Diskussion:Kinas kommunistiska parti

message: Jag har lite frågor ang. fortsättningen på den här artikeln. Jag har tänkt att behandla KKPs historia, jag hade tänkt att behandla saker som är direkt eller indirekt betydelsefulla för KKPs utveckling. Dock så jag varit inne på folkrepubliken kinas historia och ser då att det mesta redan är behandlat och funderar då över om det jag gör är att repetera historien igen men med små obetydelsefulla ändringar? Ni kan se vad jag har skrivit, är det verkligen viktigt att beskriva så utförligt eller är det bättre att bara sammanfatta i stora drag och lämna helheten oberörd? Det finns ju redan tillgänglig information (om inte direkt så indirekt om KKPs utveckling) på andra ämnesområden som har med kinesisk historia och politik.
Mer rubriker kommer att vara: Historia; 1949-66, 66-78, 78-89 (eller 97), 89-. Administrativ indelning, Korruption, Demokratisering. Något i den stilen.
replies: text: Det är ju inte mycket mening att dubblera informationen, så lyft i så fall hellre ut texten om KKP från artikeln Folkrepubliken Kinas historia till KKP-artikeln och skriv i historieartikeln en kort sammanfattning av KKP med länk till KKP-artikeln.

text: Tänk bara på att skriva allt så neutralt som möjligt, slutresultatet skall vara objektivt nog för att varken reta en vänsterpartist eller en moderat.

text: Till slut en liten praktisk kommentar: När du skriver inlägg på diskussionssidor kan du signera inläggen genom att avsluta med fyra ~ efter varandra utan mellanslag (som ¨¨¨¨ men med ~ istället för ¨ alltså). När du då sparar ändringen konverterar Wikipedias server det till en tid- och datummärkt signatur med länk till din presentation. - Tournesol 3 januari 2005 kl.13.29 (CET)
thread_title: Frågor

message: Användare:213.67.74.226 har lagt in Zhang Naixin till listan. Jag har nominerat den artikeln för radering då den kan vara ett påhitt. Någon med kännedom som kan granska denna lista? Mason 28 december 2005 kl.10.33 (CET)
thread_title: faktakoll

message: Språket är i behov av uppryckning och artiklens innehåll bör förbättras, bl.a. genom en mer precis analys av förhållandet stat/parti före och efter 1949. Bero 22 april 2006 kl.01.28 (CEST)
replies: text: Jag förstår inte riktigt frågan vad gäller tiden före 1949. Då pågick ju ett inbörjdeskrig och KKPs röda armé utkämpade det mot den kinesiska staten. Är inte det ett ganska tydligt förhållande? Muneyama 22 april 2006 kl.15.20 (CEST)
replies: text: :kanske det är mest behovsprövat för tiden efter -49, men röda armén och partiet var inte en och samma organisation ens före -49. Bero 22 april 2006 kl.20.37 (CEST)

text: Jag har gått igenom artikeln språkligt och rättat och ändrat en del. Jag blir dock inte klok på vad denna mening vill säga:
Problemet med dubbelmakt genom att partiets militärkommitté utgörs av samma personer som statens militärkommitté, och att partiet från och med 1990 lyder lagen.

text: Det saknas ett predikat någonstans. Sedan undrar jag lite vad gäller Röda armén. Artikeln med den rubriken behandlar just nu bara den Sovjetiska Röda armén, men visst kallades väl, som den här artikeln gör gällande, även andra kommunistiska arméer för Röda armén? —LX 6 maj 2006 kl.15.48 (CEST)
replies: text: : Ordet "löstes" hade fallit bort i meningen om dubbelmakt. Har fixat det. Gällande vad den kinesiska armén kallades så vet jag inte riktigt om röda armén är en korrekt översättning. Den brukar kallas så i svensk litteratur. Även andra kommuniststyrda länders arméer brukar kallas röda armén. I Japan fanns även en terroristgrupp som kallades röda armén (nippon sekigun). Den sovjetiska är ju mest känd så det är rimligt att artikeln "Röda armén" handlar om dem, fast man skulle kunna göra en hänvnisning till att det finns andra röda arméer också.Muneyama 6 maj 2006 kl.15.58 (CEST)
replies: text: ::Kommunisternas väpnade styrka hette först "Arbetarnas och böndernas röda armé", eller i dagligt tal "Röda armén" tills den delades på 30-talet i "Åttonde armén" och "Nya fjärde armén", för att sedan slås ihop igen och döpas om till "Kinas folkets befrielsearmé" några år före -49. Bero 6 maj 2006 kl.16.53 (CEST)

text: ::Bra att du visste vilket ord som skulle in där (jag har för dåliga kunskaper i ämnet för att kunna gissa). Anser övriga deltagare att artikeln behöver ytterligare språkvård, eller kan vi ta bort den mallen nu? —LX 6 maj 2006 kl.17.24 (CEST)
thread_title:  2 mallar 

message: Det är samma ledare nu, men jag undrar verkligen om det i övrigt är samma personer i de både styrorganen för armén. Problem med kommandot var det egentligen inte 1989, utan mellan 1989 och 1992, när armén leddes av Yang Shangkun, men det var inte ett problem med dubbelkommando över armén utan rörde sig om vem som skulle styra hela bygget, stat, parti och armé. Bero 6 maj 2006 kl.16.57 (CEST)
Det står "I likhet med Sovjetunionens kommunistiska parti står KKP ovanför lagen". Är inte det lite fel att använda presens där? Sovjetunionens kommunistiska parti existerar ju inte längre, och KKP lyder numera under lagen, enligt vad det står lite längre ner. Oshifima 21 januari 2012 kl. 22.07 (CET)
thread_title:  dubbelmakten över armén 

message: Jag läste precis boken : "Mao den sanna historien" av Jung Chang och Jon Halliday.
Där beskrivs Maos militära succér som kommunistiska myter. Mao roll enl. Chang och Halliday under marchen var snarare att tillskansa sig så mycket makt som möjligt. Detta genomfördes ofta genom att offra enorma mängder egna soldater för att lättare kunna komma i maktställning genom att utmanövrera soldaternas befäl.Maos militära taktik var en ren katastrof för kriget och Mao låg inte bakom någon militär framgång överhuvudtaget.
Ytterligare var inte platsen som här anges som målet för marchen, Yan'an alls så strategiskt vald av kommunisterna. Utan man tvingades de facto dit av nationalisterna, då nationalisterna gav kommunisterna en öppen gata till Yan'an - så fort kommunisterna vek av från vägen mot Yan'an angreps de och övermannades av nationalisterna. Nationalisterna lät dock kommunisterna vara i fred så länge de marcherade mot Yan'an. 
Den här artikeln verkar främja bevarandet av gamla maoistiska myter, skapade enkom för att dölja Maos infama maktspel under tiden  då han tillskansade sig sin totala maktposition. Artikeln känns synnerligen förlegad. I mina ögon innehåller den flera faktafel och sagohistorier och är i behov av en omfattande revision.
 
Här är de rader i texten som åsyftas:
Målet med Den långa marschen var att hitta ett område som inte kunde nås av den kinesiska regeringens trupper och att där upprätta en ny kommunistisk gerillabas. Yan'an valdes bl a pga dess närhet till det Sovjet-kontrollerade Mongoliet, samt dess strategiska läge vid Gula floden. Läget vid floden innebar att militära förstärkningar från det kommunistiska Sovjet lätt kunde transporteras med den Transsibiriska järnvägen och vidare genom Mongoliet till den kinesiska gränsen, därefter skeppades materielet med båt nedströms längs Gula floden till kommunisternas basläger i Yan'an. Gula floden kunde också användas för vidare transporter av trupper nedströms från Yan'an mot mer centrala och befolkade delar av landet: staden Xi'an, de viktiga och folkrika provinserna Henan, Hebei och Shandong, samt den viktiga staden Beiping (Beijings namn under perioden 1928-1949, då Nanjing var Kinas huvudstad).
Den långa marschen bidrog till många förändringar inom partiet. Mao Zedong hade under perioden i Jiangxi-sovjeten inte haft en odelat stark ställning i partiets ledning. Han var dock oöverträffad som militär taktiker och lyckades pg a sina militära framgångar under Den långa marschen etablera sig som Partiets oomtvistade ledare. Under Den långa marschen utvecklade och förfinade han sina teorier kring geriallakrigföring, vilket han själv valde att kalla för "Det utdragna folkkriget". Dessa teorier delade upp gerillakrigföring i tre faser.
replies: text: :Hej  Clarenceontheroad,                                                             Visst, Chang och Hallidays bok är intressant, men det gäller att inse att det rör sig om en klar partsinlaga. Båda författarna har fått utstå mycket kritik för den här boken från framstående västerländska sinologer och andra västerländska forskare verksamma inom området östasiatisk historia.
replies: text: :Visst, det stämmer att Mao var en synnerligen hårdför och grym politiker, som inte drog sig för att både avrätta, fängsla och landsförvisa de som han uppfattade som sina motståndare. Det stämmer dock också att han var något av ett militärt geni, och att ingen annan militär ledare hittills, lyckats så effektivt och segerrikt använda sig av gerillakrigföring, som han. De teorier som han utvecklade för gerillakrigföring undervisas än idag på militärhögskolor och universitet över hela världen, inte minst i USA, eftersom att man måste känna till denna typ av krigföring, om man vill bekämpa den. Den här artikeln behöver säkert utökning och kanske till och med revision på sina ställen, men om du vill åta dig detta, gör det inte med Changs och Hallidays bok som enda källa!--Yinandjang 6 juli 2008 kl. 19.19 (CEST)
thread_title:  Maos roll under den långa marchen samt marchens faktiska syfte. 

message: Det står att de i dagsläget råder marknadsekonomi och att man kan betvivla att det är kommunistiskt? Vad finns länk som styrker detta? Vad jag vet så är ekonomin delvis kapitalistisk, men kommunistpartiet reglerar hårt marknaden i Kina, man har likväl planekonomi med femårs intervaler. 
Så markandsekonomi i västvärldens bemärkning, knappast? Tycker att detta borde ändras?
--Jonneeo 8 novmeber 2012 kl. 22.18 (CEST)
replies: text: Har nu skrivit om halva artikeln. Det historiska avsnittet borde kortas av och ett kort stycke om dess ideologi borde läggas in också. Får ske senare.--Bothnia (disk) 13 november 2012 kl. 22.13 (CET)
thread_title:  Marknadsekonomi?