lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Jungfruöarna

message: Brittiska/Amerikanska Jungfruöarna
Jungfruöarna är en ökoloni som ligger i Karibiska havet. Dom båda ögrupperna ligger ihop i många småöar. Det finns orsaker till att det heter Amerikanska och Brittiska Jungfruöarna.
Brittiska Jungfruöarna
Brittiska Jungfruöarna är en brittiskt ägda sidan av öarna i Karibiska havet. Deras huvudstad heter Road Town och har cirka 15000 invånare. Öarna har fått namnet på grund av att dom koloniserades av britterna året 1666.
 Britterna bestämde fört att ögruppen skulle heta Leewards öarna. Men 1872 så hette även öarna fram tills 1956 när dom fick självständighet till en viss del och bytte till Brittiska Jungfruöarna. 
Idag har dom i stort sätt självstyre men den Storbritannien har fortfarande ansvar för inre säkerhet och utrikespolitik. 
Brittiska Jungfruöarna är beroende av den Amerikanska sidan på grund av att det finns mycket fler invånare och större turism på dom öarna.
Amerikanska Jungfruöarna 
Jungfruöarna är en ökoloni som ligger i Karibiska havet. Dom båda ögrupperna ligger ihop i många småöar. Det finns orsaker till att det heter Amerikanska och Brittiska Jungfruöarna och det kan du nu läsa om i denna broschyr.
                Amerikanska Jungfruöarna
Amerikanska Jungfruöarna har en befolkning på cirka 120000 människor. Deras huvudstad heter Charlotte Amalie. Staden på ön st.thomas döptes till detta efter den danska drottningen med samma namn.
Det många inte vet är att Danmark koloniserade öarna året 1754 och döpte ön till Danska Västindien.
Slaveriet var stort under 1800-talet men avskaffades på öarna runt 1850. Den danske makthållaren på ön greps av panik då folket gjorde revolution och flydde tillbaka till Danmark. Senare bad den Danska drottningen ögruppen om ursäkt. 
Ön tillhörde Danmark enda tills 1917 då Amerika köpte ön för 25 miljoner dollar och sen dess har öarna tillhört USA.
1932 fick alla som bodde på öarna amerikanskt medborgarskap. Invånarna får inte rösta i det amerikanska presidentvalet.
Landet har självstyre men får hjälp av USA i visst mån precis som Brittiska Jungfruöarna. Dom har en representant med i den amerikanska kongressen. Och landet får en del ekonomisk hjälp av USA också.

message: "Motorfordon från Jungfruöarna bär nationalitetsbeteckningen BVI." Är detta riktigt, dvs gäller det även för de amerikanska öarna? Hyperboré (diskussion) 2 maj 2016 kl. 15.30 (CEST)
thread_title: Motorfordon
Diskussion:Hagalund, Solna kommun

message: "Blåkulla" är nog ett känt smeknamn (?) eller kanske snarare öknamn över hela Stockholm och kanske utanför. Alltså inte bara "bland solnaborna" --Andhanq 29 mars 2006 kl.12.16 (CEST)

message: Här finns mycket brödtext (i berättarstil) med intressanta fakta men helt utan källor. Numera krävs pålitliga källor med referenser i texten, en lång lista med externa länkar på slutet räcker inte. --Holger.Ellgaard 14 juni 2010 kl. 10.01 (CEST)
thread_title: Källor?

message: Är Hagalund en del av miljonprogrammet? Hustop (disk) 18 augusti 2012 kl. 13.30 (CEST)p
replies: text: Blåkulla och kyrkbacken ja, men stadsdelen är som artikeln beskriver betydligt större än så. 37.247.12.28 4 september 2019 kl. 22.51 (CEST)
thread_title:  Miljonprogram 
Diskussion:Hassel

message: Jag tycker att denna artikel börjar i fel ände, som att den är skriven för de redan insattta. Andra stycket tycker jag passar bättre som inledning, nämligen att man klargör att Hassel är ett träd eller en buske. Freand 29 mars 2006 kl.13.13 (CEST)
replies: text: Blev mycket bättre efter ändringen (tycker jag). Freand 29 mars 2006 kl.17.51 (CEST)
replies: text: :Ja, det var ett bra förslag. Sen finns det mycket kvar att göra. Det här är fortfarande en endast lätt redigerad text som ryckts ur sitt sammanhang i en mycket gammal bok. --Etxrge 29 mars 2006 kl.17.54 (CEST)
Frukten mognar 5 månader efter blomningen,, dvs april- september....eller? Hur vet man att frukten är mogen? När skördar man. Skall nötterna se ut som de man köper, eller skall de torka ett tag först???
thread_title:  Fel ände 

message: I artikeln står:
replies: text: Genom fynd av fossila hasselnötter i de norrländska torvmossarna [...}
Norrland är stort; exakt var i Norrland ligger torvmossarna i fråga? Man syftar väl inte på hela Norrlands torvmossar? Klimatet är och har alltid varit extremt olika mellan t.ex. Gävletrakten och Nikkaluoktatrakten. \\ Jens Persson (193.10.104.206 7 mars 2008 kl. 09.26 (CET))
thread_title: "Norrländska torvmossarna"

message: Turkiet står med 2 gånger i listan "Världens 10 största producenter av hasselnötter". Jag antar att det ska vara ett annat land på ett av ställena, men jag vet inte vilket. FreeToDisagree (diskussion) 16 november 2021 kl. 21.50 (CET)
thread_title:  Produktion
Diskussion:Barnvakt

message: Nödvändig artikel? Är i princip samma sak som uppslagsordet "Barnflicka", varför det bör klistras in där och göra en redirect från detta uppslagsord till Barnflicka. Och skribenten som skapar detta kan gärna bemöta detta förslag, tack! /Yvette 29 mars 2006 kl.15.24 (CEST)
replies: text: Yttrar sig gör man med fördel på diskussionssidorna, och inte som kommentar på "senaste ändringarna", eftersom de efter en stund förgås. Skapa en redirect till barnomsorg då om du tycker detta är passande, viktigast är att det skall vara lättöverskådligt så att man hittar all information på ett och samma ställe. Tack. /Yvette 29 mars 2006 kl.15.36 (CEST)

text: Det kanske inte har med saken att göra egentligen men har du egna barn Yvette så vet du rimligen att barnflicka och barnvakt är långt ifrån samma slags relation. Visst kan man göra en redirect och beskriva båda fenomenen i en och samma artikel, men det är en så stor skillnad att jag undrar om dom inte bör vara egna artiklar ändå. Skulle aldrig komma på fråga att vi talade om att anlita en barnflicka för att ha kvällspassning av barnen. Ordet barnvakt är dessutom något mer könsneutralt och helt klart att föredra när det är just barnvakt uppdraget handlar om. (Fast det var ju inte jag som startade artikeln...)--Damast 29 mars 2006 kl.15.40 (CEST)
replies: text: :Oj vilket fint och långt utlägg ;) Nu har jag nått att läsa här när min e-bok precis blev slutläst.... men ärligt talat, ni måste väl förstå vad jag menar, slå ihop artiklarna till "barnomsorg", skall det vara så svårt? Och om jag har egna barn, vilket jag har ett antal, hör inte hit. /Yvette 29 mars 2006 kl.15.42 (CEST)

message: Prisuppgifter har lagts till vid upprepade tillfällen. Prisuppgifter och liknande är inte särskilt tidsbeständigt och lämpar sig inte i en sådan artikel (se riktlinjen Wikipedia:Vad Wikipedia inte är). /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 19 juni 2017 kl. 17.56 (CEST)
replies: text: OK, det argumentet köper jag. Däremot att det är RUT-berättigat anser jag bör stå kvar. – Conexum (✔|✘) 19 juni 2017 kl. 19.16 (CEST)
thread_title:  Prisuppgifter
Diskussion:Kvarnby folkhögskola

message: Encyklopediskt intresse? /Yvette 29 mars 2006 kl.15.43 (CEST)
replies: text: Folkhögskolor tycker jag definitvt hör hit. Därmed inte sagt att den inte behöver arbetas igenom :D \Mike 29 mars 2006 kl.15.51 (CEST)
replies: text: :Och vad är det som gör just denna folkhögskola så encyklopediskt berättigad? Har det hänt något speciellt på den? Det krävs lite mer än att den bara finns för att den ska få stå med på en encyklopedi, hänvisning till Wikipedias Policy, regler och reglemente. /Yvette 29 mars 2006 kl.15.52 (CEST)
replies: text: ::Om du inte tycker att denna folkhögskolan ska vara med i Wikipedia kan du ju ta upp den på Wikipedia:Sidor som bör raderas. Själv håller jag med Mike om att folkhögskolor bör vara med. Gunnar Larsson 29 mars 2006 kl.18.20 (CEST)
replies: text: :::Okej, då får jag väl göra det då. Men hur var det nu med alla dessa företag som inte berättigas med en egen artikel "bara för att de finns till", ni måste väl ändå förstå vad jag menar? /Yvette 30 mars 2006 kl.09.06 (CEST)
replies: text: ::::Folkhögskolor och universitet/högskolor har encyklopediskt intresse IMHO. Bsson 30 mars 2006 kl.14.45 (CEST)
replies: text: :::::IMHO?? Utveckla gärna ditt resonemang, kära Bsson! Jag inväntar fortfarande med stort intresse på förklaringen till det oerhört stora encyklopediska intresse som mindre svenska i övrigt okända folkhögskolor påstås ha. Universitet är däremot en helt annan grej, och bör för den sakens skull inte förväxlas med något sådant så simpelt som en folkhögskola. Tack för mig. /Yvette 30 mars 2006 kl.17.03 (CEST)
replies: text: :::::: Den här texten finns (idag oktober 2014): . Liksom den här: . Mvh.--Paracel63 (diskussion) 12 oktober 2014 kl. 14.16 (CEST)
thread_title:  Relevans? 

message: Det som i detta sammanhang kallas "Röda huset" har adress Industrigatan 4 och är således inte samma byggnad som Mazettihuset på Bergsgatan. /Annika (diskussion) 12 oktober 2014 kl. 14.23 (CEST)
thread_title:  Röda huset
Diskussion:Giga Wing

message: "Vertikalscrollande"? Och på svenska heter det...? Riggwelter 29 mars 2006 kl.16.57 (CEST)
Diskussion:Bomärke

message: "Även idag (2004) används det av exempelvis samer för att öronmärka renar." Detta är en sanning med modifikation. De märken som används för att märka renar kallas renmärken och skärs in i öronen. De har sällan, åtminstone inte i Torne Lappmark, någon likhet med de bomärken släkterna använde i äldre tid. Ekuoksu 29 mars 2006 kl.17.07 (CEST)

message: Lägger till "kristdemokraten" framför hans namn, då det kan förklara varför just han ser kristen symbolik i märkena. Heidnagriimr 4 januari 2007 kl. 04.56 (CET)
replies: text: Det skulle onekligen behövas en modifiering av texten. Nu tror jag Tuve Skånberg läser in för mycket i bomärkena, men påståendet "då man med några streck, helst raka, vill skapa ett tecken eller märke, sker detta säkerligen i de allra flesta fall ganska slumpartat" stämmer inte, möjligen är det plockat ur sitt sammanhang och syftar då just på bomärkena på Sollerön. Dalarnas bomärken skiljer sig från bomärken på många andra håll genom att byarna varit större och bomärkena därför tvingats vara mycket mer varierade i sitt utseende. Där är också vanligare att bomärken gått i arv och att man vid gårdsdelningar utvecklat varianter på ett grundbomärke. De slutligen ganska avancerade mönstren har sällan någon likhet med några symboler på annat håll. Tittar man i stort är det dock tydligt att bomärkena inte alls är slumpmässiga. Vissa är regelrätta latinska bokstäver och ofta kopplade till personens namn som ett slags initialer - de är givetvis inte slumpmässiga. Det är ju också vanligt med fem- eller sexuddiga stjärnor, svastikor, med mera former som knappast är slumpmässiga utan valda för att de utgör kända symboler. Därmed inte sagt att de behöver rymma någon specifik innebörd hos dem som valt dem. Men jag behöver hitta en bättre källa en svensk uppslagsbok och NE:s texter. --FBQ (diskussion) 12 februari 2015 kl. 13.11 (CET)
thread_title:  Tuve Skånberg
Diskussion:P.C. Jersild

message: Hur vet du att det är Karolinska sjukhuset som kritiseras?
Jag skulle snarare tro att det är 70-tals modellen av sjukhus som kritiseras. 
replies: text: Jag har neutraliserat lite nu. --Andreas Rejbrand 28 april 2006 kl.14.44 (CEST)

message: Det står att Jersild är "kategoriserad som SF-författare".  Vem/vilka står bakom "kategoriseringen"?  Visserligen inte på en good-bad-skala, men ändå en klassificering. Räknas sådant som värderande omdöme?  Mvh / Mkh 23 augusti 2007 kl. 11.15 (CEST)
thread_title:  Kategorisering? 

message: Ngn (som till skillnad från mig har kunskapen) borde ordna så att uppslagsordet "P C Jersild" automatiskt förflyttar en till denna artikel.
replies: text: Varför inte tvärtom, förresten?  Jag har aldrig sett punkterna (P. C. Jersild) utsatta förr; det ser konstigt ut i artikeln. Han verkar själv skriva det genomgående P C Jersild). JöG 14 oktober 2010 kl. 20.48 (CEST)
'En lysande marknad' från 1992 saknas i bibliografin.
thread_title:  Vidareflyttning 

message: Jag har ändrat där jag kunde (inte i rubriken och inte i den första länken) från "P.C." till "P C" som NE och de flesta andra källor skriver. --annaxt (disk) 31 juli 2013 kl. 16.33 (CEST)
thread_title:  Fel med punkter i namnet 
Diskussion:Meeths

message: Är denna Carl Herman Christopher Meeth samma Meeths som byggde huset på Trångholmen? I länsmuseets information, om det finns länk till där, talas om en Herman Meeths. Det huset byggdes 1913, vilket innebär att han borde ha varit rätt gammal då, och väldigt ung när han startade varuhuset?--Ankara 14 mars 2010 kl. 20.28 (CET)
replies: text: :Troligen korrekt i samtliga fall. --Ymer 14 mars 2010 kl. 23.04 (CET)
replies: text: ::Grundaren Herman Meeths levde 1835-1889, han hade en son med samma namn som levde 1880-1957. Mvh Astomic (disk) 19 januari 2014 kl. 22.07 (CET)
thread_title: Carl Herman Christopher Meeths
Diskussion:Heatpipe

message: Det måste finnas ett bättre svenskt namn än heatpipe, väl...? -- Grahn 30 mars 2006 kl.00.01 (CEST)

message: "I en Heatpipe kan värmen bara transporteras i en riktning nerifrån där vätskan förgasas uppåt där gasen kondenseras för att rinna längs rörets insida ner och förgasas". Detta är felaktigt. Med hjälp av att bekläda insidan av heatpipen med ett material med egenskapen att driva kapilärkraft så kan vätskan transporteras även uppåt till en högre belägen värmekälla. Enligt den engelska artikeln.
thread_title:  Felaktighet angående i vilka riktningar heatpipe fungerar.
Diskussion:Paul Felgenhauer

message: Lägger här länkar till några webbsidor på nätet som jag inte använt, eftersom jag tror att de blandat ihop Felgenbauer med Anders Pedersson Kempe som översatt mycket av Felgenhauer till svenska, men även skrev mycket själv. Christian Zionists och History of the Jews. // habj 30 mars 2006 kl.00.29 (CEST)

message: är ett ovanligt ord i lutheranska sammanhang. --90.236.40.77 13 oktober 2014 kl. 23.12 (CEST)
thread_title:  Kättare
Diskussion:Lena K. Samuelsson

message: Stavningen är inkonsekvent: I rubriken står punkt efter K., medan i artikeln genomgående skrivs K utan punkt. Bör harmoniseras. Jag föreslår punkten tas bort i rubriken, vilket överensstämmer med modernt språkbruk. En följd blir då att redirektens punkt/icke-punkt måste växlas. F ö skriver SvD i tidningens redaktionsruta själva  K utan punkt, vilket bör vara vägledande. 82.182.149.179 30 mars 2006 kl.02.56 (CEST)
thread_title: Stavning/typografi
Diskussion:Text-TV

message: 12 mars eller 11 mars 1979, det är frågan.

message: Det finns ohyggliga mängder tevekanaler i världen och många av dem har någon form av text-tv. Kan vi nöja oss med externlänkar till sidor som behandlar ämnet text-tv och skippa länkar till specifika text-tv-operatörer? - Tournesol 1 februari 2012 kl. 16.23 (CET)
thread_title:  Länksamling 
Diskussion:Per Ericson

message: Går det att få någon källa för Ericson konvertering till katolicismen?
Diskussion:Henrik Berggren (journalist)

message: Enligt källan så disputerade han 1990, andra källor för 1995?
Vid närmare undersökning så verkar källan vara felaktig men texten rätt http://libris.kb.se/bib/7422114 , fast publikationsdatum för avhandling kanske inte ska ses som lika med disputationsdatum.

message: Hej! Vet inte hur man gör detta, men det vore tacknämligt om någon kunde flytta sidan till uppslagsordet Henrik Berggren (författare). Han är väl journalist också, men har inte varit anställd vid tidning på mer än ett årtionde och är numera definitivt mest känd som författare. 2A00:801:74A:B2B6:1847:11BD:9101:52CD 6 april 2021 kl. 01.17 (CEST)
thread_title:  Byt till Henrik Berggren (författare)
Diskussion:Docksta

message: Kolla in lite mer information på http://www.docksta.com

message: Nytt postnummer för Docksta/Vibyggerå är sedan 2021 873 96 178.174.136.18 16 april 2022 kl. 12.35 (CEST)
thread_title:  Postnummer
Diskussion:Plötslig spädbarnsdöd

message: Såg av en tillfällighet att Plötslig spädbarnsdöd kategoriserats som :Kategori:Barnsjukdomar. Visst, det är bara (nästan bara) spädbarn som drabbas av denna form av död, men inom vården räknar man det inte till "Barnsjukdomarna". Dit räknas en del infektionssjukdomar, sm vattenkoppor, röda hund, påssjuka och liknande. Det känns lite som att bara för att barn drabbas av diabets så blir det en "Barnsjukdom". Men visst är det skillnad om det är barn eller vuxna som drabbas av en eller annan form av diabetes. De vuxna som inte haft "barnsjukdomarna" kan ju fortfarande drabbas som vuxna, Min far hade vattenkoppor ihop med mig. Jag var 3 år  och han vuxen. Han böev förfärligt sjuk. Så "barnsjukdomarna" är det ganska bra att ha som liten. Eller vaccineras emot. Den plötsliga spädbarnsdöden kan ju inte vaccineras bort. Men uppåt 7-8-årsåldern är risken i allmänhet borta. Jag tror faktiskt det är bättre att ta den förra kategorin "Sjukdomar". Fråga Haeffner! Han är allmänspecialist.Agneta 30 mars 2006 kl.11.12 (CEST)
thread_title:  Kategori:Barnsjukdomar 

message: En tysk studie, http://pediatrics.aappublications.org/cgi/content/abstract/114/1/e9 visar att vissa fall av plötslig spädbarnsdöd i själva verket utgörs av kikhosta, det borde nämnas något om den saken i artikeln. --81.233.185.174 29 december 2006 kl. 13.08 (CET)
thread_title:  Underdiagnosticerad kikhosta 

message: Jag redigerade det här "rådet" eftersom det verkade felaktigt och saknade referenser, även om jag inte är någon specialist på området. Hoppas någon som är det kan ta sig en titt.
thread_title:  Sova med förälder 

message: Såvitt jag förstår är siffrorna "1 på 4000" och "500 per år" helt oförenliga. 1 fall per ca 4000 levande födda innebär kring 25-30 dödsfall per år i Sverige, vilket torde vara den riktiga storleksordningen.
thread_title:  Antal fall i Sverige per år? 
Diskussion:Svenska Dagbladet

message: Tog bort stycket om att DN inte får något presstöd alls då jag anser det vara irrelevant i denna artikel; den behandlar SvD, inte DN eller presstödet i sig.
--Gabriell 16 januari 2009 kl. 17.31 (CET)

message: Enligt artikeln om DN är den störst. SvD är, enligt utsago, tredje största. Så, vilken är då den NÄST största? 85.229.60.8 6 januari 2015 kl. 17.50 (CET)
replies: text: https://tu.se/wp-content/uploads/2018/06/Mediefakta_2018_juni_04.pdf 213.89.231.190 30 augusti 2023 kl. 20.00 (CEST)
thread_title:  Tredje Största
Diskussion:Ainur

message: Jag har ändrat stavningen av "Eä" till "Ea". I quenya används dubbla prickar (trema) för att markera extra tydligt att vokaler uttalas separat. För svenskar är detta överflödig information, och ä riskerar dessutom att uttalas som ett svenskt Ä. Det kan noteras att Tolkien själv växlade mellan att skriva "Ea", "Eä" och "Ëa" (se The History of Middle-earth volym 10, särskilt s.7, 31, 48) - det är bara i den postumt publicerade Silmarillion, redigerad av Christopher Tolkien, som stavningen är normaliserad till "Eä"
--Måns Björkman 31 mars 2006 kl.12.37 (CEST)
thread_title:  Angående ''Ea''
Diskussion:Borggårdstalet

message: Borde inte denna artikel struktureras upp på ett bättre sätt? I sin nuvarande form är den ju mer av anekdotkaraktär, om själva upprinnelsen till talet. Men borde inte händelsen i sig berättas, hur mottogs den, vad ledde den till osv.? 
Dessutom: I artikeln förekommer ett citat ur talet som sägs vara kontroversiellt. Men varför? Var inte talet per se kontroversiellt? På mig synes artikelförfattaren (Thuresson) därför ha missat målet. Han verkar inte se skogen för alla träden. Sintram 30 mars 2006 kl.12.57 (CEST)
replies: text: Jag ser ingen anledning att i denna artikel ytterligare gå in på detaljer om bondetåget eller borggårdskrisen. Vad "målet" skulle vara som har missats förstår jag inte. Thuresson 8 april 2006 kl.00.39 (CEST)
thread_title: Artikelstruktur

message: Ämnar inte att förringa författare och bidragsgivare till denna artikel för deras jobb; men torde inte artikeln innehålla talet?
Ett politiskt offentligt tal för över 90 år sedan lär ju knappast ha problem med upphovsrätten... Faffia 26 juni 2009 kl. 22.14 (CEST)
replies: text: Hedin dog 52, så nog är det upphovsrättsskyddat. Dessutom: Wikipedia brukar inte innehålla hela källtexter, men det går utmärkt att lägga upp sådant på Wikisource.

text: andejons 27 juni 2009 kl. 08.48 (CEST)
thread_title:  Talet?
Diskussion:Pärlstickare

message: För snarlik? Pärlstickare hos NE /Nissebosselasse 30 mars 2006 kl.15.13 (CEST)

message: Tog bort lite namedropping, men de kan nog användas som uppslagsord för egna artiklar: Helena Dorothea Militz, som även, tillsammans med sin svägerska Christina Kräll, hade broderat textilierna till drottning Ulrika Eleonoras begravning 1693, skötte sin egen verkstad i 32 år (1692-1724), och Anna Catharina Leuw-Sterner utförde ofta uppdrag åt kungliga hovet under sin verksamhetstid (1675-1726), då som änka efter två pärlstickare, 1675 och 1684. Länsfanan till Ture Sparres begravning år 1683, som ännu bevaras i Sankt Jakobs kyrka i Stockholm, utfördes av Sophia von Nilckens. Källa: Du Rietz, Anita, Kvinnors entreprenörskap: under 400 år, 1. uppl., Dialogos, Stockholm, 2013--Aciram (diskussion) 12 oktober 2018 kl. 13.46 (CEST)
thread_title:  Namn
Diskussion:Xantippa

message: Det sägs att Xantippa var Sokrates hustru men man är inte säker vissa säger att han var ogift hela sitt liv. 
Xantippa var känd för sitt humör och det sägs att Sokrates drack giftet bara för att han och Xantippa bråkade så ofta.
----
Att Sokrates skulle velat dö p.g.a. Xantippa och nämde bråkade ofta är någonting jag tidigare aldrig hört, och jag tror det är ett falsarium. Problemet med den här biten om Xantippa är att den inte ens benämner att hon endast förekommer (i egen person, får man förmoda) i Platons dialog Sokrates Försvarstal; då i en äkta gregisk scen där hon är förtvivlad över Sokrates stundande död. Den bild av henne som argbigga är som jag förstått det en nidbild tecknat av Aristofanes som sedan levt kvar som den allmänna uppfattningen.
--Skunken 1 juli 2006 kl.16.45 (CEST)
(tagit bort eget felaktigt inlägg)--Wdanbae (diskussion) 22 maj 2017 kl. 23.26 (CEST)
thread_title:  Om Xantippa 

message: En oregistrerad användare ändrade nyss namnet från Xantippa till Xantippe. Det fick mig att konsultera Nationalencyklopedin. Uppslagsordet Xantippa fanns med, men pekade vidare på huvuduppslagsordet som stavades Xanthippe med ett h i namnet. Jag tror vi behöver diskutera närmare vilket namn artikeln ska ha. Beträffande namnets betydelse så krävs det en källa på den ändrade betydelsen. Därför återställer jag redigeringen i sin helhet. Stigfinnare (diskussion) 30 maj 2023 kl. 18.43 (CEST)
thread_title:  Artikelnamnet och betydelse
Diskussion:Minoiska kulturen

message: * Jag har valt detta artikelnamn efter folket minoer och omdirigerat från Minoisk kultur och Minoisk civilisation. Minoisk konst är en separat artikel som möjligen kunde sammanfogas med Minoer. 
* De olika omstridda teorierna kring minoerna har jag sammanfattat i punktform och gett referenser från den engelska artikeln. Var god och bygg inte ut teorierna i texten så att artikeln går samma öde till mötes som den engelska med ständiga redigeringar av var och ens idéer i frågan. Redigera gärna artikeln så länge det rör sig om allmänt accepterade uppfattningar.
* Innehållet under Minoisk historia kommer i huvudsak från den tyska artikeln. Dateringarna kan skilja sig +/- 100 år beroende på vilken källa som används.--JFK 30 mars 2006 kl.16.20 (CEST)
replies: text: Jag har nu flyttat Wikidatalänken, så artikeln paras ihop med :en:Minoan civilization etc snarlika artiklar på andra språk. Det här är en kultur/civilisationsartikel och går inte in på den språkliga identiteten (där borde väl finnas artikeln minoiska – jfr. :en:Minoan?).--Paracel63 (diskussion) 5 juni 2015 kl. 19.33 (CEST)
thread_title:  Artikelns innehåll