Diskussion:Genusvetenskap

thread_title: Arkiv

message: Det är förvånande och trist att det fortfarande saknas en kritiksektion, eller åtminstone en sektion om att genus-"vetenskap" är hett omdebatterat, inklusive i akademia och vetenskapliga sammanhang. Eftersom ni som tar bort kritik inte verkar tåla eller godkänna den typen av kritik som framförs skulle jag vilja föreslå att ni själva författar en sådan sektion. Ni är ju själva säkerligen bekanta med både vetenskapliga och empiriska problem vad gäller genus"forskningen" och hur de framförs i akademiska och vetenskapliga sammanhang. 
replies: text: Vi ha som fokus att beskriva vad något ÄR, inte vidareberätta ev diskussioner om ämnet, om inte grunden är ifrågasatt. I detta fall kan du läsa t.ex. i artikeln om Eva Lundgren att en del av kritiken baseras på olika synsätt i vetenskaplig metodik, där den metodik som samhällsvetenskap ofta använder, ofta ifrågasätts av de som anser bara den naturvetenskapliga metodiken är "riktig metodik, men detta är då en generell fråga som inte specifikt berör Genusvetenskap, och bättre utvecklas i  artikeln om Vetenskaplig metod, där detta redan tas upp. Den andra dimensionen av kritik är ideologiskt betingad, och kräver en längre utveckling av detta, vilket är svårt få till balanserad och korrekt skrivning om. Jag kan tänka mig ett avsnitt som Genusvetenskapen i samhällsdebatten som tar upp dessa aspekten men inte ett som bara har rubriken kritik, då ämnet är från officiella instanser akademiskt accepterat.Yger (disk) 28 augusti 2012 kl. 10.42 (CEST)
replies: text: : Jag instämmer till stora delar med Yger. Däremot är jag skeptisk till det tänkta förslaget av en rad orsaker, men om det används tror jag att det är viktigt att ett sådant avsnitt får en tydlig avgränsning (vilket inte rubriken inbjuder till). I andra fall har vi diskuterat att det ska vara inomventenskaplig kritik med mera som är relevant men att det främsta målet är, precis som du säger, Yger, att presentera vad något är och inte vad andra anser ämnet är eller inte är. Jag ser inget skäl att göra ett undantag i detta fall. Jag ställer mig därför oerhört skeptisk till en rubrik av typen Genusvetenskapen i samhällsdebatten. Ponera att vi börjar använda denna metod för att införa "kritikavsnitt" på bred front och kanske mer specifikt Sverigedemokraterna i samhällsdebatten, Våldtäkt i samhällsdebatten,  Sveriges invandringspolitik i samhällsdebatten och så vidare. Det skulle bli ett smörgåsbord för alla som vill smäda det berörda artikelämnet. Arbetet för neutralitet i uppslagsverket skulle försvåras betydligt och erfarenheterna kring bland annat Sverigedemokraterna, brottslighet och genus med flera visar mer än väl vad som kan hända ifall dammluckor öppnas. Vänligen, dnm (d | b) 28 augusti 2012 kl. 13.41 (CEST)
replies: text: ::Dnm varnar för faran med öppnade dammluckor här. Den finns nog.  Men jag vill också varna för faran med stängda dammluckor. Ja, vi ska presentera vad något är, det är vi överens om.  Men det blir problematiskt om oenighet råder om vad något är. Det vore förödande för arbetet med neutralitet här om vi inte kunde föra ett resonemang i artiklarna om olika perspektiv på vad artikelämnet är.  Om vi stänger för kritik av genusvetenskapen och bara släpper fram genusvetarnas egen beskrivning av vad de är, så gör detta det mycket svårare att skapa NPOV-artiklar om andra företeelser vars företrädare hävdar vetenskaplig status medan kritiker kallar det något annat.  Lsj (disk) 28 augusti 2012 kl. 13.56 (CEST)
replies: text: ::: Jag uppelver att du övertolkar mig. Jag motsätter mig inte relevant kritik i något sammanhang men XXX i samhällsdebatten är mycket ospecifikt och medför oerhörda risker. I mitt sinne är det närmast att lägga dynamit framför dammen och sedan springa sin väg, hålla för öronen och hoppas på att magasinen inte är fyllda när sprängämnet verkar. Som jag skrev behövs tydlig avgränsning och vi måste definiera vad relevant kritik är för något. Jag vill ogärna komma tillbaka till en situation som rådde för några år sedan där många artiklar var dränkta med åsikter och ideologiskt motiverad kritik. Exempelvis var Sverigedemokraternas artikel helt bedrövlig. Vi bör också vara försiktiga med allmänt hållen kritik, av det slag som Yger exemplifierar, som användaren riktigt menar bäst gör sig hemma i artikeln om Vetenskaplig metod. dnm (d | b) 28 augusti 2012 kl. 14.32 (CEST)
replies: text: ::::Visst ska vi hålla rent från diverse tyckande i samhällsdebatten, men jag tycker det är problematiskt att hela kritikavsnittet togs bort, när det bland annat refererade till en avhandling av Helen Lindberg. Och inte heller förstår jag det här talet om de enorma riskerna med ett kritikavsnitt - skulle vi inte vara wp:djärva på det här bygget? Det finns bara ett område vi bör vara så försiktiga som du säger och där dammluckemetaforen är på sin plats och det är när vi skriver biografier om levande personer.--Bothnia (disk) 28 augusti 2012 kl. 14.56 (CEST)
replies: text: :::::Nu var jag inte själv här för några år sedan, så jag har ingen aning om hur kritik-avsnitt missbrukades, men jag måste säga att det förvånar mig att höra. Instinktivt trodde jag nog att ett kritik-avsnitt skulle kunna hjälpa till med att hålla kritikerna just där, och alltså göra artiklarna lite lättare att sålla i. Även kritiken måste ju hålla sig wikipedia-neutral.

text: :::::När det gäller en artikel av detta slag är jag lika fundersam som den som inledde denna diskussion. Genusforskningen är i allra högsta grad omdebatterad och att artikeln inte med ett ord nämner kontroverser, eller vad som skett med genusforskningen i Norge (vetenskapsrådet frös alla bidrag till genusforskning), känns inte särskilt korrekt varken i neutralitets- eller globalitetshänseende. // Romulus74 (disk) 28 augusti 2012 kl. 15.08 (CEST)
replies: text: ::::::Givetvis måste artiklar kunna innehålla kritikavsnitt, men med sedvanliga krav på verifierbara källor. Kritiken skall bara visa på andras kritik. Wikipedia skall ju inte vara en lekplats för vare sig pro- eller antiströmningar, utan vara "wikipedianeutral" som Romulus74 så riktigt påpekar. Riggwelter (disk) 28 augusti 2012 kl. 15.14 (CEST)
replies: text: :::::::Och det är just det som förvånar mig. Att Dnm utan vidare tog bort det källbelagda avsnittet om Helen Lindbergs avhandling.--Bothnia (disk) 28 augusti 2012 kl. 15.17 (CEST)
replies: text: ::::::::Som jag skrev inledningsmässigt är det min uppfattning att om och när kritik skall tas in, så bör den ges så läsaren förstår dess sammanhang, och inte lösryckta citat, och jag anser också en rubrik Kritik är mindre bra. Då mitt förslag till avsnittsrubrik ogillades kanske vi kan pröva andra som Ifrågasättande av genusvetenskens vetenskaplighet eller så. Och där det avsnittet börjar med en kort sammanfattning av vad som nu står i Vetenskaplig metod för  samhällsvetenskaplig forskning och därefter tar fram exempel.Yger (disk) 28 augusti 2012 kl. 16.03 (CEST)
replies: text: ::::::::: Utan vidare togs inte kritikavsnittet bort, det är en falsk historieskrivning. Det var flera diskussioner och med reservation för att minnet sviker, fanns det invändningar mot att exempelvis matematikers åsikter om genusvetenskap skall vara relevanta att redovisa i artikeln. Jag tycker också det är olämpligt att politiska debattörer, ledare, opinionsbildare och liknande utgör den grund ett kritikavsnitt står på. Det var fallet i denna artikel. Jag skäms därför inte över att JAG tog bort kritikavsnittet. Min uppfattning är att åtgärden inte mötte motstånd. Den hade stöd. Om handlingen inte hade haft stöd skulle åtgärden ogjorts!

text: ::::::::: "Kritikavsnitt" ska i största möjliga mån vara inomvetenskapliga och det finns gott om det rörande de flesta vetenskaper. Kritikavsnitt ska inte vara baserade på politiska debattörers personliga smak och tycken eller ideologiska motiv, och framför allt inte "forskning"/faktaredovisning som visat sig vara oriktig. Det ger inte ett seriöst intryck och försämrar neutraliteten och sakligheten. dnm (d | b) 28 augusti 2012 kl. 16.20 (CEST)
replies: text: :::::::::::Tack för redogörelsen, det ser ut som ett konsensus kommer att kunna framstå så småningom här. Jag tycker i vilket fall du bör upphöra med att tolka frånvaro eller brist på motstånd mot det du gör som medhåll. Du har gjort det förut och nu gör du det igen.--Bothnia (disk) 28 augusti 2012 kl. 18.42 (CEST)
replies: text: :::::::::::: Din kritik är noterad. Den är dock inte rimlig eller applicerbar i detta fall. Om vi är flera som säger ungefär samma sak och sedan agerar jag genom att genomföra det som är sagt och ingen protesterar eller annat, i det fallet måste jag ändå kunna utgå ifrån att det jag gjort har ett stöd eller åtminstone acceptans, utan att behöva stå måltavla för din kritik mer än ett år senare. Denna artikel är bevakad av många och hade jag agerat felaktigt skulle det blivit återställt. Jag anser inte att kritik för kritikens skull har något mervärde men däremot är det konfliktsökande. Du har nu fått svar på tal för den kritik du lyft mot mig. Jag tycker att vi lämnar personfrågan du önskat beslysa och återgår till sakfrågan istället. dnm (d | b) 28 augusti 2012 kl. 19.03 (CEST)
replies: text: ::::::::::::: Bothnia talar om goda möjligheter till konsensus. Ta fasta på det i st f att hänga upp Dig på vad Du uppfattar som personcentrerat. Fundera också över om det inte kan ligga något i varningen att tolka all tystnad som stöd. Fernbom2 (disk) 28 augusti 2012 kl. 19.14 (CEST)
replies: text: :::::::::::::: Voi voi. Vill du ha mer ved till brasan? dnm (d | b) 28 augusti 2012 kl. 19.27 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::: Vilken brasa? Fernbom2 (disk) 28 augusti 2012 kl. 19.34 (CEST)

text: :::::::::: I motsats till vad som gäller för rasvetenskap (eller vad det heter) är detta ett område jag är insatt i genom egna studier. Jag kan instämma i Ygers synpunkter. Givetvis är det i första hand inomvetenskapliga diskussioner som skall redovisas. Jag kan heller inte se att det är mindre rimligt att matematiker har synpunkter på denna typ av forskning än att genusvetare vill sätta sin prägel även på exakta vetenskaper. Den inblick jag personligen har i den akademiska världen får mig inte att döma ut dessa perspektiv helt, men risken för medvetet tendentiös historieskrivning är uppenbar. Fernbom2 (disk) 28 augusti 2012 kl. 16.30 (CEST)
Snälla! Låt oss stå över detta sidospår och hoppa tillbaka till problemet med denna artikel och avsaknaden av kritik igen. Det spelar ingen roll vem som gjorde vad, varför och när – vi är här nu och vi har alla en önskan om att erbjuda ett bättre wikipedia för morgondagen.
Rent generellt ser jag helst att ett kritik-avsnitt "håller sig på mattan". Det är i första hand artikelns ämne som ska få tala, men när ett ämne är kontroversiellt bör det verkligen tydliggöras i artikeln att det finns olika synvinklar. En intresserad läsare kan då lätt hoppa vidare själv och gå djupare in i kritiken om den vill. 
Efter att ha läst igenom det avsnitt med kritik som alltså fanns i artikeln tidigare så måste jag säga att det var sådär. (Ja det är såklart min alldeles högst personliga åsikt). I vissa fall kändes kritikerna relevanta och det redogjordes för deras vinkling på ett bra sätt. I andra fall kändes kritikerna lite felplacerade (det finns säkert en bra förklaring till matematikern, men jag förstod den inte). Stycket kan helt klart tonas ner och omarbetas, men det fanns (återigen enligt mig) en hel del att bygga på.
Självklart kan rubriken ändras till något annat än just "kritik", även att jag personligen anser att "kritik" är en fullgod beskrivning för ett sådant avsnitt. // Romulus74 (disk) 28 augusti 2012 kl. 21.06 (CEST)

text: jag delar inte din uppfattning att namnet är oväsentligt. Kritik som namn öppnar upp för vilka typer av synpunkter som helst, vare sig befogade eller ej, och då är en en beskrivning av en debatt inte av kritiken i sig. I detta fall var vi på väg att komma till att det är kritik av genusvetenskspens vetenskaplighet som kan vara relevant att redovisa och då inte den kritik som baseras på antifeminism eller liknande  i sig, även om det kunde tänkas ett sådant separat avsnitt också. Du har i ditt inlägg inte visat om du stöttar detta synsätt (och begrängning av kritik som framförs eller om du vill ha med allt som sagt (som vi flera vänder oss emot).Yger (disk) 28 augusti 2012 kl. 21.29 (CEST)
replies: text: :Aah, då förstår jag din invändning mot namnet bättre! (Det tog sin tid, men jag är lite långsam idag). Jag gör helt utan att tänka på saken kopplingen att "kritik" i en artikel om "genusvetenskap" ska handla om kritik av vetenskapen och inget annat. Jag inser att den kopplingen inte alls är självklar, så jag är beredd att skriva under på ett rubrikbyte.

text: :Personligen tycker jag nog man kan hoppa över vad antifeminister tycker om de inte råkar vara antifeminister som kritiserar vetenskapen på vetenskapliga grunder – att de ideologiskt inte precis hoppar jämfota av glädje tror jag läsaren förstår. (På samma sätt som vi inte behöver skriva ut i vänsterpartiets artikel att moderater inte är så förtjusta i ideologin). // Romulus74 (disk) 28 augusti 2012 kl. 21.46 (CEST)
Det verkar som om många tror att man i en kritiksektion skulle stoppa endast kritik riktad mot genus"vetenskap" som kommer utifrån. Jag tänkte mig faktiskt mest att man borde ta upp de kontroversiella slutsatser genusvetare själva drar om andra fält och vad det säger om genusvetare och deras egna metoder. Genusvetare är ivriga i att kritisera naturvetenskapen, bla anser de att kön är en social konstruktion och inte ett biologiskt och medicinskt faktum, att jämställdhet inte är förenligt med vetenskaplighet, att objektivitet är synonymt med manlighet, att humanoira och samhällsvetenskapliga ämnen borde användas för att beskriva fysik istället för fysik, att naturvetenskapliga ämnen i nåt slags korståg har lagt beslag på vardagliga begrepp och ge dem tolkningsföreträde, som t.ex. kraft, att hela det vetenskapliga kunskapsinnehållet i fysiken plockas bort mm mm mm listan kan göras väldigt lång. Den här typen av påståenden stöds i princip aldrig av något annat än åsikter från andra genusvetare. Se bla dessa inlägg för referenser till dyl påståenden
https://tanjabergkvist.wordpress.com/2011/05/21/konsensuskultur-och-genusfysik/
https://tanjabergkvist.wordpress.com/2010/01/28/von-wright-och-tekoppen/
https://tanjabergkvist.wordpress.com/2010/12/17/genuskemi-och-nagra-klavertramp-i-det-politiskt-inkorrekta-trasket/
https://tanjabergkvist.wordpress.com/2010/01/11/genusvaldet-intar-sodertorns-hogskola/
OBSERVERA att jag INTE menar att vi ska klippa in Tanja Bergkvists kritik mot genusvetenskap in i den här artikeln, då dessa blogginlägg inte är ämnade som akademisk diskurs och hon dessutom är politiskt, ideologiskt och professionellt emot genus"vetenskap" och därför inte är en särskilt neutral källa för kritik. Hon har dock gjort ett bra jobb i sina inlägg med att identifiera och samla referenser till artiklar och litteratur författade av genusvetare som är problematiska.

text: Detta riskerar att bli vad vi kallar "egen forskning". Wikipedia är inte rätta platsen för det! Fernbom2 (disk) 29 augusti 2012 kl. 04.39 (CEST)
replies: text: : Jag formulerade mig olyckligt, jag menar inte att vi som skribenter på wikipedia ska dra slutsatser utan snarare att bara redogöra för att den här typen av "forskningsresultat" och diskurs är bland de viktigare sakerna genusvetarna producerat och sysslar med.
replies: text: :: En blogg anses normalt inte vara en lämplig källa, men att vissa (långt ifrån alla) genusvetare ifrågasatt all annan vetenskap som uttryck för mäns förtryck av kvinnor torde kunna framgå av en neutralt skriven artikel. Fernbom2 (disk) 29 augusti 2012 kl. 06.17 (CEST)
replies: text: ::: Återigen, jag menar inte att det ska refereras till Tanjas blogg och hennes åsikter utan snarare att refera direkt till det originalmaterial hon refererar till. Visst är det inte alla genusvetare som står bakom resultaten, men det är väldigt framstående genusvetare (detta måste naturligtvis göras tydligt). Notera att det inte endast handlar om åsikten/forskningsresultatet att all annan vetenskap skulle vara förtryckande och ojämlik utan även om axiomet att kön är en social konstruktion och inte ett biologiskt och medicinskt faktum mm mm- jag gav ovan flera andra exempel och alla är i min mening värda att ta upp. Jag kan dock inte själv författa en sådan sektion eftersom det inte kommer tolereras och den bara kommer att tas bort i alla fall. Därför skulle jag vilja någon annan med mer auktoritet att författa en sådan sektion att göra det.
replies: text: ::::Kritik, som alltså inte avser vad ämnet ÄR måste basera sig på vad som är skrivet i källor utgivna av auktoriteter och som stöds av andra auktoriteter och sam avser grundläggande saker om ämnet. Att resultaten i sig ifrågasätts brukar inte ses som relevant ta upp. Och som fernbom2 skriver mycket av det du tar upp skulle bli egen forskning, vilket inte är acceptabelt.Yger (disk) 29 augusti 2012 kl. 06.49 (CEST)
replies: text: :::::Det handlar inte nödvändigtvis om kritik, ej heller kritik utifrån, utan att snarare om att genoma att referera till av framstående genusvetare producerat originalmaterial redogöra för ett antal "forskningsresultat" och den diskurs de producerar och för. Du påstår alltså att det skulle vara egen forskning att lägga in ex något i stil med "genusvetare som Moira von Wright har nått slutsatser som att ”Faktabaserad, objektiv kunskap utgör vad man i ett feministiskt perspektiv brukar kategorisera som ”manlig” kunskap. Kravet på objektivitet anses ofta utgöra själva grundkriteriet för vetenskaplighet.”, ”Påbjudandet av snäv kunskap med en given mening är inte förenlig med skolans jämställdhetssträvanden.", ”En genusmedveten och genuskänslig fysik förutsätter en relationell infallsvinkel på fysiken samt att en hel del av det traditionella vetenskapliga kunskapsinnehållet i fysiken plockas bort.”
replies: text: ::::::de exempel du tar upp handlar inte om kritik utan om beskrivning av ämnet, vilket som Fernbom2 skriver kan vara OK, men där naturligtvis urvalet måste vara lämpligt, så det inte blir WP:OVIKT eller egen forskning, men som sagt det ser jag som en annan diskussion än den vi fört här. Också är det viktigt skilja på vad individer skrivit och vad genusvetenskapen påstår.Yger (disk) 29 augusti 2012 kl. 08.18 (CEST)
replies: text: ::::::: Nej, kritik är inte nödvändigtvis en bra rubrik. Men du förstår poängen. Jag skulle bestämt påstå att artikeln i dess nuvarande form är OVIKT i väldigt hög grad eftersom den helt ignorerar den inte obetydliga kritik genus"vetenskapen" ådrar sig både i akademia, politiken och samhällsdebatten. Känns som jag upprepar mig väldigt mycket nu: Nej, självklart måste det göras tydligt att den typen av resultat jag tog upp har gjorts av enskilda framstående genusvetare och inte nödvändigtvis har hela genus"vetenskapliga" kåren bakom sig. Detsamma gäller naturligtvis för vilket ämne som helst.
replies: text: :::::::: Att önska lyfta fram extremiteter gör inte någon vetenskap rätta och inte heller att lyfta saker ur sina sammanhang, som därigenom minskar begripligheten med risken att resultatet framstår som galenskaper. Mycket av kritiken som inte är vetenskaplig handlar just om ideologi/politik där debattstrategin är att lyfta ur ett sammanhang, raljera, demonisera och kringskära, byta ut ord osv. Det IP-numret efterlyser att ta upp i sak, bortsett från den önskade kritiska vinklingen, finns redan redogjort för i artikeln. Vad gäller biologiskt respektive socialt kön är dessa frågor inte ifrågasatt inom vetenskapen, mig veterligen. Även genusvetare erkänner det biologiska könet. dnm (d | b) 29 augusti 2012 kl. 12.49 (CEST)
replies: text: ::::::::: Detta handlar inte om extremiteter, att ta saker ur sitt sammanhang, raljera, demonisera etc. Ej heller om att presentera material från enskilda som om det nödvändigtvis var representativt för hela disciplinen. Jag har inte föreslagit eller gjort något dylikt. Varför bygger ni halmgubbar? Men jag inser nu att jag talar för döva öron. Artikeln kommer alltså att förbli befriad ifrån information om några av de mer framstående och samtidigt kontroversiella "forsknings"resultaten genusvetare har producerat och den inte obetydliga kritik genus"vetenskapen" ådrar sig i akademia, politiken och samhällsdebatten, och därmed förbli OVIKT. 
Jag gör kanske ett taktiskt fel när jag ger mig in i denna diskussion, men ändå... Artikeln ska beskriva ämnet ur ett sakligt och vetenskapligt perspektiv. Så är allt självklart, gott och väl. Men genusfrågorna har även en plats utanför den akademiska världen - t ex i samhällsdebatt, politik och litteratur. Jag menar inte att det finns skäl att uppmärksamma vad enskilda debattörer intar för positioner i sådana debatter, men någonstans borde det finnas ett utrymme att notera att vetenskapen interagerar med resten av samhället och de debatter som pågår där. Därför - menar jag - borde det finnas ett utrymme som belyser att frågorna - mycket schabloniserat uttryckt - diskuteras även utanför universiteten, och i andra sammanhang än i avhandlingarna. Rubriken kan man nog diskutera. "Kritik" är kanske inte så bra. Jag efterlyser kanske istället det som skulle kunna rymmas under rubriken "Debatt" (eller något liknande). Det finns f ö redan idag ett avsnitt som ligger vid sidan om det rent vetenskapliga - exemplen på "feministiska klassiker" som har bidragit till utvecklingen av feministisk teori trots att de inte är strikt vetenskaplig litteratur. På samma sätt borde det kunna finnas plats för att redogöra för en mer politisk samhällsdebatt som påverkar samhällets syn på genusfrågor, även om den debatten i sig inte är akademisk. Vetenskapen har, och bör alltid ha, en relation till en bredare samhällsdebatt och politisk grundsyn. Det borde kunna synas även i en sådan här artikel. Janders (disk) 29 augusti 2012 kl. 08.54 (CEST)

text: Det blir nog väldigt mycket att hålla ordning på om alla artiklar om ämnen som debatteras i samhället skall ha en rubrik för debatt. De kommer säkert att fyllas med personliga åsikter från debattartiklar och bloggar. --NERIUM (disk) 29 augusti 2012 kl. 09.52 (CEST)
replies: text: : Jag inser det, och det är inte heller riktigt det som jag ser framför mig. Men på något sätt borde det kunna finnas ett utrymme att beskriva en samhällsdebatt och dess huvuddrag, i relation till de mer vetenskapliga perspektiven. Men det ska inte ske med utgångspunkt från vad enskilda debattörer för fram. De är oftast varken representativa eller speciellt intressanta i ett helhetsperspektiv. Formen får väl anpassas till varje ämne och dess förutsättningar. Janders (disk) 29 augusti 2012 kl. 10.55 (CEST)
replies: text: :: Att genusvetenskapens landvinningar har orsakat omfattande debatt och reaktioner, både positiva och negativa, är ovedersägligt. Självfallet skall det i artikeln ges utrymme åt båda dessa ståndpunkter. Imperto (disk) 29 augusti 2012 kl. 14.57 (CEST)
replies: text: ::: Jag ställer mig helt bakom såväl Janders som Impertos synpunkter. Genusvetenskapen är en disciplin som vuxit fram i dialog med det omgivande samhället (och då menar jag inte endast forskardito) och vars resultat (och premisser) givit eko långt utanför den akademiska världen. Fernbom2 (disk) 30 augusti 2012 kl. 13.26 (CEST)
replies: text: ::::Som ovan. När jag ögnar igenom den här diskussionen känns det litet som man motat Olle i grind. Inte undra på att IP-numret gav upp. Det borde gå att sammanfatta både positiva och negativa reaktioner på genusvetenskapen, inte minst med tanke på vilken hög medial profil som genusvetenskapen haft i just Sverige.

text: ::::Sedan noterar jag att vi på svenska avviker ganska starkt från övriga språk genom att kalla detta forskningsfält för "vetenskap", om man tittar på interwiki så framgår det att de flesta andra språk kallar ämnet för "studier" eller forskning. Jag föreslår inte någon flytt eller avlänkning, men det kan vara värt att reflektera rent allmänt över i vilken grad bruket (eller missbruket) av begreppet "vetenskap" påverkar reaktionerna.--Bothnia (disk) 30 augusti 2012 kl. 13.43 (CEST)
replies: text: :::::(redigeringskonflikt)

text: :::::Jag kan inte hålla med. Problemet med debatt långt utanför den akademiska världen är att då riskerar vi att få in den traditionella mediadebatten, som jag tycker dnm beskriver bra med formuleringgen "handlar just om ideologi/politik där debattstrategin är att lyfta ur ett sammanhang, raljera, demonisera och kringskära, byta ut ord osv". Att lägga in kritikavsnitt utan respriktioner är att be om sådan debatt även på Wikipedia. Det riskarar att bli som de "sandwichkonstruktioner" jag har beskrivit under Politiskt kontroversiella artiklar på min användarsida. – avsnitt av åsikter som motsägs av andra avsnitt av åsikter som motsägs av andra... osv. / TernariusD 30 augusti 2012 kl. 13.51 (CEST)
replies: text: ::::::De där härskarteknikerna går tyvärr åt båda hållen. Tänker inte minst på hur Bo Rothstein blev förlöjligad som man när han ifrågasatte vissa inslag i genusforskningen för tiotalet år sedan. Det finns risker med att ha ett kritikavsnitt, men jag ser ingen anledning till att ett forskningsfält ska ha samma integritetsskydd som levande personer. Låt folk skriva och sedan kan vi styra upp verksamheten när det blir för yvigt. Den här diskussionen blev alldeles för lång alldeles för tidigt.--Bothnia (disk) 30 augusti 2012 kl. 14.22 (CEST)
=== Genusvetenskapliga utmaningar ===
Kan nån hitta bättre länk i andra stycket?
Text:
"Genusvetenskapen förnekar att könsroll skulle vara kopplat till kön och den tar heller inte hänsyn till biologiska skillnader mellan män och kvinnor." 
Länk: https://www.thepublicdiscourse.com/2016/07/17119/
Länken är ett bloginlägg från en professor i "Moral Theology", dvs inte sociobiolog el sociolog el genusvetare.
Han ger inga referenser, bara påstår just det som står i texten. Såna bloginlägg finns i tusental, men det är svårt att se underlaget. Kan inte de som efterlyser kritik hitta nån (sammanfattning av) vetenskapligt relevanta källor?
37.247.3.166 8 februari 2019 kl. 12.39 (CET)
thread_title:  Kritiksektion/Debatt igen 

message: Kan nån hitta bättre länk i andra stycket?
Text:
"Genusvetenskapen förnekar att könsroll skulle vara kopplat till kön och den tar heller inte hänsyn till biologiska skillnader mellan män och kvinnor." 
Länk: https://www.thepublicdiscourse.com/2016/07/17119/
Länken är ett bloginlägg från en professor i "Moral Theology", dvs inte sociobiolog el sociolog el genusvetare.
Han ger inga referenser, bara påstår just det som står i texten. Såna bloginlägg finns i tusental, men det är svårt att se underlaget. Kan inte de som efterlyser kritik hitta nån (sammanfattning av) vetenskapligt relevanta källor?
37.247.3.166 8 februari 2019 kl. 12.39 (CET)
thread_title:  Genusvetenskapliga utmaningar 

message: Jag har hittat ett par fall där det i artikeln på engelska Wikipedia står att en person sysslar med queer studies. Om personen har en artikel på svenska står det då ofta att personen sysslar med genusvetenskap. Är det korrekt att säga så? Är queer studies en underavdelning av genusvetenskap? Vi har en artikel om queerteori, vilket enligt engelska Wikipedia är ett barn av dels queer studies och dels women's studies. Det sistnämnda heter på norska Wikipedia "kvinneforskning". Kvinnoforskning känns väl som en relevant översättning, ordet verkar dessutom användas. Men vad med "queer studies"? --PrettyPoliceman (disk) 26 maj 2013 kl. 14.11 (CEST)
replies: text: Jag skulle vilja hävda att queerstudier, liksom mans- och kvinnoforskning, är en underavdelning till genusvetenskap. Min egen verksamhet inom området är dock begränsad och det vore önskvärt att någon med större sakkunskap gåve klart besked. Tostarpadius (disk) 1 juni 2013 kl. 11.47 (CEST)
replies: text: : Jag skulle väl säga att genusvetenskap som ett bredare forskningsfält och som en bredare kategori kan sägas utgöra ett paraply för forskningsfält som Queer studies, mansforskning, kvinnoforskning, med flera. Queerteori är dock en reaktion mot gender/genus men faller ändå in under samma teoretiska fält, i en vidare bemärkelse, så att säga. Det är åtminstone mina fem ören i detta. Jag anser att personer som sysslar med Queerstudies också bör få den detaljen tillskriven sig. Genusvetenskap blir inte direkt fel, men det är väldigt oprecist. Vänligen, dnm (d | b) 2 juni 2013 kl. 14.59 (CEST)
thread_title:  "Queer studies" 

message: Jag omdirigerade genusteori hit för någon dag sedan, men måste erkänna att jag inte är på det klara med hur det begreppet förhåller sig till genusvetenskapen. Båda orden har uppslag i ne.se, som definierar genusvetenskap som ett "universitetsämne utvecklat på 1980-talet ur forskningsfältet genusforskning" och genusteori når jag inte utan inloggning men definitionen börjar "benämning på olika samhällsvetenskapliga teorier där manligt och kvinnligt uppfattas" 
Jag har googlat lite på orden och det verkar som om de används av olika personer/grupper. Sidor som behandlar genusvetenskap nämner inte genusteori och vice versa.
Kan någon bringa klarhet i saken?Klementin (diskussion) 19 april 2015 kl. 07.40 (CEST)
replies: text: Genusvetenskap är själva disciplinen, genusteori(er) ett samlingsnamn för disciplinens teoretiska ansatser. Det kan jämföras med (national)ekonomi (disciplin) resp. ekonomisk(a) teori(er) som är samlingsnamnet för disciplinens teorier, eller statsvetenskap (disciplinen) resp. politisk teori (teoripaketet). Det är därmed fullt rimligt att disciplin och teoripaket står på samma sida, men däremot specifika underteorier  – i genusteorins fall t.ex. genuskontraktsteori, i nationalekonomins fall t.ex. humankapitalteorin, i statsvetenskapens dall tex politisk etnografi – kan ha egna undersidor om ngn vill ta sig ann att skriva mer utvecklat om dessa. --Hela lönen halva makten (diskussion) 13 mars 2018 kl. 08.29 (CET)
thread_title:  Relationen till genusteori 

message: Nån lustigkurre/kritiker har lagt in en "underrubrik" som dyker upp under titeln på mobilsidan (men inte på webbsidan) där det står "en samling åsikter utan vetenskaplig anknytning". Hur ta bort? --Hela lönen halva makten (diskussion) 13 mars 2018 kl. 08.22 (CET)
replies: text: Har återställt till den gamla etiketten i Wikidata. --Larske (diskussion) 13 mars 2018 kl. 08.27 (CET)
replies: text: :::Hej Larske , den verkar vara tillbaks igen. Syns i alla fall fortf. på mobilsidan. --Hela lönen halva makten (diskussion) 13 mars 2018 kl. 16.15 (CET)
replies: text: ::::Det är ingen som återställt så det är nog ditt cacheminne som bevarar det, eftersom du varit inne på sidan förut så laddas den inte in igen. Det fixar sig om någon dag. Kolla med någon annan telefon om du kan.--LittleGun (diskussion) 13 mars 2018 kl. 16.58 (CET)
thread_title:  Undertitel på mobilsidan - hur ta bort? 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Genusvetenskap. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070330045432/http://www.nikk.uio.no/publikasjoner/nora/index.html till http://www.nikk.uio.no/publikasjoner/nora/index.html
*Lade  till http://www.genus.se/Genusresurser/Genusstudier+i+Sverige/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 16 juli 2018 kl. 05.18 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Genusvetenskap. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070928031817/http://www.vr.se/download/18.320a86de108dcd98cbc8000516/Genusforskning%20i%20korta%20drag.pdf till http://www.vr.se/download/18.320a86de108dcd98cbc8000516/Genusforskning%20i%20korta%20drag.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 29 juli 2018 kl. 03.56 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Genusvetenskap. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070105065712/http://www.genus.se/Genusresurser/Genusstudier+i+Sverige/ till http://www.genus.se/Genusresurser/Genusstudier+i+Sverige/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 22 april 2019 kl. 03.11 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej! Jag har nyligen redigerat på Wikipedia, och på den här sidan, med flera begrepp som används och/eller har utvecklats inom genusvetenskap och annan forskning med kritiska perspektiv. Tidigare har det funnits en ordlista på webbplatsen genus.se, som är Nationella sekretariatet för genusforskning vid Göteborgs universitets webb och som jag är redaktör för. Ordllistan har varit mycket välbesökt och syftet med  att lägga de här texterna, som forskare har tagit fram, helt eller som komplement till det som redan står på Wikipedia, är att öppna upp för fler att redigera och öka aktualiteten i dessa ord och begrepp. Ord och begrepp är under ständig omförhandling, inomvetenskapligt såväl som i andra sammanhang där de används och diskuteras i samhället. Genom detta hoppas jag att de blir fortsatt aktuella och kan visa fram olika förståelser, konflikter och användningssätt. 
--Inga-Bodil Ekselius (diskussion) 11 juni 2019 kl. 14.53 (CEST)
thread_title: Omarbetning i juni 2019

message: lade in ett kritikavsnitt i denna artikel idag. I sak har jag inget emot ett kritikavsnitt om ett ämne, även om det bör vävas in i artikeln så att man ser vad som kritiseras och ämnets respons. Jag är dock väldigt skeptisk till att man tar debattartiklar från politiska tankesmedjor (vilket jag i mitt egenprojekt håller på att kontrollera just nu), eller vad någon på en kulturredaktion skrivit som något som platsar som kritik av ett universitetsområde. Det bör vara mycket tyngre källor och personer för att räknas som verkligen seriöst. Senast igår tog jag bort liknande kritik från en journalist som likställdes med forskare som hon kritiserade, här. Vi måste vara mer varsamma med vems kritik som är tillräckligt tung för att vägas in. Jag raderar därför kritikavsnittet nu. Jag ber även Mjälten läsa diskussionen ovanför från 2012 om ett kritikavsnitt, för det ger en del värdefull input. Adville (diskussion) 22 december 2019 kl. 23.49 (CET)
replies: text: Det finns ett uppenbart problem, då mycket av texterna gällande andra kontroversiella ämnen, t.ex. extremhögern, baseras på liknande källor. Någon form av enheltlig standard vore önskvärd. BP OMowe (diskussion) 15 november 2022 kl. 15.50 (CET)
replies: text: :Artikeln handlar om ett akademiskt ämnesområde, och bör då handla om just detta akademisk ämne. Och bara kritik om det inte av andra ses som akademiskt ämne (att sakinnehållet kritiseras är en annan sak). Extremhöger handlar om en politisk inriktning och där kommer kritik in mer naturligt Yger (diskussion) 15 november 2022 kl. 15.56 (CET)
thread_title:  Kritik/debatt