lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Muskel

message: Har en åsikts fråga. Ska jag dela upp de olika muskeltyperna och skapa nya artiklar till respektive typ? Chrizz 24 november 2004 kl.15.29 (CET)
replies: text: Min åsikt - om du tänker skriva lika fantastiskt mycket :) om varje muskeltyp som du gjort om skelettmuskulaturen, så är det inte fel att dela upp artikeln i flera. Vad tycker du själv? /ShineB 24 november 2004 kl.15.33 (CET)
replies: text: :Jag vet inte hur mycket jag kan få ihop till övriga typer, men jag vill nog skapa artikeln Skelettmuskel, resten får vi se ;) Chrizz 24 november 2004 kl.15.38 (CET)
replies: text: ::Jag har gjort om artikeln så att alla underrubriker har en pekare till de separata artiklarna mha.    på så vis kan man utöka dessa utan att artikeln muskel behöver bli oöverskådlig. /Eribro 1 september 2008 kl. 18.06 (CEST)
thread_title: Separata artiklar för muskeltyper

message: Ringmuskler förefaller vara en typ av muskler som glömts bort i muskelartiklarna, och bara länkas till i artiklar om anus etc. En god början kanske kunde vara att infoga ringmuskel i den här artikeln. // Habj 10 januari 2006 kl.17.24 (CET)
replies: text: :...Samtidigt ser det lite lustigt ut nu iochmed att det blir så mycket fokus på just ringmuskeln. Är det inte bättre med en egen artikel om dessa muskler och att man bara nämner ringmuskel i samma ordalag som andra muskler?! --AHA 11 januari 2006 kl.13.42 (CET)
replies: text: ::Nu är det inte längre lika stort fokus på denna rektala muskel. /Eribro 1 september 2008 kl. 18.06 (CEST)
thread_title:  Infoga [[ringmuskel]] i artikeln? 

message: Någon borde ändra underskriften på bilden eftersom den innefattar mycketmera än bara bröstmuskulaturen!/Daniel
replies: text: Har ändrat, hoppas att det blev bättre... /Eribro 1 september 2008 kl. 18.06 (CEST)
thread_title:  Underskriften på bilden 

message: Svar: Musklerna tillhör organsystemet muskelapparaten och ser till att kroppen får rörelseförmåga så det är helt okej att säga att musklerna är organ. /Eribro 1 september 2008 kl. 18.06 (CEST)
thread_title: Räknas muskler som organ?

message: längst ner i artikeln så står det "(tidigare var definitionen på kilogram vikten av 1 liter vatten)", så vitt jag vet så är det fortfarande det men bara vid 4 grader och dessutom känns det som om det inte riktigt har med något att göra med musklerna, eller?
thread_title:  är detta relevant?
Diskussion:Douglas DC-3

message: Vi bör översätta "gunship". Eskortflygplan? --RomanNose 24 november 2004 kl.20.28 (CET)
inte erskort utan snarare kanonflygplan, på vänstra sidan av flygkroppen utrustades flygplanet med 3 kraftga kanoner som piloten kunde avfyra med en knapp på styrratten. Benämningen för flygplanet var Douglas AC-47 Spooky (A står ju för attack enligt USAF benämning), när kanonerna var laddade så kunde de skjuta 24000 skott på ett uppdrag som varade flera timmar, en skottsalva på 3 sekunder lär ha dödat alla på en yta stor som en fotbollsplan.
Ibland fick dessa flygplan med sig eskort, men oftast inte eftersom jetplanen flög så fort att DC-3an skulle hinna med. några Gunships lär fortfarande vara i tjänst i Columbia mot knarkhandlare.
Jag tror inte att vi har något svenskt ord flygplanstypen. men vi kan ju skapa ett här på Wiki, så leder vi ju det svenska språket framåt med nya ord. ... janne...--Janee 24 november 2004 kl.20.50 (CET)
Jag har funderat lite, markattack skulle kunna vara rätt benämning,
fast Douglas AC-47 Spooky är en så stor förändring av flygplanet så det är kanske läge för en egen artikel.... --Janee 24 november 2004 kl.21.23 (CET)
replies: text: Kanonplattform i så fall, men helst borde det lämnas oöversatt. /Kemikungen

message: Har infogat artikeln om Tp 79 efter diskussion på Diskussion:Tp 79. //Joshua 1 mars 2011 kl. 23.21 (CET)
thread_title:  Tp 79
Diskussion:Christopher Alexander

message: Apologies, I don't speak much Swedish, but in regard to the first sentence, Christopher Alexander left Austria when he was very young and actually grew up in England. --Erauch

message: Formuleringen "Han utvecklade, tillsammans med Sarah Ishikawa och Murray Silverstein, "A Pattern Language" - en arkitekturmetodik som syftar till att ge alla människor möjligheten att formge god arkitektur på egen hand." är mindre lyckad, kanske på grund av att det engelska originalet tar en genväg som inte riktigt funkar på svenska. Det han och medförfattarna gjorde, om jag tolkar enwp rätt, var att utveckla ett "pattern language" (en term som jag tyvärr inte vet hur den ska översättas, kan det vara "mönsterspråk"?) som de beskrev i boken "A Pattern Language". En bättre formulering (förutsatt att "mönsterspråk" är en korrekt översättning) kanske vore "Han utvecklade, tillsammans med Sarah Ishikawa och Murray Silverstein, ett mönsterspråk för arkitektur – en arkitekturmetodik som syftar till att ge alla människor möjligheten att formge god arkitektur på egen hand – som de beskrev i boken A Pattern Language: Towns, Buildings, Construction." Eftersom jag är osäker på terminologin och inte vet mer om honom än vad jag har läst här lämnar jag till andra att om möjligt åtgärda problemet. //Essin 7 november 2010 kl. 18.00 (CET)
thread_title: Tveksam översättning
Diskussion:Enduro

message: Otydlig artikel, vad är det man tävlar i ute i terrängen. Spanska?
jordgubbe 25 november 2004 kl.11.49 (CET)

message: *Artiklarna om tävlingar bör återigen brytas ut i egna artiklar. J 1982 (disk) 3 november 2013 kl. 17.58 (CET)
thread_title: Bryt ur

message: Enduro ska avse uthållighet, men några typiska längder på loppen framgår inte av artikeln.150.227.15.253 21 november 2022 kl. 14.06 (CET)
thread_title:  Vilken uthållighet?
Diskussion:Sädesvätska

message: Är det nödvändigt att påpeka att "många tycker att den luktar illa"? Har det gjorts någon undersökning eller? Tog även bort "sägs smaka" salt till att skriva att den gör det.
Beror inte kletigheten på äggviteämnena?

message: Det är mycket troligt eftersom att äggvita är kletigt och det har samma färg som sperma.
egen kommentar: Sarr é skönt =)

message: Det är lite udda att skriva "hone" och "hane" när hela artikeln i övrigt endast avser mänsklig sädesvätska. Må den som kan tillföra ett icke-mänskligt perspektiv! Bero 6 maj 2007 kl. 01.14 (CEST)
thread_title:  Var är fåglarna, djuren och fiskarna? 
Diskussion:Fjortis

message: Är verkligen Knappnytt nåt värt att nämna i artikeln?--Loxus (disk) 30 september 2012 kl. 01.32 (CEST)
replies: text: Absolut inte. Salcional (disk) 5 oktober 2012 kl. 07.22 (CEST)
thread_title:  Knappnytt 
Diskussion:Simics

message: Från http://susning.nu/Simics !  DanShearer 25 november 2004 kl.21.06 (CET)
Diskussion:Norsk krona

message: Tack för informationen! Vad är anledningen till att dom norska pingvinen på Bouvetön började med norska kronor?!? Jakro64 26 november 2004 kl.19.38 (CET)
Valutaunionen upplöstes väl 1924 och inte 1914, d.v.s. efter första världskriget??
218.228.195.44 14 juni 2006 kl.11.17 (CEST)
replies: text: Nej, myntunionen upplöstes 1914 efter att man övergett guldmyntfoten (Tar bort faktakollsmallen) /213.67.54.103 19 september 2006 kl. 19.28 (CEST)

message: Det heter inte 'krona' på nynorska, det är en böjningsform av 'krone'. Se Nynorskordboka: Ordet 'krona' er ikkje eit oppslagsord i Nynorskordboka. Lx3 12 december 2009 kl. 22.49 (CET)
replies: text: Annars kan man titta på interwikin, någon borde göra sig besväret att ändra i den nynorska artikeln först. Idefix 12 december 2009 kl. 23.01 (CET)
replies: text: :Läs "substantiv hokjønn, eintal, ubunden form, klammeform" - som är just presis vad du letade efter. Se också här. Harald Khan 25 februari 2010 kl. 21.39 (CET)

text: :"klammeform". Används det ens? /Diupwijk 28 februari 2010 kl. 20.22 (CET)
replies: text: ::Klammeform betydar endast at ordet inte kan användast i officiella dokument av staten. Jag användar "krona" själv, och i mycket av det sydvästra Norge säger man bara "krona" och inte "krone". Du vil nog inte hitta ordet ofta i norska texter, men rätt norska är det ännu. Harald Khan 3 mars 2010 kl. 19.26 (CET)
thread_title: Krona/krone
Diskussion:Kniva

message: Kniva är en by med  anor. Redan 1411 nämns kopparhyttorna i byn, och då hade de säkerligen funnits i ett par hundra år åtminstone. Här fanns en tid fogdens över övre Dalarna residens, här bodde stormrika bergsmän och myndiga storbönder. 1600-talet var Knivas storhetstid, liksom Falu gruvas. från 1700-talets början och framåt gick det, kan man säga, stadigt utför med detta gamla industricentrum vid Runns strand.
Stabergs tegelbruk och Vika-bröd var de två industrier som höll sig kvar längst, men på 1970-talet var allt slut, och Kniva övergick till att vara en helt vanlig "sovstad" till Falun. Endast de väldiga slagghögarna, rester av kanske 600 års oavbruten kopparhantering, minner idag om storhetstiden.
Idag är byn känd för bergsmansgården Gamla Staberg, med barockträdgård och ett fint kafé.

message: På kartor är Knivstigen och Dalkarlsvägen utmarkerade som två parallella stråk i området. Är då Knivstigen en del av Dalkarlsvägen? Skvattram 13 augusti 2007 kl. 13.55 (CEST)
thread_title: Knivstigen/Dalkarlsvägen
Diskussion:Knutna nävar

message: Var inte Knutna Nävar knutna till SKP på något sätt? På vilket bolag gav dom ut musiken? Vad gör medelmmarna idag? 
replies: text: Vad jag vet så var Knutna Nävar Knutna till KFML(r). Det som idag är KPML(r).

text: 1.) Nävarna var knutna till KFML(r), nuvarande kommunistiska partiet. KFML var det som senare utvecklades till SKP. --Davor Babic 7 december 2005 kl.01.18 (CET)
thread_title: SKP

message: Bör vi inte i svenska titlar använda små bokstäver på alla ord förutom det första? Det är väl det allmänt accepterade systemet? /Grillo 27 november 2004 kl.21.06 (CET)
replies: text: Enligt svensk norm versaliseras titlar på samma sätt som meningar. --Brtkrbzhnv 15 december 2007 kl. 08.59 (CET)

text: 2.) Nja, vad jag vet så brukar man använda stora bokstäver på varje ord. Det är i alla fall det enda sättet som jag sett Knutna Nävar stavas till och det ser mest rätt ut, enligt min mening. --Davor Babic 7 december 2005 kl.01.18 (CET)
thread_title: Små bokstäver
Diskussion:Elitserien i volleyboll för herrar

message: Borde det inte vara slash istf backslash i titeln? Lamré 27 november 2004 kl.20.55 (CET)
Diskussion:Albaniens prefekturer

message: Jag tror inte detta ord existerar i svenska spraket. Möjligen prefektorat.Dan Koehl 28 november 2004 kl.14.52 (CET)
Hej Ordet prefektur, en, er står på sidan 1263 i NE:s ordbok
mvh
Hasse A 28 november 2004 kl.15.34 (CET)
replies: text: enl. SAOL, elfte upplagan, finns prefektur, men inte prefektorat. Castrup 28 november 2004 kl.14.57 (CET)
replies: text: :Förhoppningsvis böjs det da i pluralis prefekturer? Dan Koehl 28 november 2004 kl.15.04 (CET)
replies: text: ::Givetvis. Annars skulle jag inte ha ändrat det. // Tysen 28 november 2004 kl.15.06 (CET)

text: ::Exakt: prefektur, ~en, ~er, ~erna. Castrup 28 november 2004 kl.15.09 (CET)
Mao ord bör Albanska prefektur (se Albaniens geografi) raderas?Dan Koehl 28 november 2004 kl.15.24 (CET)

text: Albaniens geografi (ovan) fanns inte heller, den heter här Albansk geografi...Dan Koehl 28 november 2004 kl.15.27 (CET)
Eftersom det verkar uppstå förvirring kring detta här kanske någon ska kontakta en balkankännare, typ Bo Pellnäs eller dylik? De borde ha bättre koll. Jag kan inte på Internet eller i NE hitta vad det skulle heta. Väsk ✎ 28 november 2004 kl.15.28 (CET)

text: Och någon kanske ska se över Japans län då med eller? Singularformen finns bara som redirect till pluralformen vad avser artikeln, men föreslagit att han VÄNTAR med att byta kategorinamn på alla 12 till pluralformen på kategorinamnet... vem vet diskussionen kanske landar på att region är ett bättre och mer begripligt begrepp ändå? --Damast 28 november 2004 kl.15.31 (CET)

message: * Diskussion:Albanska prefektur
thread_title: Se även
Diskussion:Durrës

message: Både NE och Engelska Wikipedia stavar denna stad Durrës. Bör inte även vi göra det? Lamré 28 november 2004 kl.18.49 (CET)
replies: text: Det spelar inte någon roll egentligen. Durrës är bara den albanska stavningen. Användare:Albanau

message: Detta är en mycket bra artikel om denna albanska hamnstad. Det finns ändå ett problem och det är ordet "stop-vatten" som dyker upp på ett ställe. Vad menas med "stop-vatten"? Vi kanske kunde ersätta ordet med något annat?
Albanau: Kan du med stop-vatten mena pirar (singular pir), som är långa "murar" som byggs av sten ute i vattnet för att förhindra för stora vågor i hamnar?  /ShineB 16 december 2004 kl.16.56 (CET)
thread_title:  Stop-vatten 

message: "Durrës intogs av serberna 1912 men inlämnades till det nyskapade Albanien." Avses "inlemmades"? Hyperboré (diskussion) 14 september 2017 kl. 14.41 (CEST)
thread_title: Inlämnades?

message: "Durrës drabbades av kraftiga jordbävningar och sjönk i havet och byggdes åter upp" När? Hyperboré (diskussion) 14 september 2017 kl. 14.43 (CEST)
thread_title: Jordbävning

message: :Diskussion hitflyttad från min diskussionssida. YesDi (diskussion) 20 juni 2019 kl. 18.30 (CEST)
Svar på din fråga "Varför?" Jag är osäker på informationen samt att jag vill förbättra artikeln med "mindre är mer" och utöka om det behövs. Viss information eller upplägg "försvann" också med din omredigering/återställning. Ytterligare diskussioner får tas i artikelns diskussionssida. Flytta gärna detta meddelande dit också. --Vannucci (diskussion) 20 juni 2019 kl. 15.08 (CEST)
replies: text: Jag försökte att lägga tillbaka lite av informationen som försvann vid återställningen. Jag skulle helst se att artikeln utvecklas i en riktning mot att bli mer omfattande istället för att bli mer sammanfattad, se den engelskspråkiga artikeln som ett exempel. YesDi (diskussion) 20 juni 2019 kl. 18.30 (CEST)
replies: text: : Bäst att jag gör arbetet med en förbättring av artikeln på min sandlåda men arbetar för närvarande med ett annat skrivprojekt där. Bra med förflyttning som du gjorde även om artikeln är rörig som det ser ut just nu. --Vannucci (diskussion) 20 juni 2019 kl. 21.35 (CEST)
thread_title:  Versionshistorik för "Durrës"
Diskussion:Tattare

message: jag är rom och känner med hela min romska själ att resande eller tattare inte är romer dom ser inte ut som romer heller
va stolt om du e tattare för de är jag

message: Tattare är en zigensk-svensk blandgrupp. Det rör sig här om 1600-talszigenare och inte 1800-talszigenarna som moderna zigenare härstammar från. Namnet kommer sig av att zigenarna förväxlades med tatarer som är ett asiatiskt folkslag. Den zigensk-svenska gruppen uppstod när asociala svenskar umgicks med zigenare och tillägnade sig den nomadiserande livsstilen. När ("1600-tals-") zigenarna assimilerades så överfördes namnet tattare på deras zigensk-svenska avkomma. 
En typisk tattare har extremt smalt ansikte. Det är en arvsbiologisk regel att när två smalansiktade raser korsas så blir avkomman extremt smalansiktad. Det får bl a som resultat hopträngda tänder. Ytterligare ett typiskt drag är den stora näsan och lilla hakan. Trots att mörka färger brukar dominera vid korbefrutning så är tattare gärna ljusa. 
Historiskt sett har tattarna haft låg social status. "Tattare" har också använts som ett rent skällsord. Enligt antropologen Bertil Lundman har tattarna psykopatiska anlag. Detta skulle härröra från deras asociala svenska inslag, medan zigenarättlingarna assimilerats och "kommit sig rätt väl upp", som Lundman uttrycker det.
Kända tattare är dragspelaren Kalle Jularbo och stå upp-komikern Lena Brundin.
replies: text: Uh, den kände smalansiktade psykopaten Lena Brundin? När återuppstod rasbiologin? Seriöst, som de flesta nog inser finns det mängder att invända mot ovanstående, t ex i hur hög grad psykopati är ärftligt (man kan möjligen ha anlag för det, men frågan är om sådana anlag är så homogena att de skulle ge en hel folkgrupp "psykopatiska anlag", det leder definitivt inte till psykopati kausalt, i vilket fall), att det skulle vara en speicell genetisk grupp är avvisat, osv osv.. --ɐbuı1ɟ 30 maj 2008 kl. 16.40 (CEST)
__________________________________________________________________
Tattare är de från landsbyggden som vägrade underställa sig kapitalet under den primitiva ackumulationsfasen och flytta in till staden för att bli arbetare. Vi tattare är varken romer eller tartarer.

text: Det där verkar vara en teori om vilka som kommit att utgöra gruppen tattare, som verkar rimlig eller åtminstone möjlig. Fler delförklaringar skulle säkert kunna finnas. --ɐbuı1ɟ 30 maj 2008 kl. 16.40 (CEST)
thread_title:  Tattare zigensk-svensk blandgrupp
Diskussion:Jaroslav I av Kiev

message: Även här har nagon skrivit att vikingar var med vid slaget. Om ingen kan prestera nagon skriftlig källa att det fanns nagon dokumenterad viking med i detta slag (Nej, det kan ingen) sa ändrar jag gärna till svenskar, eller (om nagon har källa pa att utomsvenskar deltog) liknande.Dan Koehl 30 november 2004 kl.15.02 (CET)

message: Ur NE:
Jaroslav [ja´-; ryskt uttal jirɐsla´f], kallad "Jaroslav den vise" (ryska Mudryj), född ca 978, död 1054, kievrysk furste, regent från 1019, son till Vladimir I. Genom krig mot brodern Svjatopolk, polacker och petjeneger gjorde Jaroslav sig 1036 till härskare över hela Kievrus. Han stärkte den inre strukturen i det löst sammanfogade riket genom att ta initiativet till lagsamlingen Russkaja pravda. Jaroslav skapade även fastare förbindelser med omvärlden, vilka bl.a. ledde till giftermål med Olof Skötkonungs dotter Ingegerd (Anna av Ryssland).
Jaroslav. http://www.ne.se/jaroslav, Nationalencyklopedin, hämtad 2014-01-08.
Och så ska såklart artikeln byggas ut, se bara så mycket info som finns på t ex den engelska och ryska sidan:-) --Briing (disk) 8 januari 2014 kl. 02.57 (CET)
thread_title: Nyare och fler källor skulle inte skada
Diskussion:Bas (kemi)

message: Lewis definitionen är lite komplex, så om någon har en bättre förklaring.. kör hårt. --Vili 30 november 2004 kl.23.23 (CET)
protoniserad? heter det inte protolyserad? :)
Jag försökte strukturera om artikeln något så att det som är specifikt kopplat till enskilda basdefinitioner i högre grad stod under respektive rubrik. Problemet är dock att det är svårt att säga något allmänt som gäller baser oberoende av definition. I den moderna kemin antar man normalt att det är Brønsted-Lowry-definitionen som avses när man pratar om baser utan närmare specifikation (om det krävs källa på det kan jag dra till med Hägg, 7:e uppl, sid 309), men den som bara har stött på kemi i högstadiet känner förmodligen bara till Arrheniusdefinitionen, så tydlighet är av nöden. Jag minns att det var väldigt förvirrande med de olika definitionerna när jag gick på högstadiet... //Essin 28 maj 2010 kl. 11.51 (CEST)

message: Antar att mellanöverskriften "Kuba den bästa" är klotter? Ser märkligt ut i sammanhanget (kan nada om kemi).
replies: text: Hej! Tack för tipset, det är åtgärdat nu! Zaijaj 12 februari 2013 kl. 23.24 (CET)
thread_title:  Klotter?
Diskussion:Solcell

message: Tabellen med installerad effekt i olika länder har en rubrik som säger att siffrorna gäller slutet av 2013, medan källhänvisningen är till en rapport som kartlagt effekterna 1992-2011.193.14.212.250 24 juni 2015 kl. 15.22 (CEST)
Skrev om denna artikel då jag ansåg att första versionen inte var särskilt neutralt skriven. Står egentligen inte någon ny information här utan bara en omskrivning. --Vili 1 december 2004 kl.01.01 (CET)
2007-08-27 Från Ny Teknik:
Universitetet i Delaware har lyckats öka verkningsgraden i sina solceller till 42.8 procent.
En tydlig putsning av det gamla rekordet från december som låg på 40.7 procent.
Men än är forskarna inte nöjda. Man räknar med att snart vara uppe i 50%.
replies: text: I texten står "I Sverige fanns i september 2006 nära 500 kW installerade nätanslutna solcellsanläggningar." 500kW är lika med 0,5 MW. I tabellen står däremot att Sverige har 4,9 MW installerade. Någon av uppgifterna är uppenbarligen felaktig. Vilken?Blériot 29 oktober 2008 kl. 16.19 (CET)
Tar tillbaka frågan. Tabellen avser totalen och texten nätanslutna delen. Se [] Blériot 29 oktober 2008 kl. 16.34 (CET)

message: 2010-07-14
"^ NyTeknik - Skrotade kiselskivor kan bli solceller" länken är död, verkar som artickeln inte längre finns på Ny tekniks webplats.
replies: text: Jodå, den är kvar. Efter lite sökande gick den att hitta igen. Länken i artikeln är nu fixad. --MagnusA 14 juli 2010 kl. 14.29 (CEST)

text: Livslängd.
Artikeln saknar information om livslängd och verkningsgradens minskning med tiden hos solceller av olika slag.
Denna information är väsentlig för bedömning av solceller, hoppas någon kan komplettera med detta.
thread_title:  Död länk 

message: Vilken ström produceras av en cell - likström eller växelström och vilken spänning? Hur gör man för att för att anpassa cellens ström till husets  alla apparater 230 volt växelström.-Wvs (diskussion) 12 september 2018 kl. 21.49 (CEST)
replies: text: Det är likspänning man får från solceller. Hur stor spänningen är kan variera beroende på cellens konstruktion och givetvis mängden solljus. En laddningsregulator reglerar spänningen som laddar batterierna som används som buffert. För att få ut 230 V växelspänning ur batterierna används en växelriktare och en transformator. /ℇsquilo 14 september 2018 kl. 09.06 (CEST)
replies: text: :Tack! Borde inte detta skrivas om i artikeln. Där ligger solcellen så att säga uppe på taket och ingen vet vad den skall användas till. Koppla ihop den med elnätet.-Wvs (diskussion) 14 september 2018 kl. 09.32 (CEST)
thread_title: Elström

message: Hur definieras solcellers effekt? Är det möjlig effekt vid maximal solinstrålning? ¨¨¨¨
replies: text: Effekten fås genom att beräkna hur många av inkommande fotoner från solen som konverterades till exciterade elektroner och relatera detta till teoretiskt maximum för den aktuella solcellen. Du kan kika på slide 20 och 21 i denna presentation. Hillevi-w (diskussion) 19 augusti 2021 kl. 12.03 (CEST)
thread_title:  Solcellseffekt
Diskussion:Borgerlig

message: Är inte "borgerligt krig" ett liberalt/socialistiskt begrepp för ("klasskamp och solidaritet") folkrevolutionen som skulle störta monarkierna, till skillnad från "imperialistiskt krig" mellan folk? Inbördeskrig kan ju ske av andra skäl..?
replies: text: På norska heter inbördeskrig borgerkrig... (om det kan vara till hjälp?)

text: Sintram 1 december 2004 kl. 10:27
Är inte borgerligt krig (dålig) översättning av engelska civil war (= inbördeskrig)?
Sebastjan 01 dec. 2004 kl. 10:30 (CET)

text: Möjligen är det så från början, men termen finns med som uppslagsord i t.ex. Nationalencyklopedin, har jag för mig. /Stora Gurkan 18 april 2006 kl.12.42 (CEST)

message: Karpeth har föreslagit att artikeln skall slås samman med artiklarna bourgeoisie, borgare respektive borgarståndet. De många olika betydelser "borgerlig" har, gör dock i mina ögon en sådan sammanslagning närmast omöjlig. Jag tycker att artikeln fungerar ganska väl idag, som en blandning mellan självständig artikel och förgreningssida. /B****n 30 april 2008 kl. 11.15 (CEST)
replies: text: Jag tog bort en del om "borgare" och slog ihop "borgare" och "borgarståndet"; vi skiljer inte på "Adel" och "Adelsståndet". Annars håller jag med B****n.

text: andejons 22 juni 2008 kl. 20.55 (CEST)
replies: text: :Är det inte dags att plocka bort slå ihop-mallarna? De lades in den 11 mars och därefter har inga argument för en sammanslagning presenterats. /B****n 22 juni 2008 kl. 21.09 (CEST)
thread_title:  Sammanslagning - eller inte? 

message: Synd att Wikipedia inte ger svar på vad som brukar avses med "högborgerlig" (jmf småborgerlighet)... Kanske någon här med kunskap? Allt gott, /Urbourbo 3 oktober 2008 kl. 19.59 (CEST)
thread_title:  Högborgerlig 

message: Mer artikel än grensida. Flytta text till de olika artiklarna? Maundwiki (diskussion) 25 februari 2014 kl. 01.28 (CET)
thread_title: Grensida
Diskussion:Erik Röde

message: Var nagonstans kan jag läsa att Erik Röde var en viking. han var dömd fredlös, men nagon källa som omtalar honom som viking känner jag inte till. Dan Koehl 1 december 2004 kl.13.21 (CET)

message: Passusen …tillbaka till Island framåter var han sedan… är galen. Jag kan inte lista ut vad som menas. Hur har författaren tänkt?/ 82.182.149.179 15 augusti 2009 kl. 01.56 (CEST)
thread_title: Obegripligt