Diskussion:Telekommunikationer i Stockholm

message: Hur kan man visa en bild på skarvning av en trefas elkabel, och kalla det skarvning av telekabel?

message: Ett tips för att göra artikeln fylligare ang nutiden och den senaste historien är, att utöka artikeln om Stokab och lyfta in delar här. Genom min yrkesroll har jag lärt mig att bolaget varit helt centralt för bredbands- och Internet-utvecklingen i stan under de senaste 10-15 åren, genom att erbjuda en öppen telekominfrastruktur som öppnat för allehanda konkurrenter till det gamla monopolet Televerket/Ericsson, inom såväl telefoni och internet som numer diverse tv/video-tjänster. Som infrastrukturleverantör till allehanda tele-, mobil- och internet-operatörer så har bolaget en central ställning. De har såvitt jag förstår även uppmärksammats en hel del internationellt, åtminstone under IT-boomen. Enligt ett rykte har deras prisnivåer dock gått upp på senare tid vilket möjligen dragit ner takten på bredbandsutvecklingen i regionen. Tyvärr har jag inte mycket mer källor än deras hemsida att föreslå, men jag gissar att en del kan verifieras via kommunens webbsida. Allt gott! /Urbourbo 22 januari 2010 kl. 20.53 (CET)
replies: text: Nutiden, alltså tiden efter 1980 präglas av avreglering och fri marknad och inte så mycket av speciellt stockholmsrelaterade insatser som i gründerzeit. En stor del (om inte all) tillverkning har flyttats från staden och Televerkets efterföljare är en bland många aktörer, inte bara i Stockholm utan även i hela landet. Speciellt för Stockholm är bara Stokab. Visst kan man skriva lite mer om Stokab här, men eftersom Stokab har en egen artikel ville jag inte brodera ut det hela mera, annars får man direkt "reklam-stämpeln" i skallen. Pang! Jag kan gärga skriva lite mera från Stokabs hemsida och utöka Stokab-artikeln istället. Hälsningar --Holger.Ellgaard 23 januari 2010 kl. 10.13 (CET)
replies: text: :Kompletterade med lite mera om IT och Kista. --Holger.Ellgaard 24 januari 2010 kl. 16.33 (CET)
thread_title: Nutiden

message: Bildförslag : En bild på en eller flera AXE-stationer? Östra Vasa ligger på Roslagsgatan 30, och Fredhäll på Rålambsvägen 28E, Enskede på Nynäsvägen 299 och Årsta på Vättersvägen 24. Hammarbytornet kanske får plats? 
Teliasonera invigde sitt 4g-Nät den 14 december 2009, till en början endast med täckning i Stockholms kommun. Det kunde gott nämnas också i artikeln. jordgubbe 25 januari 2010 kl. 23.06 (CET)
replies: text: Tack för dina förslag, med jag tycker att det är meningslös att visa byggnader med AXE-stationer och istället för Hammarbytornet skulle ju Kaknästornet passa också, men det finns f.n. inte plats i artikeln för det. Angående 4g-nät kan du väl skriva lite. Hälsningar --Holger.Ellgaard 26 januari 2010 kl. 10.32 (CET)
thread_title:  Bildförslag 

message: Artikeln uppfyller med råge kriterierna för en rekommenderad artikel: den är omfattande, källbelagd och väl illustrerad. Rekommenderas härmed! Pavl 28 juli 2010 kl. 10.41 (CEST)
thread_title:  Rekommenderad artikel 

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad  i minst två veckor och 
* fått enbart och minst fyra utmärkt-röster.Tanzania 26 januari 2011 kl. 09.21 (CET)
---- 
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
 Telekommunikationer i Stockholm 
Nominerad av Yvwv [y'vov] 11 januari 2011 kl. 13.40 (CET)
 
Ännu ett kapitel i stockholmsserien. Rikt illustrerad, väl källbelagd och stabil.
 
;Stödjer för utmärkt
# Sjunnesson 22 januari 2011 kl. 08.15 (CET) Artkeln kan efter ett antal ändringar och tillägg anses vara tillräckligt välskriven och källbelagd för utmärkt. Före nomineringen var artikeln stabil. Med de många ändringar som har gjorts sedan nomineringen har den förbättrats en hel del och den blir nog snart stabil igen.
# Zaijaj.[1][2] 22 januari 2011 kl. 10.29 (CET) Som Sjunnesson. Ytterligare en välskriven artikel om Stockholm.
#Tanzania 22 januari 2011 kl. 15.37 (CET) Efter ganska långt diskuterande har Holger Ellgaard på ett mycket bra sätt besvarat den konstruktiva kritik som givits, och förutom att något stycke fortfarande kunde få en not efter sig, och att det fortfarande är lite mycket bilder för min lilla datorskärm, så har jag inget kvar att anmärka på. Fin artikel!
#:Vi får skramla för en större dataskärm så att Tanzania kan njuta av mina många bilder. :-) --Holger.Ellgaard 22 januari 2011 kl. 18.40 (CET)
#::Kommunen hade nog inte råd med att ge oss stackars skolbarn större än 11-tumsdatorer :) Tanzania 22 januari 2011 kl. 19.43 (CET)
#Obelix 25 januari 2011 kl. 22.39 (CET) Enligt diskussionen.
;Stödjer för bra
 
;Stödjer ej
 
;Diskussion
Jag skulle vilja se fler fotnoter i artikeln och att de befintliga formateras enligt mall  respektive . "Uppgift enligt..."-formateringar bör undvikas. Artikeln har även bara ett angivet källunderlag - vilket inte stämmer ifall vi ser till fotnoterna - något som måste åtgärdas. dnm (d | b) 11 januari 2011 kl. 14.47 (CET)
replies: text: Att använda sig av mallar kan ändå inte vara ett krav? Det finns mig veterligen inget konsensus om att det ens är eftersträvansvärt. Jag tycker om dem, medan vissa tycker att de gör artikeln svårredigerat. Vanlig Oxford-referens (till exempel) i <ref>-taggen duger rimligtvis lika bra som en mall? /Julle 19 januari 2011 kl. 03.45 (CET)
replies: text: :Instämmer! Mallarna är snygga, men det vanliga systemet är lika lättläst, och möjliggör för icke-wikipedianer att förbättra artiklar,medan mallarna är "hopplösa" för ovana och kan få personer med mindre redigeringsvana att avstå från att förbättra - vilket ju kan behövas även i utvalda artiklar! För mig innebär "korrekt formaterade" helt enkelt att man använder sig av ett korrekt, formaterat enligt accepterad akademisk standard, referenssystem. MVH/Idunius 19 januari 2011 kl. 07.19 (CET)
replies: text: ::Jag önskar att artikeln tas bort från nomineringslistan på grund av källhysteri, att källor skall skrivas på ett visst sätt samt att källor skall finnas efter varje avsnitt egalt om det är förnunftigt eller inte. Med artikel Stadsplanering i Sverige gjorde jag ett undantag (eftersom den låg mig varmt om hjärtat) och plockade in en massa källor (till ingen större nytta). Det tänker jag inte göra en gång till. Jag plockar även bort samtliga källtaggar som ger intryck av att artikeln är ett dåligt underbyggd havsverk, vilket den inte är. Mvh --Holger.Ellgaard 20 januari 2011 kl. 17.29 (CET)
replies: text: ::: Jag satt inte formateringen som något krav, men den skapar enhetlighet i hur källhänvisningarna presenteras, vilket kan vara bra för läsaren. Som ni ser har jag inte lagt någon röst utan givit den spontana synpunkten jag uppmärksammade när jag hastigt läste igenom den, tittade på disposition osv. För ett ytterligare förtydligande så skulle jag inte rösta i kritisk riktning bara för att man inte formaterat källorna.

text: ::: Det tål att säga det igen: jag begriper inte mig på motståndet mot källhänvisningar. Inga argument som givits emot har varit logiska på något sätt. Att kalla en vilja till god verifierbarhet för nedsättande saker som hysteri (andra ord som förekommit är trams) är ju bara att beklaga. dnm (d | b) 20 januari 2011 kl. 17.49 (CET)
replies: text: ::::När det handlar om webblänkar tycker jag att det är ett krav att de skall anges med hämtdatum eftersom sidor det hänvisas till kan vara en färskvara. Jag gillar mallarna, andra kanske inte gör det men huvudsaken är att informationen finns med. /-nothingman- 20 januari 2011 kl. 17.59 (CET)
replies: text: :::::dnm: Jag har absolut inget mot källhänvisningar, tvärtom och jag sätter alltid källor där jag anser att det behövs och kompletterar gärna med fler om det ger innehållet mera trovärdighet. Men att sätta en källa helt schematiskt efter  varje avsnitt, egalt vad som stå där, anser jag är "hysteri" och har inget med "god verifierbarhet" att göra, speciellt när textens innehåll bekräftas av en bild (som med dubbelkiosken). Om detta är ett allmänt krav för "utmärkt", då vill jag inte att  mina artiklar skall nomineras längre, eftersom ingen annan gör detta jobb. Mvh --Holger.Ellgaard 20 januari 2011 kl. 18.11 (CET)
replies: text: ::::::Det har gått kallbrand i notifiering av artiklar, vad jag kan utläsa endast pådrivet av en användare. Jag har i omgångar (tappat räkningen) efterfrågat vilket stöd denna användare anser sig ha för detta på wikipedia, men främst irl, utan minsta framgång. Nothysterin existerar nämligen inte utanför wikipedia, eller för den delen före nämnde användare böjade kampanja på denna sajt. Det räcker nu! problemen ligger helt i andra ändan av källtråden; där dom inte anges alls eller mycket bristfälligt. Ymer 20 januari 2011 kl. 19.29 (CET)
replies: text: ::::::: Jag tycker det är trist att se att du återigen angriper mig och därtill far med osanning (altenrativt att du faktiskt inte brytt dig i att sätta dig in i detta). Jag skulle önska att du taggade ner några snäpp. dnm (d | b) 20 januari 2011 kl. 19.44 (CET)
replies: text: :::::::: Driver man en fråga till sin spets som du gjort och samtidigt förväntar sig att bli oemotsagd, är man bra naiv. Jag kan dessutom med stor tillfredsställelse på nytt konstatera att du väljer att glida undan sakfrågan, vilket jag ser som en bekräftelse på mina argument. Att "tagga ner" som du uttrycker det, vore att lägga sig platt inför dumheterna. Nej, det är inget alternativ. Ymer 21 januari 2011 kl. 10.21 (CET)
replies: text: ::::::::: Jag ser att du återigen, beklagligt nog, angriper mig personligen istället för att hålla dig till sak. Att du totalt bortser ifrån alla andra som deltar och deltagit i diskussionen/er och reducerar deras inlägg till icke-erkännande är, i brist på bättre ord, arrogant. För att citera Tanzania på min diskussionssida:Varifrån han fått att du skulle vara ensam förstår inte jag. Trots att det med övertydlighet framgår att det du säger inte stämmer, fortsätter du här att driva tesen att jag är ensam om åsikten och att jag har en agenda mot gemenskapen. Antingen sker detta medvetet i försök att få mig ur balans eller så är det ett kvarvarande tunnelseende sedan irritationen du kände av att jag la in krav om källhänvisningar i en artikel du hade engagemang i. Oavsett vilket är detta inte ett OK beteende. Att kalla andra "naiva", deras bidrag för "trams", "dumheter", "hysteri", och dra olustiga liknelser till kallbrand, är okamratligt och för inte något konstruktivt med sig. Jag vill återigen råda dig till besinning. dnm (d | b) 21 januari 2011 kl. 15.05 (CET)

text: :::::::Holger.Ellgard, i den text du skriver ovan verkar du ha en god syn på hur noter bör användas. Denna sida fungerar, som du vet, i mångt och mycket som en granskningssida där många synpunkter lämnas på hur artikeln kan förbättras. Naturligt kommer alla inte ha samma åsikt, men genom att diskutera vill jag tro att vi kan ta artiklarna dit gemenskapen önskar. Istället för att helt lämna diskussionen föreslår jag att du bemöter motsatta åsikter. Jag vill tro att vi på detta sett närmar oss varandra.

text: :::::::Ymer, rekommenderar varmt att du surfar in på denna ansedda tidskrift där artiklarna kan läsas gratis för att se hur noter används i en vetenskaplig artikel.

text: :::::::Vänligen, Zaijaj.[1][2] 20 januari 2011 kl. 19.47 (CET)  P.S. Att Dnm skulle vara ensam i att vilja ha fotnoter vid påståenden är hen givetvis inte ensam om. D.s. (Zaijaj.[1][2] 20 januari 2011 kl. 22.19 (CET))

text: :::::::Äh, vi har allt varit andra som sagt ungefär samma sak tidigare. /Julle 20 januari 2011 kl. 20.37 (CET)
replies: text: ::::::::Det är inte frågan om "påståenden" i texten utan att man enl. Dnm ska ha en not efter varje avsnitt. Då kan jag bara dra ihop två korta avsnitt till ett längre och vips så försvinner redan en not. Det är inte logiskt! Givetvis ska källor finnas för kontroversiella eller uppseendeväckande påståenden, superlativ, viktiga årtal, citat, namn, geografi m.m. Även längre avsnitt bör ha källor. Där är vi helt överens.--Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 11.39 (CET)

text: :::Med all respekt för det fantastiska arbete du lägger ned, Holger, och utan att glömma vems förtjänst det är att den aktuella artikeln ser ut som den gör, så kan ju du lika lite som någon annan enskild användare besluta huruvida en artikel skall kunna nomineras eller inte (ingen äger en artikel et cetera). Är det inte måhända också att överreagera en smula när någonting framförts av en (1) användare och de som kommenterat därefter genast protesterat mot det? /Julle 20 januari 2011 kl. 20.37 (CET)
replies: text: ::::Ja, jag reagerar mot att artikeln kladdas ner med en massa not-krav, som (om jag inte ingripit) förmodligen stått kvar i all framtid. Det var nämligen bara av en ren slump att jag såg att artikeln var nominerad. Jag har inget emot enstaka källkrav eller en saklig diskussion, men jag gillar inte “massutskick”. För en oinvigd läsare (och det är majoriteten) ser det ut som om artikeln inte är trovärdig. Att framföra sin personliga uppfattning om hur noter och källor ska läggas i en artikel respekterar jag. Det räcker för min del att man skriver om sina privata åsikter, men att aktivt gå in i en artikel som en ångvält är att sätta press på artikelförfattaren. Det gillar jag inte! Och det måste vara tillåtet att man sätter ner foten. Därför ber jag dnm  att lugna framfarten en aning, det skulle skapa mindre irritation hos andra användare och undvika långa diskussioner om petitesser.--Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 14.38 (CET)
replies: text: ::::: Jag tycker det är synd att du, precis som Ymer, tangerar en argumentation som antyder en möjlig tolkning av ägandeskap till artiklarna ni författat. Ni har gjort ett bra arbete med artiklarna, men när artikeln blir nominerad så granskas den hårdare än andra artiklar och måste så få göras. Vi vill förbättra artiklarna och jag har en tydlig uppfattning om att god verifierbarhet är grunden för att en artikel överhuvudtaget skall komma på tal för märkningen Utmärkt. Jag ser hemskt gärna att fler artiklar blir utmärkta, men för att uppnå detta tycker jag inte att kraven får sänkas på grund av att vissa tar personligt illa vid sig av att en artikel mallas under en nomineringsprocess. Förhoppningen är trots allt god och sund; att vi tillsammans kommer lyfta artikeln på flera punkter.
replies: text: ::::::Jag förmodar att dnm skrivit inläggat här ovan. När jag vägrar att utföra vissa saker som någon annan användare tänkt ut, ja, då äges artikeln av “gemenskapen”, men ändå så är det jag (artikelförfattaren) som skall komplettera och lyfta artikeln ensamt, då är det jag som plötsligt "äger" artikeln. Självklart känner man lite extra för en artikel som man ägnad dagar, kanske veckor. Är det klandervärd? Du lyfter väl inte artikeln genom att slänga in en massa not-krav som ligger långt över normen. Hur en artikel på nomineringssidan (som jag inte har skrivit) kan lyftas har jag visat många gånger, exempelvis med Ebbes kraftstation (skrivit av Tanzania), nämligen att lägger konkreta förslag till förbättringar och att aktivt delta i skrivandet. Det kallar jag teamwork! Du har fortfarande inte insett att jag är ingen motståndare till källor och du viker inte en millimeter från din uppfattning, att bara du har rätt. Det tycker jag är synd. Jag vet att allt sker i “all välmening”, men “i all välmening” har mänskligheten gjort många misstag. --Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 16.05 (CET)
replies: text: ::::::: Nej, jag menade inte att klandra någon. Jag har full sympati för att man känner för sin skapelse, men vad jag inte har sympati för är att man så envist går emot önskemål om källhänvisningar/fotnoter. Du beskriver notkrav som "kladd" och tar bort notkrav lika blint som du anklagat mig för att tillföra dem. Jag har inte lagt några notkrav som ligger långt över normen för vad som gäller vid Utmärkt. Åtminstone om jag ser till hur jag uppfattat kravnivån och diskussionerna som varit rörande detta.

text: ::::::: Jag kan däremot förstå att ni personligen tar illa vid er av fotnotskrav ifall det är så att ni anser att sådant endast skall behövas ifall informationen består av, för att citera dig: kontroversiella eller uppseendeväckande påståenden .... Det är emellertid inte såhär jag ser på fotnoters användning. Jag har uppfattningen att verifierbarhet gäller all information som står. En bedömning av vad som är kontroversiellt eller uppseendeväckande är mycket subjektivt och därför en måttstock vi inte kan använda.

text: ::::::: Jag förstår att du vill lyfta Tanzania som ett gott exempel på en genomgång. Jag tycker dock ditt svar nu och till användaren visar på en bristande ödmjukhet, genom att du i samma använder användarens ansträngningar emot mig. Det är onödiga konfrontationer - i synnerhet när det inte finns någon inneboende konflikt mellan ställningstagandena - tycker inte du det också? I övrigt tycker jag inte denna diskussion hör hemma här då den handlar om allt annat än den specifika artikeln. Det är bättre att du deltar på ANs diskussionssida. Varmt välkommen! Vänligen, dnm (d | b) 21 januari 2011 kl. 16.36 (CET)
replies: text: ::::::::Om du skall citara mig då ber jag att få bli citerat korrekt, d.v.s. inte i av dig utvalda bitar: Givetvis ska källor finnas för kontroversiella eller uppseendeväckande påståenden, superlativ, viktiga årtal, citat, namn, geografi m.m. Även längre avsnitt bör ha källor. Där är vi helt överens. --Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 17.42 (CET)
replies: text: ::::::::: Varför går du med taggarna utåt?! Du får ursäkta att jag inte ansåg att det övriga var relevant i sammanhanget, men citeringen var korrekt. Notera mina "..." jag satt med där. Det betyder att det finns mer. dnm (d | b) 21 januari 2011 kl. 18.17 (CET)
replies: text: ::::::::::För att du fortfarande tjatar om att jag är emot krav på fler källor! Det är jag INTE! Jag är emot sättet hur det framförs!  --Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 18.31 (CET)
replies: text: ::::::::::: Jag sa inte att du var emot källor. Jag gav bara en förklaring på varför jag tror att vi halkar snett. Om detta kanske jag var mycket otydlig och det ursäktar jag för. dnm (d | b) 21 januari 2011 kl. 18.37 (CET)
replies: text: ::::::::::::Nu citerar jag dig: Det tål att säga det igen: jag begriper inte mig på motståndet mot källhänvisningar... tycker det var ganska tydligt. Men, men, jag accepterar din ursäkt! Vi kan väl begrava stridsyxan nu, tycker jag, eftersom vi är i grunden överens. Som du ser har jag under dagen komplettarad artikeln med en massa källor och lite nya uppgifter. Är det fortfarande något som saknas? Hälsningar --Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 18.52 (CET)
replies: text: ::::::::::::: Ja min ursäkt är seriöst menad så det känns skönt att du accepterar den, men vill slänga in en blänkare att det du citerar är inget jag hävdat efter att du förtydligat dig, eller hur? Jag tror alldeles säkert att du tillfört artikeln många kvalitativa förbättringar, men jag tänker tyvärr inte delta i denna process. Det är inte hållbart som det ser ut; att ständigt få utstå skit för att man vill förbättra artiklar. Jag tror alldeles säkert du får denna utmärkt, det är i grunden en väldigt bra artikel som alla andra jag sett att du skrivit. Vänligen, dnm (d | b) 21 januari 2011 kl. 19.04 (CET)
replies: text: ::::::::::::::OK, nu glömmer vi det hela och anser att luften är rensat, vilket ibland behövs. Jag kommer inte heller att delta i omröstningen. Hälsningar --Holger.Ellgaard 22 januari 2011 kl. 10.16 (CET)
 
*"På 1980-talet avskaffades även Televerkets statsmonopol" borde kunna preciseras med ett exakt år?
 --Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 11.23 (CET)
*Jag efterfrågar källa på "Sedan dess har telekommunikationssystem varit den svenska industrins stora flaggskepp."

text: Hittar inte längre källan, men "påståendet" borde inte vara särskild kontroversiellt. Tog bort det ändå.--Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 11.23 (CET)
*Jag gillar inte riktigt dispositionen. "Historik" heter det första avsnittet - men vad kommer sen då? För mig känns mest hela artikeln som en historik.

text: "Historik"-delen ska ger en kort allmän, global bakgrund. Nu utökat för att förtydliga det. --Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 11.23 (CET)
*På små skärmar blir det väldigt svårläst med så många bilder både höger- och vänsterjusterade. Jag skulle gärna ha ett lite mindre urval av bilder. Jag tycker dock det är tråkigt - kanske några kunde läggas i ett galleri?

text: Minskade vänsterbilder något. --Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 11.23 (CET)
*Bör artikelnamnet verkligen stå i plural? (Osäker)

text: Ja, telekommunikation bedrivs numera på många olika sätt, därför plural.--Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 11.23 (CET)
*"I Kista har det sedan 1980-talet växt fram en av världens största koncentrationer av IT-baserade företag med bland annat Kista Science Tower och Kista Science City. Här finns Interactive Institute som är ett experimentellt forskningsinstitut inom informationstekniken samt huvudkontoren för Ericsson och Tele2, och Sverige-kontoren för bland andra IBM och Nokia. Spetskompetens inom trådlös teknik, bredband och mobila applikationer och tjänster är samlade i Kista" känns nästan som hämtat ur en reklambroschyr om Kista, och jag skulle gärna se lite "neutralare" skrivet.

text: Omformulerade lite. --Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 11.23 (CET)
*Jag håller med om att webblänkarna borde formateras något tydligare. Hämtdatum är nästan viktigast då. På samma sätt vill jag ha mer information om "Telefonförbindelser i Stockholm, 1889".

text: Delvis fixat.--Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 11.23 (CET)
*Artikeln är dock fin i sin helhet. Den är ganska kort, men jag är osäker på området och därmed vad man skulle kunna skriva mer. Den är relativt väl källbelagd, även om idealet vore några fler tryckta källor eller källhänvisningar. Språket är som alltid bra. I dagsläget skulle jag rösta på bra, men jag väntar på svar först. Tanzania 20 januari 2011 kl. 21.02 (CET)

text: Tack Tanzania, du vet hur jag ska tas :-)

text: Ditt sätt att sakligt gå igenom en artikel är mycket bättre än att på måfå sätta ut en massa taggar i texten. Jag tycker att det är synd att notapparatens form tycks vara viktigare än artikelns innehåll. Det får helt enkelt inte bli för byråkratiskt på det här stället, då tappar man lusten. Att efter ett år plocka fram allt material igen för att leta upp sina källor är ingen rolig uppgift. Jag vet att jag inte “äger” artiklar men i många av mig författade artiklar kan jag inte räkna med hjälp från andra användare därför vore det mycket bättre att göra redigeringar och förbättringar så länge artikel är fräsch. Nu har jag ägnat några timmar åt att fila på artikeln ytterligare gällande innehåll och källor. Så låt den gärva vara kvar på nomineringssidan. Hälsningar --Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 11.23 (CET)
replies: text: :Ja, när diskussionen består av en nästan fullängdsartikel av diskussion kändes lite konstruktiv kritik lite passande, tack för att du uppmärksammade vad jag försökte göra! :) Jag ändrade lite där med avvecklandet av statsmonopolet, skrev om meningen lite. Det var för att det inte rekommenderas att sitta ut en not mitt i en mening, utan föredragsvis efter punkt eller komma. Om du tycker det är dumt får du gärna göra om!

text: :Det blev bättre med hämtdatum, och det var bra att några fler tryckta källor (och noter) infördes. Jag ändrade lite till i Kista-texten, tog bl.a. bort några "Här finns" och så vidare. Jag omdirigerade från singularis. Tanzania 21 januari 2011 kl. 18.43 (CET)
replies: text: ::Helt OK! God kväll, nu slutar jag för idag! Hälsningar --Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 18.56 (CET)
Det var värst vilket diskuterande det var här, vilket ju är bra på sätt och vis - men vi måste ju komma framåt. Glöm inte ta ställning och rösta i sak också. Obelix 21 januari 2011 kl. 18.39 (CET)

text: Det tycker jag med!  --Holger.Ellgaard 21 januari 2011 kl. 18.52 (CET)
Har några förslag/idéer nedan. Om de vinner gehör kan jag mycket väl utföra det själv, med undantag för de två sista punkterna och reservation för tidsfördröjning.
*"Telekommunikationernas historia i Stockholm är därför även en teleteknisk utvecklingshistoria för hela Sverige." En fluffig(?) mening jag fastnade på och inte riktigt kan begripa vad den konkret betyder. Bör nog omformuleras eller ersättas.

text: Skulle betyda att hela landets teletekniska historia och utveckling "styrdes" från Stockholm, genom den teletekniska utveckligen i staden. Det är en kort sammanfattning i introtexten som klarnar när man läser artikeln. --Holger.Ellgaard 22 januari 2011 kl. 10.11 (CET)
replies: text: :Vad jag menar är att man kan efter "är därför även" lägga in ett i mångt och mycket, ur flera perspektiv, etcetera, då jag är övertygad att det åtminstone skedde någon utveckling utanför Stockholm. Gillar inte meningar som är så strikt formulerade, om du förstår vad jag menar. Men detta är en småsak och jag har avlagt min röst ovan. Zaijaj.[1][2] 22 januari 2011 kl. 10.29 (CET)
replies: text: ::Kan håller med om att det är mycket kort. Du kan gärna omformulera meningen efter ditt tycke. --Holger.Ellgaard 22 januari 2011 kl. 10.58 (CET)
*Anser, likt Tanzania, att rubriken "Historik" känns lite konstig. Vad tycker ni om "Bakgrund"?

text: "Bakgrund" är bra, nu ändrad.--Holger.Ellgaard 22 januari 2011 kl. 10.11 (CET)
*"Namnet härrörde från telefonens uppfinnare Alexander Graham Bell." Meningen ger intryck av att Bell var den förste att uppfinna telefonen. Detta är mycket omstritt, själv har jag ingen åsikt, men anser att det vore bäst att omformulera likt den mening som finns i första stycket i historik-avsnittet.

text: Kom från två olika källor, men jag känner också mera för den neutrala beskrivningen i historieavsnittet, som tillkom igår, nu ändrad.--Holger.Ellgaard 22 januari 2011 kl. 10.11 (CET)
Lite obildning:
*"På Svartmangatan 6, hade Stockholms Allmänna Telefonaktiebolag en understation åren 1883-87." Vad är en "understation"? Förtjänar ordet en wikilänk, eller kanske en liten förklaring i texten?

text: Understation = telefonstation, nu förtydligat.--Holger.Ellgaard 22 januari 2011 kl. 10.11 (CET)
*"Stationen var den första i Sverige med LM Ericssons multipelbord." Samma som ovan. Multipelbord?

text: Multipelbord är en sorts växelbord, kan inte förklaras med två ord och får därför en egen artikel eller en komplettering av artikeln telefonväxel. --Holger.Ellgaard 22 januari 2011 kl. 10.11 (CET)
En välskriven och intressant artikel!
Zaijaj.[1][2] 21 januari 2011 kl. 21.18 (CET)

text: Tack! --Holger.Ellgaard 22 januari 2011 kl. 10.11 (CET)
</div>
thread_title: Antagen till utmärkt

message: Artikeln Telekommunikationer i Stockholm planeras visas i rutan "Utvald artikel" på huvudsidan 9-10 augusti. Kolla gärna upp sammanfattningen, så att den ser seriös och inbjudande ut.
BoivieBot 29 juli 2011 kl. 02.48 (CEST)
thread_title: Huvudsida

message: Artikeln här är ju lite sladd-lull-lullig och helt missar kärnfrågorna om telefoni i Stockholm och varför de stora händelserna sker? Och så missar man de stora händelserna som storta Telefonkonkurrensen och televerket-Ericssons 75åriga enormt framgångsrika samarbete framgår ju knappst här. 
I denna artikel står det ingenting om detta. 
Men man kan läsa i artikeln Stockholms Allmänna Telefon AB följande
"I Stockholm hade Cedergrensbolaget den 31 december 1908, strax före sin grundares död, ca 51 000 abonnenter. Samtrafiken mellan Telefonaktiebolaget och det av Rikstelefon upprättade nätet i Stockholm gjorde ändå ett samgående alltmer aktuellt."
"År 1908 uppdelades bolagets rörelse, varvid ett dotterbolag, Aktiebolaget Stockholmstelefon, övertog Stockholmsanläggningarna. Vid Stockholmsstationen infördes ett centralbatteri med automatisk fördelning. Antalet abonnenter i Stockholmstelefon var 106 000 då dess anläggningar genom riksdagsbeslut sammanslogs med Rikstelefon den 1 juli 1918 varvid de tidigare ägarna erhöll 47 miljoner kr i ersättning."
Bakom sig döljer sig en av de kanske i de senaste 25 årens mobiltelefonimarknad en väldigt intressant företeelse, telefonkonkurrens i dess mest extrema form. Men också grunden till en av landets mest funktionella infrastrukturframgångar och kommersiella framgångar.
Stora Telefonoperatörssammanslagningen som går i stöpet 1908
Det som hände 1908 var att statliga Rikstelefon ville köpa Allmänna telefon ABs telefontrafikverksamhet (man ville köpa upp alla telefonoperatörer i landet och bilda televerket), varpå Allmänna telefon ABs aktieägare sa som Volvos aktieägare sa i Volvo-Renaultaffären, "För dåligt betalt!". 
Så Allmänna telefon AB delade sin verksamhet i två delar operatören och industrierna. Där industridelen samarbetade och sedan sålde sin telefonindusti till LM Ericsson som slog samman och därmed bildade Allmänna Telefonaktiebolaget L.M. Ericsson. Man fick en situation med två konkurrerande telefonoperatörer med var sin telefonindustri som försörjde dem respektive. 
Stora Telefonkonkurrensen 1908-1918 börjar
Innebörden av att Rikstelefon fick nej, var att man sa upp samtrafikavtalen så det gick inte längre att ringa mellan telenäten. Man kan se i litteraturreferenser från den tiden att någon frågar efter en Rikstelefon när de är på stan för att ringa, för det gick inte att ringa en Rikstelefonm från en Allmännatelefon och tvärt om. Allmänna telefon ABs kontring var att slopa inträdesavgiften och man gav bort apparaterna om man tecknade abonnemang. Vilket självfallet fick Rikstelefon att gå ut med samma erbjudande. På så sätt kunde vem som helst får en telefon utan kostnad och många hade två telefoner hemma, en från Allmänna och en från Riks. Innebörden blev att mellan 1908 och 1918 ökade telefoninnehavet i Stockholm explosionsartat, där man redan var världens mest telefontäta stad. Hela telefonkonkurrensen slutade 1918 när riksdagen stiftade en lag om expropriering av alla kvarvarande privata telefonoperatörer och televerket bildades.
Skälet riksdagen exproprierade Allmänna telefon AB operatörsdel var att det på sikt är extremt monopoldrivande att driva teleoperatörsverksamhet. Den största operatören vinner i princip alltid konkurrenstävlingen och slår ut de mindre operatörerna. Skälet är att nättjänster ökar i värde för varje abonnent och dessutom är storskaligheten i driften betydande. Dvs den största får de lägsta kostnaderna och den bästa tjänsten. Dessutom leder i etablerade lägen situationen till att teknikutvecklingen avstannar och man fokuserar på att ta ut så mycket vinst som möjligt utan att ta risker. Bell Systems i USA under första halvan av 1900-talet kännetecknades av svag utveckling, väldigt höga priser och långsam etableringstakt. Något som långt in i 1980-talet ledde till att man delade telefonledningar med grannen, dvs talade grannen kunde man inte ringa. Man kan också se i alla amerikanska förkrigsfilmer att telefonerna saknar nummerskiva för samtalen var fortfarande manuellt kopplade eftersom Bell inte ville ta kostnaden att investera i automatiserad telefoni. I Sverige såg man politiskt telefoni som en infrastrukturfråga och möjligheten att etablera en exportindustri. 
Samarbetet med Allmänna Telefonaktiebolaget L.M. Ericsson 1018
Man kan läsa i artikeln Ericsson följande "År 1918 inledde LM Ericsson ett fruktsamt samarbete med televerket och Teli (Televerkstaden) kring produktutveckling," vilket är grunden till en enorm svensk exportframgång för ett företag som i praktiken inte utvecklade en egen produkt själv de närmaste 75 åren, Allmänna Telefonaktiebolaget L.M. Ericsson. Och slutade med självmordsaffären (om man får uttrycks sig så och kan diskuteras i andra forum) när Ericsson köpte televerket/Telias industrier Teli och det gemensamma utvecklingsbolaget Ellemtel 1993. 
Själva affärsidén grundar sig i planen att automatisera telefontrafiken och man jobbade för att starta den första automatiserade telefonstationen öppnades i Sverige 1923 innan i Stockholm, Norra Vasa på Vegagatan vid Odenplan. Innebörden var att allt utom själva ledningarna behövde nyutvecklas, telefoner stationsutrustning mm vilket var ett jätteprojekt. 
Affärsupplägget var att man betalade utvecklingskostnaden 50/50 så som man gjorde med alla projekt de kommande 75 åren där man arbetade tillsammans på att få televerkets anläggningar att fungera och avlusas fullständigt så att det fungerade perfekt. All produktion för svenskt bruk producerades av televerket självt genom Teli (utom några få produkter som ex telefonen Ericofon även kallad Kobra i Sverige och några order från riksdagen i stödpaketet till Ericsson när livet var riktigt surt). Samarbetet var så intensivt att samma person var teknisk direktör på televerket och Ericsson, ex Stig Larsson (generaldirektör) under AXE-utvecklingen. 
Ericsson åkte runt i världen med orderblocket i handen och sålde unik funktionalitet till absolut kvalitet, dvs en storsäljare och sålde i alla länder som inte hade egen teleindustri och ett fritt val, dvs i stort sett hela Sydamerika och det fria Asien. Liknande samarbeten skedde av Ericssons konkurrenter ex Marconi i England och inte minst av mellan Deutsche Post och Siemens där i praktiken Siemens drev hela tyska telenätet åt staten och motsvarande i Frankrike och Italien. Ericsson var den som i allmänhet kom hem med ordern i fickan. 
Den stora fördelen för Ericsson var att man aldrig egentligen tog några större risker eftersom staten och televerket var dem som stod för att driva projekteten. Men det tidiga och snabba samarbetet gav också stora kommersiella tekniska fördelar eftersom man laddade upp med massor av patent. Patent på ex telefonluren gjorde att konkurrenterna kunde bara leverera en tratt i väggen (som man vanligen ser i förkrigsfilmer från USA. Köpte man av Ericsson kunde man sälja riktiga telefoner med lur.  
Samarbetet slutar i ett politiskt och kommersiellt paradigmskifte 1993
Samarbetet slutade 1993 med att Telia sålde sin industri Teli och sin del av utvecklingsbolaget Ellemtel till Ericsson som var galna (om man får säga så) att köpa det. Grunden var att Telias ledning beslutade att man inte längre tror på det fasta telefonnätet och rörelsen var inte kommersiellt tekniskt driven, utan baserad på finans och ekonimiutgångspunkter primärt där nya intäkter och produkter inte är ledstjärnan. Telia sa att man shoppar på världsmarknaden men det går inte som teleoperatör att shoppa framtiden på världsmarknaden, ingenting händer. Samtidigt sker samma sak i hela världen och Ericsson är trots man smälter som is i solen den enda större teleindustrin som är kvar på världsmarknaden. Det finns några nyare nischade Asiatiska som köpt upp smulorna av Ericssons forna konkurrenter. Eftersom inget nytt kommer dör sakta hela branschen. 
Resultatet är ex numera att Stockholm har landets sämsta och dyraste internet beroende på att någon tror på skämtet om fri konkurrens på en telekom-marknad. De enormt starka monopolkrafterna i nättjänster gör att en snabb internetanslutning för alla hushåll som kostar typ <100kr/månad att leverera debiteras typ det 10-dubbla. (På 80-talet var det riksdagen som bestämde televerkets prislista och vägrade modernisera och tvingade fram konkurrensmarknaden som i långa loppet visat sig dyr. Södra förorterna är numera helt avfolkade på intellektuella jobb och många undrar vad man har i Kista och vid Friends att göra? I Sverige ser man inte längre politiskt telefoni som en infrastrukturfråga och inte heller möjligheten att etablera en exportindustri, man tror tomten skapar inkomsterna i framtiden.   
Vi har idag ett Ericsson som aldrig på egen hand skapat en enda framgångsrik kommersiell produkt sedan 1918 och som smälter sakta bort, vi är många som undrar hur man kan låta en av landets kommersiella hörnpelare bara sakta försvinna? 
Det är en grundläggande skillnad i synsätt mellan nu och 1918.
--Zzalpha (diskussion) 3 januari 2017 kl. 09.10 (CET)
thread_title:  Hur kan en sådan här artikel missa Stora telefonkonkurrensen 1908-1918 i Stockholm? 

message: Man kan verkligen undra hur en sådan artikel som den här kan missa Stora tunnelraset 1965 på Ringvägen då televerkets stora tunnelsystem byggdes? 
I artikeln kan man visserligen läsa om riksstationerna i Hammarbyberget i stålbyggnader som står på "bensinfat" i en anläggning som är byggd för att klara en direktträff av en atombomb men det står inte heller om hur man kan åka lastbil under staden till Äppelvikens telefonstation från Hammarbyberget. Det står ingenting om de anläggningar som Telia som nu inte tror på fasta nätet lämnat efter sig i Farsta för att flytta till Friends arena (varför är det få som förstår).
Det står inte heller om hur Telia missade upphandlingen av 3G-näten och startade samarbetet med Tele2 som fick och varför staten sökte driva in pengar genom att auktionera ut monopolverksamhet ungefär som man gjorde på 1600-talet? 
--Zzalpha (diskussion) 3 januari 2017 kl. 09.22 (CET)
thread_title:  Hur kan en sådan här artikel missa Stora tunnelraset?