Diskussion:Slaget vid Breitenfeld

message: Kan förbättra denna artiklel genom att förklara fördelarna med den katolska skolan och varför man andvände karakollen och tersican så jag blir glad och nöjd när ni gjort detta tack!
--användare:161.52.15.110
replies: text: Jag har nu gjort större redigeringar av artikeln och förhoppningsvis framgår skillnaderna (fördelar och nackdelar) mellan de olika uppställningarna. Artikeln var också märkt "förvirrande" med motiveringen att den innehöll för mycket fackspråk och delar som inte var direkt relaterade till slaget. Detta är nu borttaget, vilket kortat artikeln avsevärt. En del av de uppgifterna skulle eventuellt kunna överföras till någon artikel som mer generellt behandlar fältlivet under Trettioåriga kriget eller 1600-talet. Andra uppgifter kan läggas in i artikeln igen, om de kan källbeläggas.--Historiker 30 september 2009 kl. 21.35 (CEST)
thread_title: Begäran

message: Markerar som rekommenderad. Omfattande, välskriven, illustrerad och källbelagd. --Kigsz 4 januari 2012 kl. 09.58 (CET)
thread_title:  Rekommenderad artikel: Välskriven 

message: Kan någon hjälpa mig med källhänvisningarna? Det är väldigt otydligt huruvida "Ericson et al" och "Ericson-Wolke" refererar till "Svenska slagfält" eller "Trettioåriga kriget". Båda är skrivna av Lars Ericson Wolke. /ℇsquilo 8 juni 2012 kl. 07.19 (CEST)
replies: text: Referensen "Ericson-Wolke et al" (s. 90-91 och s. 113-115) refererar till "Trettioåriga kriget", skriven av Lars Ericson Wolke, Göran Larsson och Nils Erik Villstrand. "Ericson et al" (s. 119 och s. 119-129) refererar till "Svenska slagfält" skriven av Lars Ericson, Martin Hårdstedt, Per Iko, Ingvar Sjöblom och Gunnar Åselius. Det blev otydligt i samband med bytet till bokref-mallen, då det tidigare skildes på "Ericson, Lars m.fl." och "Ericson Wolke, Lars m.fl.".--Historiker (disk) 8 juni 2012 kl. 20.52 (CEST)
replies: text: :Fast det är ju samma författare. Är det verkligen bra särskiljning att kalla honom för olika namn för de olika böckerna? Normalt sett brukar man använda utgivningsåret i stället (vilket jag ser att du har infört nu, tackar). Eftersom det var jag som införde -mallarna så hade jag inte behövt undra om det hade varit kristallklart innan. /ℇsquilo 9 juni 2012 kl. 09.59 (CEST)
replies: text: ::Det är riktigt att det är samma författare, men han bar bytt namn. På den ena står han under namnet Lars Ericson och på den andra under namnet Lars Ericson Wolke. Därmed kan han inte stå under samma namn här. Det är inte jag som lagt till utgivningsåret, utan det gjorde Andejons efter mitt förra inlägg. Jag vill dock hävda att det var tydligare innan du lade in bokref-mallarna, för då stod det "Ericson, Lars m.fl.: Svenska slagfält, Wahlström & Widstrand, 2003, " respektive "Ericson Wolke, Lars m.fl.: Trettioåriga kriget - Europa i brand 1618-1648, Historiska Media, Lund 2006, " under "Tryckta källor".--Historiker (disk) 9 juni 2012 kl. 22.56 (CEST)
replies: text: :::Ja, det stod det, men jag förstår inte på vilket sett det skulle vara tydligare. Med  och  bygger man entydiga kopplingar mellan not och källa som saknades innan. /ℇsquilo 9 juni 2012 kl. 23.06 (CEST)
replies: text: ::::Det jag avsåg med tydligare var att det stod ""Ericson, Lars m.fl." respektive "Ericson Wolke, Lars m.fl.", det vill säga namnet åtskildes. Jag har inget emot bokref-mallarna, använder dem själv numera, men denna artikel var det ett tag sedan jag gjorde de stora redigeringarna i och då var jag inte bekant med mallarna. Problemet som uppstod vid inlägget av mallarna var att namnet också ändrades; då blev det otydligt. Det har dock just åtgärdats.--Historiker (disk) 9 juni 2012 kl. 23.24 (CEST)
replies: text: :::::Ok, då är vi överens. /ℇsquilo 9 juni 2012 kl. 23.44 (CEST)
thread_title:  Tryckta källor 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Slaget vid Breitenfeld. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20091126060129/http://www.smb.nu/index.php/svenskakrig/krig-1611-1721/gustav-ii-adolf-1611-1632 till http://www.smb.nu/index.php/svenskakrig/krig-1611-1721/gustav-ii-adolf-1611-1632
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 13 juni 2018 kl. 15.06 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Jag fastnade på stycket Valplatsens terräng, och fick slå upp ordet innan jag förstod att det är en synonym till det mera kända slagfält. Jag tror det är ett relativt okänt ord, det är definitivt ålderdomligt. Tittar man i SAOB så verkar det framför allt syfta på de stupade soldaterna och den plats där de stupat.
Eftersom det är en rubrik, och ett konsekvent ordval i just det stycket, som sedan inte förekommer i artikeln, tänkte jag bortse från WP:Var djärv och i stället fråga om det är någon som invänder om jag redigerar stycket och använder slagfältet, även kallat valplatsen eller liknande formuleringar för att modernisera språket. OJH (diskussion) 9 februari 2022 kl. 21.55 (CET)
replies: text: Kriterium 2b för utmärkta artiklar säger förstås att "..skriven med ett genomarbetat språk, det vill säga att: ... språket ska vara modernt, utan ålderdomliga stavnings- eller böjningsformer." det är antagligen korrekt att tolka modernt i vidare bemärkelse. Dvs att språket ska vara modernt gäller fler saker än just de två saker som uttryckligen negerats. Alltså tror jag att du är rätt ute. 🐲 Bowser (disk) 9 februari 2022 kl. 22.01 (CET)
replies: text: :Jag har inga invändningar om att ändra rubriken till Slagfältets terräng eller enbart Slagfältet. Ordvalet Valplats dyker för övrigt också upp i artiklarna slaget vid Helsingborg, slaget vid Poltava och Slaget vid Kliszów. Dessa behövs kanske också byta rubrik?--Alexander Alejandro (diskussion) 9 februari 2022 kl. 22.09 (CET)
----
thread_title:  Valplats? 

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i två veckor och 
* fått enbart och minst fyra utmärkt-röster.Sjunnesson (diskussion) 22 februari 2022 kl. 11.00 (CET)
---- 
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
=== Slaget vid Breitenfeld ===
Nominerad av Alexander Alejandro (diskussion) 7 februari 2022 kl. 17.53 (CET)
En heltäckande och utförlig rekommenderad artikel om ett av Trettioåriga krigets största fältslag, liksom en av Sveriges största militära framgångar. Väl illustrerad, disponerad och källbelagd.
;Stöder för utmärkt
# Tostarpadius (diskussion) 8 februari 2022 kl. 07.20 (CET) Uppfyller kraven för denna nivå.
# Sjunnesson (diskussion) 9 februari 2022 kl. 06.40 (CET) Artikeln är välskriven, väl källbelagd och omfattande.
# 🐲 Bowser (disk) 9 februari 2022 kl. 15.36 (CET) artikeln är klart uttömmande, välskriven, innehåller relevanta bilder och bygger på ett gediget källmaterial.
# OJH (diskussion) 17 februari 2022 kl. 22.20 (CET) Enligt genomgång nedan. Bra jobbat!
# Gunboz (diskussion) 19 februari 2022 kl. 10.28 (CET) Ett epos! Jag kunde inte lägga den ifrån mig när jag väl börjat läsa...😊 Överblick och detaljer intressant sammanställda!
;Stöder för bra
;Stöder inte
;Diskussion
Först och främst: vilket hästjobb! Imponerande!
Jag prövar mig fortfarande fram inom artikelnomineringar, och försöker jämföra mot kriterierna och diskutera för att se hur andra bedömer. I den här artikeln noterar jag att språket i vissa stycken är ålderdomligt eller onödigt komplext. Ofta är det långa meningar, ibland har de flera bisatser. Det finns också en del underliga ordval, dels sådana som är ovanliga ("artilleriet vräkte stora förluster"), dels sådana som är ålderdomliga (valplats), dels sådana som är otydliga för mig som inte är militärhistoriskt bevandrad (Avses stöttrupper eller stödtrupper? Vad är att "rulla upp en armé"?).
Jag har gjort en genomgång av ingressen, men tänker att artikeln skulle vinna på om någon militärtekniskt kunnig fortsätter det arbetet, med tanke på att vissa begrepp verkar behöva länkas eller förklaras. Vid en jämförelse med kriteriet genomarbetat språk (krav för Utmärkt) tycker jag artikeln passerar nålsögat. Det handlar snarare om förbättringspotential än brister. OJH (diskussion) 9 februari 2022 kl. 22.10 (CET)
replies: text: Tack så hemskt mycket! Ge mig gärna en lista på exempel kring ålderdomliga ord/meningar i artikeln så ska jag försöka omformulera dem efter min förmåga. Självklart kan andra delta i språkputsningen (både Bowser och OJH har gjort ett riktigt snyggt jobb med detta, stort tack!). Vad gäller ovan så avses stöttrupper, dvs. trupper som leder ett anfall. "Rulla upp en armé" menas att en armé tvingar sin motståndararmé till reträtt.--Alexander Alejandro (diskussion) 9 februari 2022 kl. 22.27 (CET)
replies: text: :Tack för att du tar upp ämnet. Språket var också någonting som jag har reagerat på och till viss del arbetat med i min "copy-edit", där jag bland annat delade upp några långa meningar med många komman. För att inte gå för långt i mina språkliga ändringar brukar jag notera alla ändringar jag vill göra och genomföra omkring 70 %. Att börja regelrätt skriva om en artikel kan ju knappast kallas "copy-edit" och dessutom ökar det antagligen risken för laterala språkliga förändringar eller rena försämringar. "[A]rtilleriet vräkte stora förluster" hör till de 30 % som jag lämnade, kanske i just det här fallet felaktigt. Jag har egentligen dragit samma slutsats som du. Det finns förbättringspotential sett till språket (kanske ffa. kriterium 2b). Sett till artikeln som helhet med dess många utmärkta kvaliteter utgör dock inte artikelns nuvarande språkdräkt ett hinder för utmärkt status. 🐲 Bowser (disk) 9 februari 2022 kl. 22.36 (CET)
replies: text: ::När jag går igenom Kriterier för utvalda artiklar gör jag följande konstateranden:

text: ::* Rekommenderade artiklar: alla 8 kriterier är självklart hanterade.

text: ::* Bra artiklar: Med reservation för att det är svårt för mig att avgöra om omstridda fakta är neutralt återgivna, och att min bedömning av om fakta är korrekta och balanserade blir en överskådlig rimlighetsbedömning, verkar alla 8 kriterier tydligt och självklart hanterade. Källarbetet måste berömmas! Även om ett antal källor är daterade (1850- och 1860-talen) är den absoluta merparten från 2000 eller senare, och bland de äldre källorna verkar några ha karaktären av standardverk.

text: ::* Utmärkta artiklar: Den högre nivån av krav som ställs för utmärkta artiklar tycker jag också uppfylls väl. Jag har diskuterat språket ovan, men ser det som sagt inte som brister utan förbättringspotential. Många fackuttryck är förklarade och/eller länkade, utan att för den skull ha gått till överdrift.

text: ::Det jag möjligen kan vara tveksam till är stycket Analys. Här finns ju alltid en risk för originalforskning, men det verkar ha hanterats väl. Däremot finns det flera upprepningar av koncept, som gör att det blir svårgenomträngligt. Jämförelser av andelen musköter och pikar i olika stridsskolor följs av de faktiska förhållandena i de båda arméerna och skapar upprepningar som kräver långsam läsning. Den svenska flexibilitetens betydelse framhålls först för offensiv taktik, sedan för defensiv taktik, med samma upprepande effekt. Här skulle jag gärna se en revidering.

text: ::Jag är som sagt i en lärfas, och avvaktar lite med att "rösta" ovan, för att se om och i så fall vilken respons mina inlägg får. Men @Dr Bowsers kommentar ger mig mod. Jag lutar starkt mot utmärkt! OJH (diskussion) 9 februari 2022 kl. 22.46 (CET)
replies: text: :::@Alexander Alejandro Fint med respons. Jag har nog inte en hel lista, men tänker att det kan vara klokt att wikilänka stöttrupper och förtydliga eller omformulera upprullning. (Överflygling är så snyggt länkad!!) Användare:Dr Bowser nämner också detta med långa meningar. Leta efter kommatecken och bindeord mellan huvudsats och bisats, och överväg att sätt punkt i stället.

text: :::Det tydligaste exemplet på ålderdomliga ord tror jag är valplats, det har vi lyft i direkt anslutning till artikeln och det tror jag är en lätt sak att ordna.

text: :::Mitt bästa tips är nog att läsa hela texten en gång till, med språket för ögonen. Jag kommer göra det pö om pö. OJH (diskussion) 9 februari 2022 kl. 22.51 (CET)
replies: text: ::::Tack för återkopplingen OJH. Jag har nu reviderat Analys-stycket till att göra det (förhoppningsvis) mer lättläst. Jag har också omformulerat vissa meningar och ord i resterande stycken. Vid närmare titt i själva slaget-stycket råkade jag benämna de kejserlig-ligistiska truppernas tertior till bataljoner, vilket jag nu åtgärdat. Vad gäller källorna är samtliga, bortsett Sverker Oredssons biografi om Gustav II Adolf och Jan Gletes arbetspapper om den svenska armén, facklitteratur om dels Trettioåriga kriget och själva fältslaget, dels om den svenska arméns historia, stridstaktik och uppsättning under 1600-talets första hälft.--Alexander Alejandro (diskussion) 10 februari 2022 kl. 16.10 (CET)
Jag tror att en del ytterligare språkvård är nödvändig. Jag förstår att det lätt slinker med det ena och det andra i en så här omfattande artikel, men språket i en utvald artikel borde inte innehålla märkligheter.
Redan för rekommenderade artiklar krävs "ett korrekt språk utan stav- eller grammatikfel." När jag börjar läsa stöter jag genast på "I våren 1631 hade generalfältmarskalk Tilly kraftsamlat en armé". Det borde antagligen stå "Våren 1631 hade generalfältmarskalk Tilly samlat en armé". En bra artikel skall dessutom ha en kortfattad, välformulerad och översiktlig inledning, som är lättförståelig även för den oinvigde. Med bästa vilja kan jag inte kalla inledningen som kortfattad, och jag är inte övertygad om att den är välformulerad. En utmärkt artikel skall dessutom vara skriven med ett genomarbetat språk av professionell standard.
Texten är tung. Jag försökte skriva om första stycket av Svensk landstigning i Pommern. (Special:Diff/50151465/50151492). Det innehöll monstermeningar såsom "Orsaken till det trettioåriga krigets tredje fas, det så kallade svensk-tyska skedet (1630–1635), var nödvändigheten för Sverige att driva ut de katolska arméerna ur de nordtyska länder som låg inom dess närmaste intressesfär samt att förhindra flottupprustningarna där, då deras närvaro vid Östersjön skulle hota svenskt territorium."
Delar av texten är svår att förstå också på grund av bristande bakgrund. Jag länkade "ständerna" till Stånd (samhällsklass) och hoppas att det blev rätt. Ständernas betydelse för förhandlingarna mellan Gustav II Adolf och andra parter förblev dock oklar. Ville han vinna dem för sitt förslag för att de hade makt i sina respektive städer eller för att de hade makt i kejsardömet? Och i vilken mening var Sachsen, ett rike om jag förstår saken rätt, "ledare för de protestantiska ständerna"? Kurfursten nämns, men vilken roll han spelade framgår inte. Formuleringarna i Trettioåriga kriget tyder på att kungen förhandlade med honom och ingen annan i Sachsen, men den här artikeln tiger om saken.
Det finns också direkt obegripliga meningar: "Utan att själv ha tillgivits besked om den sachsiska arméns flykt, hade Gustav II Adolfs allierade här därmed krympts med omkring 40 procent och blev numerärt underlägsen de kejserlig-ligitiska trupperna." Jag antar att det är frågan om ett enkelt syftningsfel (informationen borde ha nått kungen, inte hans allierade här), men det verkar också som om meningen finns här för dramatisk effekt. Sakligt kunde man konstatera att det dröjde innan han fick informationen, eller helt enkelt att armén decimerats stort på kort tid.
–LPfi (diskussion) 10 februari 2022 kl. 16.58 (CET)

text: En del av källorna verkar vilja ge en dramatisk ton (jag antar att den inte är inlagd av Wikipedia-författaren), på bekostnad av ren sanning. Det bör man akta sig för och omformulera om källan i övrigt är trovärdig. Ett exempel är "Dessa bjöd bittert motstånd till sista blodsdroppen [...] I skydd av mörkret kunde [de] dra sig tillbaka i god ordning" (ref: Cristini). Helt hade de tydligen inte förblött (jag tog bort överdriften). –LPfi (diskussion) 10 februari 2022 kl. 18.03 (CET)
replies: text: : Jag försökte alltså förbättra en del avsnitt, men gav mig inte på alla och lämnade också en del fraser med fackspråk som jag inte kände mig behärska. Det får räcka för min del den här gången. På några ställen kanske jag var för radikal, kolla gärna. –LPfi (diskussion) 10 februari 2022 kl. 18.13 (CET)
Det verkar finnas konsensus om att ytterligare språkbearbetning är nödvändig. Jag har tryckt ut en papperskopia och det är verkligen mycket lättare att göra en ordentlig korrläsning än på skärm. Till skillnad från texten i stort reagerade jag faktiskt inte på den gamla inledningen, men tycker nog trots allt att den nya är en förbättring. Det jag kanske saknar i den nuvarande är grundläggande information om truppstorlek, vilket visserligen finns i faktarutan (men jag brukar se ingressen och faktarutan som två oberoende instanser). Jag är osäker på om jag kommer bearbeta delen om själva slaget då den knepigt nog kräver specialkunskaper i kombination med en förmåga att så långt så möjligt göra texten tillgänglig även för en oinitierad läsare. 🐲 Bowser (disk) 11 februari 2022 kl. 16.34 (CET)
replies: text: :: Jag instämmer helt i att det inte räcker att uppgifter finns i faktarutan. Man skall kunna läsa en artikel som denna med behållning utan att så mycket som se åt den. Tostarpadius (diskussion) 12 februari 2022 kl. 13.47 (CET)

text: Då tror jag att min del i den andra bearbetningen är klar. Tack  och  för att ha lyft frågan och bidragit till en förbättring. Tack också till  som redan löst flera knutar som framkom vid en noggrannare genomläsning på ett snyggt sätt.

text: Jag har skummat igenom delen om själva slaget och lutar mot att det inte behövs någon omfattande bearbetning, men att det naturligtvis är av värde att se till att facktermer i möjligaste mån wikilänkas den första gången de dyker upp. 🐲 Bowser (disk) 12 februari 2022 kl. 13.48 (CET)
replies: text: :Tack till samtliga som korrläst och förbättrat artikelns språk! Jag har nu och sedan igår försökt förtydliga kring Sachsens dominerande ställning bland de tyska riksständerna, liksom genomgående wikilänkat olika militära termer i flera stycken.--Alexander Alejandro (diskussion) 14 februari 2022 kl. 00.11 (CET)
replies: text: ::Jag vill börja med att tacka för det gedigna arbetet med artikeln; den är väl källbelagd, strukturerad och illustrerad. Jag håller på och läser igenom den, men vad som slår mig är att stycket Bakgrund är väldigt långt. Det är bra och nödvändigt att sätta slaget i sin kontext, men när bakgrunden blir sju av tjugo sidor (borträknat sidorna med referensnoter, källor, vidare läsning och externa länkar), så blir det mycket och det tar tid för läsaren att komma till kärnan, själva slaget. Jämför med Slaget vid Poltava, där stycket Bakgrund är tre sidor av cirka tjugofem. Ungefär motsvarande gäller för Slaget vid Narva. Jag kommer att fortsätta att läsa igenom artikeln innan jag avger min röst. Historiker (diskussion) 16 februari 2022 kl. 20.18 (CET)
replies: text: :::Vilket megajobb @Gunboz har gjort de senaste dagarna. Och @Alexander Alejandro hänger i och kämpar på. Bra jobbat!! OJH (diskussion) 21 februari 2022 kl. 01.11 (CET)
----
thread_title: Antagen till utmärkt

message: Nominerad av Alexander Alejandro (diskussion) 7 februari 2022 kl. 17.53 (CET)
En heltäckande och utförlig rekommenderad artikel om ett av Trettioåriga krigets största fältslag, liksom en av Sveriges största militära framgångar. Väl illustrerad, disponerad och källbelagd.
;Stöder för utmärkt
# Tostarpadius (diskussion) 8 februari 2022 kl. 07.20 (CET) Uppfyller kraven för denna nivå.
# Sjunnesson (diskussion) 9 februari 2022 kl. 06.40 (CET) Artikeln är välskriven, väl källbelagd och omfattande.
# 🐲 Bowser (disk) 9 februari 2022 kl. 15.36 (CET) artikeln är klart uttömmande, välskriven, innehåller relevanta bilder och bygger på ett gediget källmaterial.
# OJH (diskussion) 17 februari 2022 kl. 22.20 (CET) Enligt genomgång nedan. Bra jobbat!
# Gunboz (diskussion) 19 februari 2022 kl. 10.28 (CET) Ett epos! Jag kunde inte lägga den ifrån mig när jag väl börjat läsa...😊 Överblick och detaljer intressant sammanställda!
;Stöder för bra
;Stöder inte
;Diskussion
Först och främst: vilket hästjobb! Imponerande!
Jag prövar mig fortfarande fram inom artikelnomineringar, och försöker jämföra mot kriterierna och diskutera för att se hur andra bedömer. I den här artikeln noterar jag att språket i vissa stycken är ålderdomligt eller onödigt komplext. Ofta är det långa meningar, ibland har de flera bisatser. Det finns också en del underliga ordval, dels sådana som är ovanliga ("artilleriet vräkte stora förluster"), dels sådana som är ålderdomliga (valplats), dels sådana som är otydliga för mig som inte är militärhistoriskt bevandrad (Avses stöttrupper eller stödtrupper? Vad är att "rulla upp en armé"?).
Jag har gjort en genomgång av ingressen, men tänker att artikeln skulle vinna på om någon militärtekniskt kunnig fortsätter det arbetet, med tanke på att vissa begrepp verkar behöva länkas eller förklaras. Vid en jämförelse med kriteriet genomarbetat språk (krav för Utmärkt) tycker jag artikeln passerar nålsögat. Det handlar snarare om förbättringspotential än brister. OJH (diskussion) 9 februari 2022 kl. 22.10 (CET)
replies: text: Tack så hemskt mycket! Ge mig gärna en lista på exempel kring ålderdomliga ord/meningar i artikeln så ska jag försöka omformulera dem efter min förmåga. Självklart kan andra delta i språkputsningen (både Bowser och OJH har gjort ett riktigt snyggt jobb med detta, stort tack!). Vad gäller ovan så avses stöttrupper, dvs. trupper som leder ett anfall. "Rulla upp en armé" menas att en armé tvingar sin motståndararmé till reträtt.--Alexander Alejandro (diskussion) 9 februari 2022 kl. 22.27 (CET)
replies: text: :Tack för att du tar upp ämnet. Språket var också någonting som jag har reagerat på och till viss del arbetat med i min "copy-edit", där jag bland annat delade upp några långa meningar med många komman. För att inte gå för långt i mina språkliga ändringar brukar jag notera alla ändringar jag vill göra och genomföra omkring 70 %. Att börja regelrätt skriva om en artikel kan ju knappast kallas "copy-edit" och dessutom ökar det antagligen risken för laterala språkliga förändringar eller rena försämringar. "[A]rtilleriet vräkte stora förluster" hör till de 30 % som jag lämnade, kanske i just det här fallet felaktigt. Jag har egentligen dragit samma slutsats som du. Det finns förbättringspotential sett till språket (kanske ffa. kriterium 2b). Sett till artikeln som helhet med dess många utmärkta kvaliteter utgör dock inte artikelns nuvarande språkdräkt ett hinder för utmärkt status. 🐲 Bowser (disk) 9 februari 2022 kl. 22.36 (CET)
replies: text: ::När jag går igenom Kriterier för utvalda artiklar gör jag följande konstateranden:

text: ::* Rekommenderade artiklar: alla 8 kriterier är självklart hanterade.

text: ::* Bra artiklar: Med reservation för att det är svårt för mig att avgöra om omstridda fakta är neutralt återgivna, och att min bedömning av om fakta är korrekta och balanserade blir en överskådlig rimlighetsbedömning, verkar alla 8 kriterier tydligt och självklart hanterade. Källarbetet måste berömmas! Även om ett antal källor är daterade (1850- och 1860-talen) är den absoluta merparten från 2000 eller senare, och bland de äldre källorna verkar några ha karaktären av standardverk.

text: ::* Utmärkta artiklar: Den högre nivån av krav som ställs för utmärkta artiklar tycker jag också uppfylls väl. Jag har diskuterat språket ovan, men ser det som sagt inte som brister utan förbättringspotential. Många fackuttryck är förklarade och/eller länkade, utan att för den skull ha gått till överdrift.

text: ::Det jag möjligen kan vara tveksam till är stycket Analys. Här finns ju alltid en risk för originalforskning, men det verkar ha hanterats väl. Däremot finns det flera upprepningar av koncept, som gör att det blir svårgenomträngligt. Jämförelser av andelen musköter och pikar i olika stridsskolor följs av de faktiska förhållandena i de båda arméerna och skapar upprepningar som kräver långsam läsning. Den svenska flexibilitetens betydelse framhålls först för offensiv taktik, sedan för defensiv taktik, med samma upprepande effekt. Här skulle jag gärna se en revidering.

text: ::Jag är som sagt i en lärfas, och avvaktar lite med att "rösta" ovan, för att se om och i så fall vilken respons mina inlägg får. Men @Dr Bowsers kommentar ger mig mod. Jag lutar starkt mot utmärkt! OJH (diskussion) 9 februari 2022 kl. 22.46 (CET)
replies: text: :::@Alexander Alejandro Fint med respons. Jag har nog inte en hel lista, men tänker att det kan vara klokt att wikilänka stöttrupper och förtydliga eller omformulera upprullning. (Överflygling är så snyggt länkad!!) Användare:Dr Bowser nämner också detta med långa meningar. Leta efter kommatecken och bindeord mellan huvudsats och bisats, och överväg att sätt punkt i stället.

text: :::Det tydligaste exemplet på ålderdomliga ord tror jag är valplats, det har vi lyft i direkt anslutning till artikeln och det tror jag är en lätt sak att ordna.

text: :::Mitt bästa tips är nog att läsa hela texten en gång till, med språket för ögonen. Jag kommer göra det pö om pö. OJH (diskussion) 9 februari 2022 kl. 22.51 (CET)
replies: text: ::::Tack för återkopplingen OJH. Jag har nu reviderat Analys-stycket till att göra det (förhoppningsvis) mer lättläst. Jag har också omformulerat vissa meningar och ord i resterande stycken. Vid närmare titt i själva slaget-stycket råkade jag benämna de kejserlig-ligistiska truppernas tertior till bataljoner, vilket jag nu åtgärdat. Vad gäller källorna är samtliga, bortsett Sverker Oredssons biografi om Gustav II Adolf och Jan Gletes arbetspapper om den svenska armén, facklitteratur om dels Trettioåriga kriget och själva fältslaget, dels om den svenska arméns historia, stridstaktik och uppsättning under 1600-talets första hälft.--Alexander Alejandro (diskussion) 10 februari 2022 kl. 16.10 (CET)
Jag tror att en del ytterligare språkvård är nödvändig. Jag förstår att det lätt slinker med det ena och det andra i en så här omfattande artikel, men språket i en utvald artikel borde inte innehålla märkligheter.
Redan för rekommenderade artiklar krävs "ett korrekt språk utan stav- eller grammatikfel." När jag börjar läsa stöter jag genast på "I våren 1631 hade generalfältmarskalk Tilly kraftsamlat en armé". Det borde antagligen stå "Våren 1631 hade generalfältmarskalk Tilly samlat en armé". En bra artikel skall dessutom ha en kortfattad, välformulerad och översiktlig inledning, som är lättförståelig även för den oinvigde. Med bästa vilja kan jag inte kalla inledningen som kortfattad, och jag är inte övertygad om att den är välformulerad. En utmärkt artikel skall dessutom vara skriven med ett genomarbetat språk av professionell standard.
Texten är tung. Jag försökte skriva om första stycket av Svensk landstigning i Pommern. (Special:Diff/50151465/50151492). Det innehöll monstermeningar såsom "Orsaken till det trettioåriga krigets tredje fas, det så kallade svensk-tyska skedet (1630–1635), var nödvändigheten för Sverige att driva ut de katolska arméerna ur de nordtyska länder som låg inom dess närmaste intressesfär samt att förhindra flottupprustningarna där, då deras närvaro vid Östersjön skulle hota svenskt territorium."
Delar av texten är svår att förstå också på grund av bristande bakgrund. Jag länkade "ständerna" till Stånd (samhällsklass) och hoppas att det blev rätt. Ständernas betydelse för förhandlingarna mellan Gustav II Adolf och andra parter förblev dock oklar. Ville han vinna dem för sitt förslag för att de hade makt i sina respektive städer eller för att de hade makt i kejsardömet? Och i vilken mening var Sachsen, ett rike om jag förstår saken rätt, "ledare för de protestantiska ständerna"? Kurfursten nämns, men vilken roll han spelade framgår inte. Formuleringarna i Trettioåriga kriget tyder på att kungen förhandlade med honom och ingen annan i Sachsen, men den här artikeln tiger om saken.
Det finns också direkt obegripliga meningar: "Utan att själv ha tillgivits besked om den sachsiska arméns flykt, hade Gustav II Adolfs allierade här därmed krympts med omkring 40 procent och blev numerärt underlägsen de kejserlig-ligitiska trupperna." Jag antar att det är frågan om ett enkelt syftningsfel (informationen borde ha nått kungen, inte hans allierade här), men det verkar också som om meningen finns här för dramatisk effekt. Sakligt kunde man konstatera att det dröjde innan han fick informationen, eller helt enkelt att armén decimerats stort på kort tid.
–LPfi (diskussion) 10 februari 2022 kl. 16.58 (CET)

text: En del av källorna verkar vilja ge en dramatisk ton (jag antar att den inte är inlagd av Wikipedia-författaren), på bekostnad av ren sanning. Det bör man akta sig för och omformulera om källan i övrigt är trovärdig. Ett exempel är "Dessa bjöd bittert motstånd till sista blodsdroppen [...] I skydd av mörkret kunde [de] dra sig tillbaka i god ordning" (ref: Cristini). Helt hade de tydligen inte förblött (jag tog bort överdriften). –LPfi (diskussion) 10 februari 2022 kl. 18.03 (CET)
replies: text: : Jag försökte alltså förbättra en del avsnitt, men gav mig inte på alla och lämnade också en del fraser med fackspråk som jag inte kände mig behärska. Det får räcka för min del den här gången. På några ställen kanske jag var för radikal, kolla gärna. –LPfi (diskussion) 10 februari 2022 kl. 18.13 (CET)
Det verkar finnas konsensus om att ytterligare språkbearbetning är nödvändig. Jag har tryckt ut en papperskopia och det är verkligen mycket lättare att göra en ordentlig korrläsning än på skärm. Till skillnad från texten i stort reagerade jag faktiskt inte på den gamla inledningen, men tycker nog trots allt att den nya är en förbättring. Det jag kanske saknar i den nuvarande är grundläggande information om truppstorlek, vilket visserligen finns i faktarutan (men jag brukar se ingressen och faktarutan som två oberoende instanser). Jag är osäker på om jag kommer bearbeta delen om själva slaget då den knepigt nog kräver specialkunskaper i kombination med en förmåga att så långt så möjligt göra texten tillgänglig även för en oinitierad läsare. 🐲 Bowser (disk) 11 februari 2022 kl. 16.34 (CET)
replies: text: :: Jag instämmer helt i att det inte räcker att uppgifter finns i faktarutan. Man skall kunna läsa en artikel som denna med behållning utan att så mycket som se åt den. Tostarpadius (diskussion) 12 februari 2022 kl. 13.47 (CET)

text: Då tror jag att min del i den andra bearbetningen är klar. Tack  och  för att ha lyft frågan och bidragit till en förbättring. Tack också till  som redan löst flera knutar som framkom vid en noggrannare genomläsning på ett snyggt sätt.

text: Jag har skummat igenom delen om själva slaget och lutar mot att det inte behövs någon omfattande bearbetning, men att det naturligtvis är av värde att se till att facktermer i möjligaste mån wikilänkas den första gången de dyker upp. 🐲 Bowser (disk) 12 februari 2022 kl. 13.48 (CET)
replies: text: :Tack till samtliga som korrläst och förbättrat artikelns språk! Jag har nu och sedan igår försökt förtydliga kring Sachsens dominerande ställning bland de tyska riksständerna, liksom genomgående wikilänkat olika militära termer i flera stycken.--Alexander Alejandro (diskussion) 14 februari 2022 kl. 00.11 (CET)
replies: text: ::Jag vill börja med att tacka för det gedigna arbetet med artikeln; den är väl källbelagd, strukturerad och illustrerad. Jag håller på och läser igenom den, men vad som slår mig är att stycket Bakgrund är väldigt långt. Det är bra och nödvändigt att sätta slaget i sin kontext, men när bakgrunden blir sju av tjugo sidor (borträknat sidorna med referensnoter, källor, vidare läsning och externa länkar), så blir det mycket och det tar tid för läsaren att komma till kärnan, själva slaget. Jämför med Slaget vid Poltava, där stycket Bakgrund är tre sidor av cirka tjugofem. Ungefär motsvarande gäller för Slaget vid Narva. Jag kommer att fortsätta att läsa igenom artikeln innan jag avger min röst. Historiker (diskussion) 16 februari 2022 kl. 20.18 (CET)
replies: text: :::Vilket megajobb @Gunboz har gjort de senaste dagarna. Och @Alexander Alejandro hänger i och kämpar på. Bra jobbat!! OJH (diskussion) 21 februari 2022 kl. 01.11 (CET)
----
thread_title:  [[Slaget vid Breitenfeld]]