige) medan en stor del av de tidigare städerna har mer än 10 000 invånare." SCB skriver alltså om "de tidigare städerna" i ett historiskt perspektiv, vilket Kildor mycket riktigt påpekar. Jag tar därför bort hänvisningen till SCB, eftersom påståendet om vad SCB anser inte överensstämmer med vad SCB skriver i den nämnda publikationen. Sjunnesson (disk) 19 mars 2012 kl. 08.55 (CET)
thread_title:  Tätorter med mer än 10000 invånare 

message: På vilket sätt skulle stad vara ett ortsbegrepp snarare än ett kommunbegrepp och varför är det den som rättar informationen som måste motivera sig?
replies: text: Denna artikel har under flera år arbetas fram av flera som ti~llsammans kommit fram till denna version. Du kan då inte godtyckligt ändra de central delarna av detta. Birka har kallats stad men hade inget med kommunrätt att göra, så att kalla stad kommunrättsligt begrepp är sakmässigt fel.Yger (disk) 16 mars 2012 kl. 09.59 (CET)
replies: text: :Nej, det är det definitivt inte. NE säger det bra: "ett geografiskt område som kännetecknas av en viss typ av rättslig status (juridisk definition) eller en viss typ av markanvändning (funktionell definition)." Artikeln behöver spegla både begreppet "stadskommun" och det lösare begreppet för en större bebyggelseförtätning.

text: :andejons (disk) 16 mars 2012 kl. 11.26 (CET)
replies: text: ::Birka var en sådan handelsplats som hade särskilda privilegier, det som med historien utvecklades till en särskild kommuntyp. Det har inget med dess bebyggelsetyp att göra. Det finns väl i sig inget godtyckligt i att rätta fel och utveckla sidan. Om man under flera år har arbetat fram sidan, varför skulle den frysas i sitt utseende just nu? Yger får gärna förklara varför det skulle vara "centralt" att koncentrera sig på en vardaglig betydelse snarare än en formell/juridisk. En stad är inte i första hand en geografisk ort utan det är en plats som särskiljs från omgivningen genom att vissa regler gäller där. Yger får också gärna förklara varför han lade tillbaka rena korrekturändringar. Hanna Henå (disk) 16 mars 2012 kl. 13.28 (CET)

text: ::Inledningsmeningen är rent formellt felaktig som den är formulerad nu, oavsett vilken betydelse av ordet stad som man tycker är viktigast. Betydelsen av "stad" i meningen tätbebyggd ort eller bebyggelsecentrum eller befolkningskoncentration (eller vad man nu vill mena) har aldrig varit officiellt fastställd. Det är det kommunalrättsliga begreppet stad som har haft en officiellt fastställd betydelse. Denna senare betydelse har heller inte upphört bara för att den inte längre används i lagen, vilket ju framgår inte minst av det faktum att det finns flera kommuner som fortfarande kallar sig städer. Hanna Henå (disk) 16 mars 2012 kl. 13.40 (CET)
replies: text: :::Jag rättade till den saken och några andra missförstånd i artikeln just nu. Mr. Atom Scania (disk) 17 mars 2012 kl. 18.40 (CET)

text: ::Att under rubriken "Efter 1971" bara ta upp några enstaka, till synes godtyckligt utvalda, använda betydelser av ordet stad, som närmast verkar vara bestämda för att förenkla definitionerna i vissa enskilda bokverk snarare än att de skulle ha någon form av samhällsomfattande mening, känns inte heller särskilt genomtänkt. Den som har valt ut de betydelserna verkar närmast vilja sätta en agenda som skall visa att det kommunalrättsliga begreppet stad numera skulle vara felaktig, vilket inte alls är någon vettig inställning. Hanna Henå (disk) 16 mars 2012 kl. 13.45 (CET)
replies: text: :::Jag har ändrat lite under den rubriken också nu, så att avsnittet om vilka kommuner som numera kallar sig städer är en underrubrik där. Det verkar väl vettigt? Mr. Atom Scania (disk) 17 mars 2012 kl. 18.51 (CET)
thread_title: Ort eller kommun

message: Det är nu fem eller sex olika användare som envisas med att lägga in likadana och oriktigheter i denna artikel. För att få lugn har jag tv skrivskyddat i en timme. Om något behöver ändras tas detta lämpligen upp på denna diskussionssida.Yger (disk) 17 mars 2012 kl. 18.58 (CET)
replies: text: Gott. Då hoppas vi att de olika användarna återkommer med sina skäl till ändringar här på sidan innan de förs in i artikeln. Riggwelter (disk) 17 mars 2012 kl. 19.03 (CET)
replies: text: :För att visa vilka saker det är fråga så listar jag från den senaste ändringen idag

text: :*Stad är inte ett kommunbegrepp. Kommunbegreppet hör till 1800 talet och framåt. Det är ett ortsbegrepp. detta diskuteras också ovan

text: :*Namnet sta(d) menar precis som det stod tidigare menar plats (ref Svenskt ortnamnslexikon) det är inte ungefär en plats och begreppet i sig står inte för en plats där det bedrivs handel

text: :*listan över 133 städer, avser nutida tätorter inte nutida kommuner

text: :*den kommunalrättsliga ordningen kodifierades 1863, tidigare fanns den kodifierad men inte som kommun

text: :Yger (disk) 17 mars 2012 kl. 19.08 (CET)
replies: text: ::Finns anledning att bik:a några? Riggwelter (disk) 17 mars 2012 kl. 19.13 (CET)
replies: text: :::Jag vet inte, de fem har ju gjort nästan identiska redigeringar och främst i denna artikel, så enklare återställa. Det går ju inte heller utesluta det är ett gäng som vill "testa/leka med" Wp.Yger (disk) 17 mars 2012 kl. 19.17 (CET)
replies: text: ::::Jag ändrar mig, de fem som varit inne här och ev den sjätte som varit inne i stad bör kontrolleras, jag börjar misstänka det inte bara är fråga om missförstånd. Dock klarar jag inte av att lägga upp en Ipkontroll, så behöver hjälp där.Yger (disk) 17 mars 2012 kl. 19.32 (CET)

text: ::::Det där tycker jag är ett rent oförskämt påstående. Förklara hellre sakligt varför du tycker att artikeln skall innehålla felaktig information. Mr. Atom Scania (disk) 17 mars 2012 kl. 19.20 (CET)
replies: text: ::::: Här hittar jag det enda egentliga personangreppet i diskussionen! Fernbom2 (disk) 19 mars 2012 kl. 09.03 (CET)
replies: text: :::::: Jag beklagar Mr. Atom Scania att du inte bemöttes sakligt. En lärdom som vi andra behöver dra är att om vi tycker att någon har fel och har behov av att slå dem i huvudet för det så bör vi främst göra det med en ny källa. Att anstränga sig och leta fram nya källor är mer övertygande än att hänvisa till koncensus. Obevisade marionettanklagelser och BIK-hot skapar onödiga konflikter gång på gång på gång. Mange01 (disk) 19 mars 2012 kl. 13.40 (CET)
replies: text: ::::::: Som jag ser det är det alltså "Mr. Atom Scania" som angriper Yger på ett osakligt sätt och inget annat. Fernbom2 (disk) 19 mars 2012 kl. 15.17 (CET)

text: ::Stad är ett kommunbegrepp. Det har inte ändrats för att det inte används officiellt längre här i Sverige. Vissa kommuner kallar sig ju stad fortfarande. I vardagliga sammanhang kan väl en ort kallas stad, men det är inte ordets enda betydelse.

text: ::Det som Yger har ändrat tillbaka till är felaktiga uppgifter, som nog mest beror på missförstånd.

text: ::Vad menas med meningen "den kommunalrättsliga ordningen kodifierades 1863, tidiagre fanns den kodifierad som inte som kommun"? Städer har funnits i Sverige sedan tidig medeltid. Att vissa regler ändrades 1863 gör inte att ordet stad ändrade betydelse då lika lite som det gjorde det 1971. Mr. Atom Scania (disk) 17 mars 2012 kl. 19.19 (CET)
replies: text: :::Kommun innebär det finns stadsfullmäktige etc, dvs makten kommer från folket. Städer fick kommunstatus 1863, inte generellt för dess. Före dessa var de priviligeirade ställen som styrdes av borgmästare, skrån och ibland patroner, dvs inte kommuner.Yger (disk) 17 mars 2012 kl. 19.22 (CET)
replies: text: ::::och att du anser Svenskt ortnamanlexikon har fel beträffande innebörden av stad är orimligt det räcker att se på alla de plaster i Sverige som slutar med sta och som aldrig varit i närheten av stad för att vet detta. Och de 133 städerna räcker det att se listan för att veta det är tätorter. Jag har själv i ett år skrivit ut arealer för städer, kommuner och tätorter och vet städerna arealer var klart mindre äön de motsavarande tätorter och att jämföra med kommunarealer är flera digniteter fel.Yger (disk) 17 mars 2012 kl. 19.26 (CET)
replies: text: :::::Jag tycker mig känna igen det här mönstret från artikeln Stad och dess diskussionssida för ungefär två år sedan. Den sedermera utspärrade användaren Användare: E.G. hävdade då med en druckens envishet att den kommunalrättsliga betydelsen av ordet "stad" var den urspungliga och enda riktiga och att allt annat bara var "vardagsspråk" och liknande. --Andhanq (disk) 17 mars 2012 kl. 20.14 (CET)

text: :::::Om det kan vara frågan om en ny marionettlavin drar jag mig osökt till minnes den här BIK:en. Riggwelter (disk) 17 mars 2012 kl. 20.51 (CET)
replies: text: ::::::Jag känner inte alls igen mig i Wikipedias beskrivning av stad. En stad är för mig och folk i min bekantskapskrets en kommun som tidigare var stad. Det är inte detsamma som en tätort. Jag vet inte vad en BIK är, har det med kommuner att göra? Mr. Atom Scania (disk) 18 mars 2012 kl. 16.14 (CET)
replies: text: :::::::Kan talspråklig tolkning skilja mellan storstäder och vanliga städer, eller bero på om kommunen kallar sig för stad idag eller ej? För mig som bor i en mellanstor kommun som varit stad men inte kallar sig för stad idag så åsyftar talspråkliga uttryck som "åka ned på stan" och "stadsvandring" stadskärnan, och "stadsbo" åsyftar personer som bor i kommunens centraltort. Kommunens landsbygd ingår inte. Men i samband med kommunadministration, exempelvis ordet stadsarkitekt, åsyftas samtliga tätorter i kommunen. Mange01 (disk) 18 mars 2012 kl. 18.16 (CET)
replies: text: ::::::::För mig är det självklart att en "stad" är en större tätort. Stad som begrepp är ju betydligt äldre än kommuner som är en relativt nymodig uppfinning. När primärkommuner infördes 1862 så fick ett antal städer ett större område att administrera än tidigare. Att hela kommunen skulle bli en stad bara för att centralorten där administrationen sitter hade stadsprivilegier är en slutsats som haltar. Jag har svårt att tänka mig att innevånarna i Viikusjärvi anser att de bor i "stan" därför att de till hör(de) Kiruna stad. /ℇsquilo 18 mars 2012 kl. 20.09 (CET)
replies: text: :::::::::Exakt! Men invånare i Stockholms stad kanske associerar till kommunen eftersom den kallar sig stad. Inte hela dessa territorium, men dess administration. Eller menar de området innanför tullarna? Mange01 (disk) 18 mars 2012 kl. 22.07 (CET)
replies: text: ::::::::::Jag bor i Stockholms kommun och jag har väl mer eller mindre accepterat Stockholms stad som synonymt med det eftersom det är det namn som kommunen använder. Men enligt den gängse geografiska uppfattningen så bor jag inte i "staden Stockholm", utan i Söderort. /ℇsquilo 18 mars 2012 kl. 22.58 (CET)
replies: text: :::::::::::Ja. Det kan nog variera en hel del. När kommunerna infördes 1863 så var det cirka 90 av de då totalt 2500 som lydde under "Förordning om kommunalstyrelse i stad". Deras områden sammanföll med de orter som tidigare hade haft stadsprivilegier. Den fysiska/funktionella staden sammanföll alltså i allt väsentligt med den kommunalrättsliga staden. Så det var egentligen inga större problem att skilja på dem. Eller rättare sagt, det behövdes inte. Senare kom områden utanför den juridiska städerna att tätbebyggas och på 1900-talet inkorporerades även rena landsbygdsområden i de formella städerna. När nya städer tillkom avskiljdes de inte längre från omgivande landsbygd utan hela landskommuner blev städer. Måttet rågades 1948 när hela Jukkasjärvi med 14 000 kvadratkilometer, huvudsakligen extrem glesbygd, plötsligt över en natt förvandlades till "världens största stad", och gladeligen använde den informationen i sin marknadsföring.. I dag är nästan alla kommuner mixade landsbygd/stad. Då torde det allra mest naturliga vara att man bara kallar centralorten för "stad". I Stockholm däremot, som knappt har någon landsbygd (och som var först ut med att åter kalla sig "stad") är det nog väldigt vanligt att man just associerar till kommunen. Men många avser ju å andra sidan med "sta'n" bara Stockholms innerstad och ibland bara citykärnan. Den här artikeln är begränsad till svenska förhållanden och bör beskriva alla skeden i stadsutvecklingen i Sverige både ur bebyggelsemässig och administrativ synvinkel. Vi man speciellt fokusera på de juridiska aspekterna finns ju artiklarna Stadsprivilegium,  Stadsprivilegier i Sverige, Stadskommun och kanske någon mer.--Andhanq (disk) 18 mars 2012 kl. 23.09 (CET)
replies: text: ::::::::::::Det finns säkert lika många definitioner av vissa ord som det finns människor, men passar det ett uppslagsverk att ha med alla vardagliga betydelser? Jag kan också säga att jag skall "åka till sta'n" när jag skall till centrum, men det betyder inte att det är den mening som jag uppfattar att ordet har i egentlig mening. Fortfarande har ingen invänt mot mina synpunkter längre upp på den här sidan, däremot har det under en ny rubrik formulerats misstro och vad som närmast får betraktas som personliga påhopp. Hanna Henå (disk) 19 mars 2012 kl. 08.07 (CET)
replies: text: ::::::::::::: Var finns de personliga påhoppen? Fernbom2 (disk) 19 mars 2012 kl. 08.16 (CET)
replies: text: ::::::::::::::"Testa/leka med", "en druckens envishet" o.s.v. Hanna Henå (disk) 19 mars 2012 kl. 08.28 (CET)
replies: text: ::::::::::::::: Visst kan enstaka formuleringar ifrågasättas, men i huvudsak handlar samtalet om sakfrågan. Uttycket "en druckens envishet" syftar på en specifik användare och ett agerande som ligger flera år tillbaka i tiden. Att Du reagerar på detta är i sig intressant. Fernbom2 (disk) 19 mars 2012 kl. 08.49 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::På vilket sätt är det "i sig intressant"? Jag tog bara några exempel utan att fundera över vem som hade utpekats för vad. Att bli anklagad för medveten förstörelse när man försöker förbättra är faktiskt inte särskilt kul. Sen kanske inte du förstår påhoppen eftersom du inte känner dig träffad. Men det är så ibland, den som inte själv blir retad kan stå bredvid och höra precis vad som sägs utan att förstå att en annan person känner sig nedgjord i skorna. Det finns psykologiska gruppstudier som har beskrivit såna ickereaktioner. Så jag vill inte anklaga dig för något särskilt. Ha det bra. Hanna Henå (disk) 22 mars 2012 kl. 10.53 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::Jag tror att det Fernbom2 tycker är "intressant" är att ny användare reagerar hårt på kritik mot en tidigare användare (E.G.) och kallar det för "personliga påhopp". E.G. hade ju en mängd "alias" och samtliga blockerades för ett drygt år sedan. Dessa hade en likartad argumentation när det gäller begreppet "stad". Man kanske, med rätt eller orätt, kan ana ett samband.  Men det är bara en teori.--Andhanq (disk) 22 mars 2012 kl. 11.17 (CET)
thread_title:  Återkommande förstörande av artikeln 

message: Personligen skulle jag aldrig drömma om att kalla en tätort som aldrig haft stadsrättigheter för "stad" (då och då använder jag till och med ordet "köping" om orter som varit detta) men jag räknar knappast ytterområdena i de nuvarande kommunerna till själva staden. Den nutida användningen av begreppet är motsägelsefull och komplicerad. Detta måste kunna belysas i artikeln, utan att det skall leda till redigeringskrig. I formell mening finns det bara ett slags kommuner sedan senaste reformen. Fernbom2 (disk) 19 mars 2012 kl. 09.03 (CET)
replies: text: Men hur gör du med utländska orter som du upplever som stadsmässiga utan veta något om deras eventuella (nuvarande eller historiska) kommunala status? Nederländerna som exempel avskaffade detta redan 1848. Eftersom det är mer än 40 år sedan det kommunala stadsbegreppet utmönstrades i Sverige) så tror jag nog att majoriteten av befolkningen inte är helt insatt i vilka kommuner som bar den titeln (jag föredrar det uttrycket eftersom "privilegier" och "rättigheter" försvann redan på 1800-talet).  Nu finns det kanske inte så många orter utöver de gamla städerna som upplevs som "stadsmässiga". Men det beror nog mer på det sena 1900-talets mer utspridda sätt att bygga. Numera talas det oftare i planeringen om "stadsmässighet" så framöver kommer nog fler orter att benämnas "stad" oberoende av kommunens tidigare status. --Andhanq (disk) 19 mars 2012 kl. 10.00 (CET)
replies: text: : Om jag skall vara ärlig ser jag det som ett exempel på bristande bildning att kalla en ort som aldrig varit stad för detta. Man skall inte behöva skämmas för att man har kunskaper. Franskans nya rättskrivningsregler ser jag som ett exempel på en problematisk inställning därvidlag. Men vi svenskar genomförde något liknande redan för över hundra år sedan, även om det dröjde decennier innan det fick fullt genomslag. Så reaktionär är jag inte att jag vill återinföra stafningen från tiden före Fridtjuv Berg, men lika litet som all överklass kan kallas adel bör stadsmässiga tätorter utan kunglig tilldelning få usurpera benämningen stad. Vad gäller utlandet är det mer komplicerat. Där får man följa gängse språkbruk i respektive land. Fernbom2 (disk) 19 mars 2012 kl. 10.10 (CET)
replies: text: :: Stad är ett ord med flera betydelser. Det är inte, och kan inte beskrivas som, ett begrepp med en entydig definition. På så sätt skiljer sig inte detta ord från många andra som vi utan några större problem beskriver här i uppslagsverket. Ordet samlar en mängd olika begrepp, varav vissa är historiska, vissa har klara definitioner och vissa är helt informellt men stark kopplade till ett språkbruk (t ex beroende av relationen mellan en viss ort och dess omland). Sammanhanget får helt enkelt visa vilken betydelse som ordet har i just det fall som det används. Men så länge som ett levande språk tillåter att ordet nyttjas med olika betydelser i olika sammanhang får man nog leva med denna variation, vilket också bör avspeglas i artikeln. Dessutom - vissa städer kan kallas stad med stöd av flera olika av dessa olika betydelser, medan andra kanske bara kan passa in under en definition. T ex: Djursholm må ha varit stad under en period på 1900-talet, men saknar traditionell stadsbebyggelse och äldre stadshistoria, och har aldrig kallats "stan" i förhållande till grannorter o s v. För Djursholmarna syftade "stan" på Stockholm, även om de formellt bodde i en kommunrättsligt fullvärdig stad. Den nuvarande artikeln är enligt min åsikt lite för ensidigt inriktad på ordets olika formella betydelser, även om anslaget i ingressen pekar i rätt riktning. Janders (disk) 19 mars 2012 kl. 10.44 (CET)
replies: text: :::Vi som engagerar oss i den här diskussionen har säkerligen en kunskap om detta som kan anses rätt "nördig" sett ur större allmänhets perspektiv. Men att anse det som "bristande bildning" att inte hålla reda på 133 platsers kommunala status för en halv mansålder sedan tycker jag tyder på en viss "snobbism". Många tycker nog det är "bristande bildning" att inte hålla reda på vilka lag som vunnit Allsvenskan i fotboll eller hur Argentinas flagga ser ut. Allt utifrån de egna intressena. Det är ju faktiskt inte livsnödvändig kunskap. Att de flesta ändå uppfattar Linköping och Visby som städer, men inte Mölnlycke eller Kinna beror nog mera på hur platserna ter sig. Av landets tätorter med över 20 000 invånare (58 st) är ju de allra flesta gamla städer och de få som inte är det är Stockholmsförorter. --Andhanq (disk) 19 mars 2012 kl. 11.27 (CET)
replies: text: :::: Om det anses "snobbigt" är jag väl en snobb. Det är inget jag skryter med, men jag anser faktiskt att det alltjämt bör räknas till allmänbildningen att kunna Sveriges städer. I de flesta fall räcker det ju att känna till dem i grannskapet. Vellinge är ingen stad (det hjälper inte att man har "borgmästare") men i kommunen finns två städer som sedan 1700-talet varit sammanslagna i många avseenden. Att en Kirunabo inte känner till detta är förståeligt, men vederbörande bör veta att Gällivare inte är en stad, men däremot Lycksele. Det är överkurs för en skåning. Det påminner mig osökt om en historia min pappa brukade berätta. Studenter från Lunds universitet som i mitten av förra seklet sändes ut att vara lantmätare i dessa nordliga trakter fick i uppmaning att hålla sig väl med lokalbefolkningen. "Om de så påstår att Lappland är större än Skåne så bara håll med!" lär orden ha fallit. Fernbom2 (disk) 19 mars 2012 kl. 14.56 (CET)

text: ::::Vad "stad", eller motsvarande, har för exakt betydelse i andra länder är inte relevant här. Det här är en artikel om det svenska begreppet stad. Det finns en artikel stad med ett mer allmänt upplägg. Den här artikeln bör rimligen handla om svenska städer, oavsett om man därmed menar orter som tidigare varit stadskommuner eller inte. Jag menar att det därför också är rimligt att fokusera mer på formella definitioner än det allmänna begreppet som inte är specifikt för Sverige.

text: ::::andejons (disk) 19 mars 2012 kl. 12.59 (CET)
replies: text: :::::Kanske borde infallsvinkeln på denna artikel ändras för att bli mer av en sorts förgreningssida. När vi körde fast i artikeln och begreppet Rote gjorde Maneg01 en sådan strukturändring som jag tyckte blev utmärkt. Kanske kan vi då också komma åt den otillfredsställande artikeln Stadskommun. Den kunde ju gärna omdrigera till ett avsnitt i denna artikel, eller kanske byta namn till stad (kommun).Yger (disk) 19 mars 2012 kl. 13.03 (CET)
replies: text: ::::::Tycker det i princip ser ut som den här sidan har vissa karaktärsdrag som kännetecknar en förgreningssida redan.. Det finns länkar till fördjupningsartiklar om "Vikingatida stadsbebyggelse", "stadsprivilegier", "kommunbegreppet 1862-1970", och listan över "kommuner som idag kallar sig stad". Dessutom finns resonemang runt begreppet "storstad", (vilket kanske egentligen är lite utanför). Omnämnande om ordet sta(d)s ursprung finns i ingressen, det som saknas är några ord om hur begreppet "stad" används av isht den yngre generationen idag, dvs "en slags centralort (lokalt handels-/händelse-centrum), oavsett om den har eller har haft en administrativ funktion" eller inte. -- Lavallen 19 mars 2012 kl. 13.32 (CET)
replies: text: :::::::Redan hos Dalin (1853) finns både det tättbebyggda och det formella med. Om sedan alla villkoren skall vara uppfyllda för att det skall kallas stad eller om det räcker med ett verkar lite vagt. Edaen (disk) 19 mars 2012 kl. 13.39 (CET)
replies: text: ::::::::Intressant med en så tidig källa (tio år före kommunalförordningarna) som inleder beskrivningen av ordet "stad" med "Samhälle, hvars medlemmar bo i hus, byggda tätt intill hvarandra..." (snarast vad vi nu skulle kalla en tätort). Inte ens då började man med att tala om styrelseform, privilegier och sådant. Intressant är också den stundtals infekterade diskussion som förs om detta i Sverige. Nederländska WP inleder artikeln "Stad" helt enkelt "Een stad is een plaats waar mensen wonen." (En stad är en plats där människor bor") och fortsätter med att skillnaden gentemot en by består av antalet invånare. "Stad" som kommunalrättsligt begrepp avskaffades ju i Nederländerna redan 1848, vilket kanske påverkar den mer avspända approachen. --Andhanq (disk) --Andhanq (disk) 19 mars 2012 kl. 21.35 (CET)
replies: text: :::::::::Hmm. SAOL13 publicerades 1983. Intressant att det skiljer så mellan både språk och länder. Mange01 (disk) 20 mars 2012 kl. 00.09 (CET)

text: Jag vill påpeka att jag är uppvuxen med en kartbok där städer, såsom de definierades på 50/60-talet markerades särskilt (med rött) på sverigekartan. Det är därför naturligt för oss gamla uvar att ha koll på dessa. För dagens ungdom finns inte den infon i ryggmärgen på samma sätt. Felet med ungdomen idag, är att man själv inte är en del av den. -- Lavallen 20 mars 2012 kl. 11.35 (CET)
replies: text: :Ja de kartorna kommer jag också i håg. Jag minns att jag tyckte det var lustigt att ganska små orter som Gränna kunde få en stor röd blaffa,  medan betydligt störrre bara fick en liten svart prick. Jag tror vissa kartförlag fortsatte med det även efter 1971. --Andhanq (disk) 20 mars 2012 kl. 11.47 (CET)
replies: text: :: :))

text: :: För ungdomens bildnings skull behöver Wikipedia en Sverigekarta med 133 röda prickar. Eller ett geoboxanrop med 133 positioner. Mange01 (disk) 20 mars 2012 kl. 11.53 (CET)
replies: text: :::Det vore trevligt med en sådan karta. Ett dylikt mallanrop skulle ge att hela kartan inte ritas ut och en kategorisering såsom :Kategori:Sidor som inkluderar för mycket mallkod. -- Lavallen 20 mars 2012 kl. 12.03 (CET)
replies: text: :::::Bild:Map of Sweden Cities (polar stereographic) Sv.svg finns. Jag har dock inte kontrollerat att alla 133 städer finns med. Annars går det ju att ordan en mall där Lista över städer i Sverige prickas ut på :Bild:Sverigekarta infobox.svg också. Fast det lär ju bli svårt att särskilja Stockholms, Solna, Djursholms och Lidingö stad... /ℇsquilo 20 mars 2012 kl. 14.06 (CET)
replies: text: :::::Sollefteå stad och Kramfors stad saknas på den kartan. Jämtland ser ut att ha två städer. Och så är inte prickarna röda. :)  Mange01 (disk) 20 mars 2012 kl. 14.15 (CET)
replies: text: ::::::Jag har börjat lite på . Hittills har jag bara prickat ut städer som börjar på A (Alingsås, Arboga, Arvika, Askersund och Avesta). Kom gärna med synpunkter. /ℇsquilo 22 mars 2012 kl. 10.39 (CET)
replies: text: :::::::Om man ska göra en sådan karta bör årtalet sättas till 1966. Annars missar man Öregrunds stad, som året efter lades samman med Östhammar. --Andhanq (disk) 22 mars 2012 kl. 11.07 (CET)
replies: text: ::::::::Kartan är jättebra. Så snart den är färdig, bör den läggas in i artikeln.

text: ::::::::Det är lite konstigt att läsa vissa synpunkter här, det låter som om några menar att stadsbegreppet förändrades i grunden både 1863 och 1971, i stället för att se att det bara var steg i en utveckling som hade pågått länge. Att man började använda ordet kommun i lagstiftningen på 1860-talet och demokratiserade styrelseformen innebär inte att man införde ett nytt stadsbegrepp. Att man slog samman kommuner 1971 och förenhetligade terminologin innebär inte heller att man införde ett nytt stadsbegrepp. Hursomhelst har artikeln blivit mycket bättre nu jämfört med tidigare, även om man fortfarande kunde önska ytterligare förbättringar... Mr. Atom Scania (disk) 6 april 2012 kl. 17.01 (CEST)
replies: text: :::::::::Ser också fram emot kartan.

text: :::::::::Ja, det har varit många fler kommunreformer i Sverige. Smmanslagning till storkommuner skedde på 50- och 60-talet. Men 1971 antar jag att man ville ge tätorter möjlighet att konkurrera på mer lika vilkor, och inte göra skillnad mellan dem genom att ge vissa kungliga stadsrättigheter.Mange01 (disk) 6 april 2012 kl. 23.01 (CEST)
replies: text: ::::::::::Om det kan vara till någon tröst är det lika virrigt i Norge. Alla kommuner är lika. Skillnaden mellan bykommuner och herredskommuner är borta sedan länge. Dock kan kommuner själva välja att ge antingen ge hela kommunen eller en eller flera tätorter så kallad "bystatus". Så antalet "städer" har fördubblats sedan nittiotalet. En del är föga stadsmässiga och ibland utgör de bara delar av tätorter och är inte geografiskt avgränsade. Även i Finland har detta blivit en fråga för kommunerna själva. Lagen säger bara att de ska "anse sig uppfylla de krav som ställs på ett stadssamhälle". Så det är fritt fram för egna tolkningar. I Danmark verkar man dock att strunta i sånt där "pynt". Alla kommuner är bara kommuner och ingen verkar att försöka kalla sig för något annat heller. Heder åt dem! --Andhanq (disk) 7 april 2012 kl. 00.05 (CEST)
thread_title: Definitionen av stad i Sverige

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Stad (Sverige). Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade  till http://www.sna.se/bin/ort.cgi?LANG=SE&S=E&O=malm%F6&OK=S%F6k%20ortregister
*Lade  till http://www.norrtalje.se/templates/page____6427.aspx
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20110930163735/https://www.skl.se/kommuner_och_landsting/om_kommuner/kommungruppsindelning?UsePrintableVersion=true till https://www.skl.se/kommuner_och_landsting/om_kommuner/kommungruppsindelning?UsePrintableVersion=true
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 29 juli 2017 kl. 21.45 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade