Diskussion:Västgötaskolan

message: Det är mycket tveksamt om "skola" är en stämpel utanförstående kan sätta på vilken godtycklig grupp av människor som helst. Det är ju så, att det inte finns några belägg för att personer utpekade som ingående i den s k "Västgötaskolan" själva identifierat sig med detta namn.
Skulle det alltså på ett liknande sätt vara berättigat att skapa en Wikipediasida med namnet Sveaskolan? Jag tycker att sidan om "Västgötaskolan" får en viss prägel av skapande av konstlad folkgrupp och sedan hets mot denna folkgrupp. Otrevligt. /Per-Allan Olsson
replies: text: Västgötaskolan finns som artikel i NE och är således ett etablerat begrepp. Därför är det sidan encyklopediskt relevant enligt min mening. Ulner 5 oktober 2007 kl. 21.39 (CEST)
replies: text: :I artikeln sägs bl a att "Rigorösiteten har varierat från den mer spekulerande Mac Key till mer källhänvisande Verner Lindblom men då begreppet är omtvistat till omfång är det vanskligt att dedicera speciella personer att tillhöra begreppet Västgötaskolan." På samma sida, i stycket "Efter Carl-Otto Fast" hittar man den försiktiga skrivningen: "de som anses vara Västgötaskolans anhängare".

text: :Kriteriet på skola är en samling människor som förenas av samma principer och metoder. Det som sägs i artikeln tycks inte peka på någon sådan skola, om vi får döma efter ovanstående. Ändå skrivs det att "Västgötaskolan" utmärks av en heterogen samling teoribildningar, men det tycks inte vara möjligt att exemplifiera detta, snarare tvärtom. Artikeln är inkonsekvent i sin skrivning, vilket beror på att det enligt dig "etablerade begreppet" definieras olika beroende på vem för ögonblicket det är som gör definitionen. Skall man kunna kalla det en skola skall man också klart kunna utsäga i varje enskilt ögonblick vem som tillhör denna skola och vem som inte gör det. Det kan inte göras vad gäller "Västgötaskolan", och detta erkänns också i artikeln. Dessutom tillkommer i artikeln en avgränsning mot Götalandshypotesen, men det är osäkert på vilken grund, mer än att den senare drivs av fackfolk samt är "rensad från Västgötaskolans överdrifter och fria spekulationer".

text: :De fragment av kännetecken på en "Västgötaskola" i artikeln, den s k heterogena teoribildningen, talar om passionerade känslor och kritik mot vad som uppfattas som elitism och enkelspårigt perspektiv. Det sägs att vissa av den s k Västgötaskolans "företrädare" hävdar att "Svea Rikes Vagga" ligger i Västergötland, men då det enbart är vissa som gör det kan det knappast kallas för en heterogen teoribildning. Därför är vad som finns kvar ett oprecist utpekande av en grupp människor, som får "dårstämpel" och kan tillskrivas allsköns dumheter. Rena häxprocessen. /Per-Allan Olsson
replies: text: ::Vad tycker du om NE-artikeln (om du har den tillgänglig)? Den nämner ju inga namn. Tre frågor som bör debatteras: (1) Bör artikeln nämna några namn? (2) Om artikeln nämner namn, hur bör man bestämma vilka namn som ska vara med? Måste man hitta några sorts källhänvisningar för att en personen "anses" höra till Västgötaskolan? (3) Är Per-Allan Olsson nöjd med inledningsavsnittet om man skulle ta bort alla namn i det? Ulner 6 oktober 2007 kl. 22.22 (CEST)
replies: text: :::Det enda som behöver diskuteras, eller snarare påvisas i artikeln, är vilken den heterogena teoribildning är, som gör att uttrycket "Västgötaskola" kan användas som begrepp. Så länge detta saknas finns ingen grund för någon artikel över huvud taget. Per-Allan Olsson 6 oktober 2007 kl. 22.30 (CEST)

text: :::Ta inte bort namn. Tänk om man gjorde så med Utrechtskolan eller Halmstadgruppen. /Pieter Kuiper 6 oktober 2007 kl. 22.32 (CEST)

text: :::Till Per-Allan Olsson: NE använder ju begreppet? Därmed kan begreppet sägas existera och bland annat förtjäna en Wikipedia-artikel. Ulner 6 oktober 2007 kl. 22.38 (CEST)
replies: text: ::::Och därmed skulle det inte behövas något klargörande av påståendet av en heterogen teoribildning i Wikipedias artikel? Det var en märklig bevisföring... Om det vore så, att artikeln i NE klart utsade, varför "Västgötaskolan" skulle sägas vara ett begrepp, en särskild skola, dvs att det där fanns en redogörelse för den heterogena teoribildningen, så vore väl inget enklare än att klistra in den i Wikipedias artikel. Det är väl så, att det inte finns någon sådan redogörelse i NE? Dessutom är Wikipedias artikel självmotsägande i dels sitt påstående av en befintlig skola per definition, och dels att det inte går att säga klart vilka som tillhör denna skola.Per-Allan Olsson 6 oktober 2007 kl. 22.53 (CEST)
replies: text: :::::Om vi diskuterar en fråga i taget. Den första frågan: "Finns" det ett begrepp "Västgötaskolan"? På den skulle jag svara ja med anledning av att bland annat NE-artikeln nämner den. Den nämns väl också i press etcetera och bildat folk känner till begreppet. Den andra frågan: Vad definierar detta begrepp? Jag vet inte svaret, men jag har nu tagit lite mer information ur NE-artikeln och lagt till i början av Wikipedia-artikeln. Ulner 6 oktober 2007 kl. 23.04 (CEST)
replies: text: ::::::Strömberg valde att göra så här: "Eftersom begreppet gjorts bekant främst genom Dag Stålsjös TV-program är emellertid det naturligaste att dennes definition används. Stålsjö har dessbättre givit en redogörelse för vilka som avses med begreppet västgötaskolan. Dess viktigaste företrädare är lekmannaforskaren Carl Otto Fast samt dennes lärjungar, bland vilka märks Holger Bengtsson, Verner Lindblom, Mac Key, samt Ulla och John Hamilton." Men programmet gjordes för 25 år sedan. Nästa vecka kan jag slå upp en färsk bok (2007). Jag är nyfiken vad som står där. /Pieter Kuiper 6 oktober 2007 kl. 23.41 (CEST)
replies: text: :::::::Det tillägg från NE som Ulner gör, gör det väl egentligen ännu svårare att avgränsa den så kallade Västgötaskolan från Götalandshypotesen? Kan vi alltså utgå från att personer som Maja Hagerman och Jan Guillou är förspråkare för Västgötaskolan?

text: :::::::I NE finns ingen redogörelse för någon heterogen teoribildning (ja, jag har läst artikeln), och med stöd i det material som finns på själva sidan kan jag sluta mig till att det inte finns något etablerat begrepp och att det absolut inte har någon "encyklopedisk relevans". Se mer nedan.

text: :::::::Pieter Kuiper citerar Strömberg, som sagt att Stålsjö redogjort för vilka som ingår i Västgötaskolan. Jag har inte hittat detta hos Stålsjö. Däremot finns i en artikel av Bo Göran Carlsson i Borås Tidning 1987 ett uppräknande av personer som sägs vara Västgötaskolans företrädare. Det var faktiskt Bo Göran Carlsson, i en artikel i Nya Lidköpings-Tidningen 1978, som för första gången använde ordet "Västgötaskolan", alltså flera år före Stålsjös TV-program om "Svea rikes vagga", och det var också Bo Göran Carlsson som var en av anmälarna av Stålsjös program till Radionämnden. I artikeln från 1987 säger Carlsson att företrädarna för "den s k Västgötaskolan" ... "i sak företräder inbördes helt oförenliga ståndpunkter". Det som förenar sägs istället vara en viss dragning till konspirationsteorier. Någon tankeskola är det enligt Carlsson inte fråga om.

text: :::::::På sidan länkas till uppsatsen i etnologi "Sveaskolan och Götaskolan- ett försök till kulturanalys av den etablerade- och alternativa historieuppfattningen" av Per-Arne Ryderup (Uppsatsen nämns som "Uppsats om Svea rikes vagga"). I denna hittas följande stycke om definitionen skola:
Skolan själv
På något sätt kan man säga att en utdefiniering har skett utgående ifrån de som känner sig besläktade med det akademiska fältet, eller även att detta fält har utdefinierat dessa som saknar tillhörighet i fältet men som inte kan ignoreras då de fått ett kraftigt genomslag i en annan gren av det kulturella fältet, nämligen media. Således kan man också säga att det vetenskapliga fältet fått en klar grupp att definiera sig emot utanför de inomvetenskapliga striderna, dvs. de andra och kan därigenom definiera sig själva.
Således har en grupp blivit definierad och avgränsad av en annan grupp. Då är det intressant hur denna definierade grupp ser på de egenskaper, som blivit pålagda dem. Stålsjö skriver efter en genomgång av den officiella historiesynen "mot detta står en annan historiesyn. Representerad av vad man med ett namn felaktigt brukar kalla "Västgötaskolan" Felaktigt för att det inte rör sig om någon organiserad enighet eller given trossats. Inte heller handlar det om landskapschauvinism eller lokalpatriotism utan blott en historia på lika villkor. Om det självklara kravet att förutsättningslöst ompröva alla den svenska historiens pusselbitar". (Stålsjö s. 13.)
Detta med västgötaskolan är inte vedertaget och det går inte att definiera, snarast är det ett nedsättande omdöme, de som inte hör till de etablerade, utan på något sätt ett slags kufar, som Verner Lindblom uttrycker saken i intervjun. Har man inga argument kan man alltid dra till med västgötaskolan. Något som man ofta stöter på, fortsätter Lindblom är, att vid försök till diskussion så kan man få till svar att det låter som västgötaskolan och då behöver man tydligen inte bry sig. Verner Lindblom ger ett tydligt exempel. Det fanns ett radioprogram som hette "Svar i dag", där fick Jan Öjvind Swahn en fråga som rörde Gefionmyten och bland annat redovisade han att den kung som det gällde skulle bott i Uppsala, vilket inte står i källskriften. Lindblom frågade var han hade fått detta ifrån och svaret blev, det låter som västgötaskolan. Sedermera fick Swahn dock erkänna att det var en "lapsus Calami". Enligt min informant är detta inte ovanligt när det gäller program i radio och TV. Ytterligare ett exempel som ges i intervjun är Hans Villius, som pratade om förra millenniumskiftet i ett radioprogram och tydligen spekulerade över detta, när Lindblom då frågade var han fått detta ifrån, blev svaret, det låter som västgötaskolan.
Finns det då enligt Verner Lindblom en speciell skola, förutom epitet västgötaskolan som klistras på utifrån. "Nej det gör det inte, då måste man definiera vad man menar. Det går inte att föra ihop sådana som Liljeroth, Mac Key och Ingemar Nordgren, det som förenar är snarast att de förefaller vara på samma plattform, i samma geografi, de känner gemenskap där". Således på rätt ställe i samma landskap. Intressant är också det som Lindblom skriver i sin inlaga till radionämnden på grund av Herman Schück’s utredning. Lindblom skriver " Det finns ingen "västgötaskola". Benämningen är en klyscha, tillskapad av motståndare till den opposition, som börjat framträda emot den "officiella", statligt sanktionerade historiesynen. Oppositionen är ingen västgötsk företeelse enbart. Den innehåller namn som fil dr Tryggve Lundén, prof. Matts Dreijer, Prof. Peter Sawyer, fil dr Birgit Sawyer, fil dr Ingrid Rosell, byrådirektör Per Gustavi, fil dr Stefan Söderlind osv". (Lindblom 1982)
Här visar Lindblom på en intressant sak, dels att han inte erkänner begreppet skola eller västgötaskola utan pekar mer mot det ovan nämnda "nedsättande" epitet som riktas mot oppositionen och dels att i den opposition som finns mot den officiella historiesynen återfinns företrädare för det akademiska fältet. Således det fanns en ansats till stridigheter inom det akademiska fältet, vilket betyder att den tidigare sanningen om de historiska skeendena började luckras upp.

text: :::::::Någon heterogen teoribildning är det alltså inte fråga om. Någon klar avgränsning av "Västgötaskolan" finns inte. Det är en klyscha av obestämd innebörd som används som benämning på en godtycklig grupp människor i nedsättande syfte. --Per-Allan Olsson 7 oktober 2007 kl. 11.52 (CEST)
Per-Allan Olsson håller alltså med om att 1) Västgötaskolan finns som begrepp, men anser att 2) det är en klyscha av obestämd innebörd som används som benämning i nedsättande syfte 3) det är oklart vilka amatörforskare etcetera som bör betecknas tillhöra Västgötaskolan. Det är oklart om Per-Allan Olsson anser 1a) Västgötaskolan finns som begrepp och det är encyklopediskt relevant och förtjänar därmed en artikel på Wikipedia.
Jag vill uppmana Per-Allan Olsson att hitta en kärnfull mening med kritiken enligt 2) och 3), samt en referens till en sekundärkälla för denna. Sedan kan den meningen föras in i artikeln. Typ en mening åt hållet: "Begreppet Västgötaskolan är omtvistat, och har ibland betecknats som en benämning med obestämd innebör som används i nedsättande syfte. KÄLLA" Ulner 7 oktober 2007 kl. 12.55 (CEST)

text: Nej, jag har aldrig "hållit med om" att Västgötaskolan finns som begrepp, och särdeles inte som etablerat begrepp. Tvärtom har jag här efterlyst en motivering till att epitetet "skola" kan användas. När inte ens uttryckets skapare, Bo Göran Carlsson, kan finna annat än att den s k Västgötaskolan "i sak företräder inbördes helt oförenliga ståndpunkter" samt att det enda förenande draget är viljan att tro på konspirationsteorier, då blir det rent av löjligt att tala om "skola", eller att försöka hävda att det skulle vara ett etablerat begrepp.

text: Jag har redovisat nödvändiga källor, och dessutom påvisat att artikeln upphäver sig själv, i och med de motsättningar som finns i texten. Här handlar det inte om att jag önskar vissa meningar införda i artikeln. Jag vill, då jag ser artikeln som ett utslag av personförföljelse, och då jag värnar om Wikipedias framtoning som encyklopediskt verk, att artikeln tas bort helt och hållet. --Per-Allan Olsson 8 oktober 2007 kl. 07.28 (CEST)
replies: text: :Jag anser att det är ett väletablerat begrepp i och med att Västgötaskolan nämns i både nationalencyklopedin (som eget uppslagsord!) samt i Bonniers lexikon. Att vissa personer anser att begreppet är självmotsägande gör det inte mindre etablerat. Även om det stämmer att Bo Göran Carlsson ,som en gång skapade begreppet, numera anser att det är löjligt att tala om en skola (som du skriver ovan) så är det en åsikt som han har. Den åsikten har inte samma tyngd som NE-artikeln. Om du anser att artikeln bör raderas så kan du göra en anmälan på WP:SFFR så sker en omröstning. Jag anser dock som sagt att det är fullkomligt klart att artikeln är encyklopediskt relevant i och med att NE har en artikel om ämnet.

text: :Jag tycker det verkar överdrivet att tala om personförföljelse. Man får räkna med att om man för fram en åsikt så kan man ifrågasättas. Om det är något specifikt i artikeln som du anser är inkorrekt så kan du förstås nämna vad som är fel, så kanske man kan diskutera det närmare. Ulner 8 oktober 2007 kl. 22.34 (CEST)
"Västgötaskolan" var ett mycket brukat, allmänt begrepp på 1980-talet. Någon påpekade ovan att det var ett nedsättande omdöme vilket definitivt inte är en heltäckande tolkning. Det fanns ju två huvudgrupper när striden böljde som våldsammast, en som mestadels bestod av "lärda akademiker" som mycket riktigt använde ordet med en underton av förakt men sedan fanns det en enorm stor lokalbefolkning som använde begreppet med stolthet - en enormt vida större grupp än belackarna.
Att Västgötaskolan ska bilda namn på en artikel är en självklarhet - det var ju så fenomenet hette. Ovan har nämnts NE men jag kan citera Ulf Erik Hagberg, länsantikvarie i Västergötland när det var "hett". I Boken "Det tidiga Västergötland - en aktuell historia. Västergötlands fornminnesförenings tidskrift 1983-1984" skriver han själv i inledningsartikeln som en kommentar till Tv-serien Svea Riket vagga: " Västergötland har stått i debattens centrum och det är glädjande för oss som arbetar för att sprida kunskap om vårt landskap och dess äldsta historia. Självfallet kan mycket i de olika teorierna ifrågasättas både av s.k. etablerade historiker och arkeologer och av företrädare av den s.k. "Västgötaskolan". Det är själva källäget under dessa dunkla tider som gör att meningsmotsättningarna bryts så kraftigt." 
Om en länsantikvarie i skrift från tiden själv bekräftar rörelsens namn kan vi rimligtvis inte agera censur.Sven Rosborn 16 oktober 2007 kl. 17.55 (CEST)
thread_title: Skola

message: Bonniers Lexikon BLEX säger:
* Västgötaskolan, amatörhistorisk riktning, se Västergötland.
Och artikeln Västergötland slutar:
* Bland företrädarna för Västgötaskolan, amatörforskare inriktade på landskapets forntida och medeltida historia, finns de som menar att bl.a. Birka och Uppsala skulle ha legat i Västergötland. Dessa teorier saknar stöd hos akademiska forskare. 
Artiklarna på PressText är daterade 9 april 2001. /Pieter Kuiper 7 oktober 2007 kl. 17.27 (CEST)
replies: text: Tack för informationen, Pieter. Man måste återigen fråga sig hur det alltid bara går att hänvisa till en del av "Västgötaskolans företrädare", aldrig till Västgötaskolan som helhet, förutom då man gör ett begrepp av det förstås. --Per-Allan Olsson 8 oktober 2007 kl. 07.28 (CEST)
replies: text: :Det är en missuppfattning att en sadan skola skulle ha en rektor eller något. Det är en tankeriktning, som inte är så svårt att följa i tid. Det intressanta och lustiga är att motståndarna (Nerman, Mats G) egentligen amvänder samma metoder. Lite mindre extremt, men båda riktningar står i motsats till den historisk-kritika forskningen. /Pieter Kuiper 8 oktober 2007 kl. 19.32 (CEST)
thread_title:  Bonniers Lexikon 

message: Jag tycker det går överstyr. Om man vill veta om Verner Lindblom anses vara en företrädare för Västgötaskolan, är det uppenbara att man klickar på den wikilänken, inte att man slår på en "källa behövs"-mall. /Pieter Kuiper 15 oktober 2007 kl. 13.28 (CEST)
replies: text: Det har ju varit så många invändningar mot att vissa personer anses tillhöra Västgötaskolan. Därför ansåg jag det bra med att detta belagdes med en fotnot. På så sätt så kan ju den som ha invändningar förklara varför källan inte är trovärdig.

text: Man kan ju också som du skriver i fotnoter hänvisa till artikel om respektive person. Men t ex i artikeln Mac Key saknas nu källa till att han bör anses tillhöra Västgötaskolan. Ulner 15 oktober 2007 kl. 14.04 (CEST)
replies: text: :Då är det rimligare att be om belägg i artikeln Mac Key, anser jag, där det inte finns så många referenser än. / (Inlägget skrivet av Pieter Kuiper 15 oktober 2007 kl. 13.17)
thread_title:  Fotnotskrav 

message: Numera löper den som på något sätt framhåller att en centralmakt i götalandskapen sträckt fram sina maktanspråk mot Mälardalen att hänföras till Västgötaskolan.
Exempelvis professorn i historia i Göteborg Christer Winberg som i sin skrift "Hur Västsverige blev västsvenskt" (Göteborg 2000) framhåller på sidan 115, om maktförskjutningen från ca år 1250: "Mälardalen, speciellt Uppland, var något av ockuperat land, och de besegrade stormännens egendomar drogs in till segrarna. Kungamakten kom nu att uppehålla sig betydligt mer i Öst." /I L (Inlägget skrivet av 81.228.192.144 23 oktober 2007 kl. 11.28)
thread_title: Västgötaskolan - kriterium för tillhörighet

message: Jag redigerade stycket om Arn-böckerna mm då jag tyckte det var för raljant och innehöll ovidkommande skrivelser 
Den är fortfarande inte bra så jag tog bort den. Att skriva att Jan med sina böcker skapat grogrund för en skolas åsikter är att sätta sig till doms över böckerna och skolan. Det enda Jan Guillou har gjort är att han har skrivit några romaner. Det står ingenstans i dem något om att Västergötland skulle vara något sorts urhem eller liknande i Sverige. Det är inte heller bra att lyfta fram hans placering av Herrevadsbro och Gestilren, och sedan bara omnämna sådana som är kritiska till det, som att han har gjort något dumt. Det känns som att den som skrev texten vill mena att Jan Guillou propagerar för en skola bara för att han skriver att Gestilren var i Västergötland. Något sådant följer emellertid inte av slagens placering. Sammantaget var det en dålig del av artikeln.
Det är i mitt tycke högst tveksamt ifall Jan Guillou skall nämnas i denna artikel. Och om man gör det bör man inte ha fokus på några romaner vilka inte kan ha någon större betydelse för Sveriges historia, utan på eventuella uttalanden av Jan. Som det är nu har han ju bara använt sig av vad andra har sagt och skrivit.
Ska han stå med får man helt enkelt skriva om texten.
Med vänliga hälsningar
Marcus
85.224.196.5 2 juli 2008 kl. 05.46 (CEST)
thread_title:  Gulliou 

message: Denna text fanns tidigare i artikeln men det har ifrågasats om den verkligen hör hemma här på den här sidan Diskussion:Götalandshypotesen. Hitflyttad av MiCkE 16 februari 2008 kl. 10.18 (CET)
--Början på text--
Västgötaskolans teorier har inte tagits på allvar av akademiska forskare. Dag Stålsjös tv-serie medförde dock kontakt med många utanför den egna kretsen. Strömberg menar att det ledde till att anhängarna starkare betonade historien kring år 1000 och att de tonade ner teorierna om fjärran sagotid.Strömberg (1998), kap 6.1: Förändring av västgötaskolan? Verner Lindblom är ett exempel på detta. I en bok 1982 formulerade han Götlandshypotesen, senare Götalandshypotesen. Dess anhängare menar att det var i Götaland som drivkrafterna för såväl kristnandet som riksenandet fanns (vilket i så fall förklaras som influerat av kristnandet och riksenandet i Danmark), och att den ekonomiska tyngdpunkten låg i Götaland snarare än i Mälardalen under tidig medeltid. Placeringen av de tidiga klostren (Vreta, Alvastra och Varnhem) samt den höga koncentrationen av stenkyrkor från tidigt 1100-tal i Västergötland och västra Östergötland har setts som ett tecken på denna ekonomiska dominans, liksom det faktum att Näs slott på Visingsö i Vättern var kungaresidens under 1100-talet. Kungaätterna från denna tid (Stenkilsätten, Sverkersätten och Eriksätten) kan ha varit baserade i Götaland. Rikets tyngdpunkt ska enligt denna tolkning ha förskjutits till Svealand under 1200-talet, då ett stort antal orter grundlades i Mälardalen - Stockholm 1252, "nya" Uppsala ca 1270. 
Akademiska forskare har sedan gammalt också velat tilldela Götaland en framträdande betydelse vad gäller särskilt 1100-talets svenska statsbildning. Denna linje har, kanske inte som en direkt följd  av men ändå föregripen av västgötaskolan, fått starkare betoning i historieskrivningen för tidig medeltid. Medeltidshistoriker som Thomas Lindkvist, Peter Sawyer och Dick Harrison och populärhistoriker som Maja Hagerman och Henrik och Fredrik Lindström har i moderna skildringar av Sveriges äldsta historia diskuterat ovanstående fakta som tecken på götalandskapens betydelse - men utan att för den skull vilja förneka de mer entydiga fakta som talar för Svealand: ärkesätets etablering i Gamla Uppsala år 1164, det faktum att en kungamakt var etablerad där redan vid Ansgars tid och den betydelse som Uppsalatrakten hade i den hedniska religionen och den tidiga medeltidens historia (Uppsala öd).
Något som kunde kallas en ensidig "svealandshypotes" - ett antagande att kristnandet och riksenandet utgick från Svealand, oftast med våld - har senast formulerats av arkeologen Mats G. Larsson, i boken Götarnas riken (2002). Den väckte kritisk kommentar i en historievetenskaplig recension: "Den moderna forskningen har allt mer börjat ifrågasätta
bilden av etniskt homogena folk som via invasioner spred sina kulturer. Debatten om riksenandet plöjer fortfarande i samma gamla fåra, där man antingen
vill ge svear eller götar äran av att ha lagt grunden till det svenska riket.
Det borde vara dags att tillämpa nya perspektiv som inte utgår från en konflikt
mellan två föregivet homogena folk med kulturella särdrag" Lars Hermanson, Historisk tidskrift 2004:1. Kommentaren är ett litet prov på att kontroverser fortfarande finns, men också på att många i det svenska historievetenskapliga samfundet gått från tanken på svear och götar som skilda folkslag. Att diskutera götalandskapens del i riksenandet kan möjligen ses som ett nyare perspektiv.
Noter
--Slut på text--
Kanske skall detta skrivas om och infogas i Verner Lindblom? MiCkE 16 februari 2008 kl. 12.00 (CET)
replies: text: :Några av årtalen borde komma med i artikeln Sverige under äldre medeltid. Men det är förstås enklare, och beklagligt (se nedan!), att låta kommentarer, tillägg och ändringar hit och dit haka fast i mer begränsade, lättöverskådliga uppslag än på uppslag med mer ambitiös omfattning. Artikeln Sverige under äldre medeltid är i princip en Nordisk Familjebok-text som ingen orkar/vågar/har kompetens att ändra i. Beklagligt. --Jeff 13 maj 2008 kl. 11.02 (CEST) Ja nu puttade jag in lite av texten ovan under götar i stället. Men det gör i alla fall att den saklöst kan strykas här. --Jeff 27 oktober 2008 kl. 10.03 (CET)
thread_title:  Götalandshypotesen 

message: Den ovanstående texten brister på några avgörande punkter. Att "västgötaskolan" skulle ha föregripit en diskussion om Götalandskapens roll vid det grumliga begreppet "riksenandet" skulle i hög grad förvåna åtskilliga vetenskapsmän från 16- till 1900-talet. Det här har ju diskuterats långt tidigare. Att Götalandskapen (här menas uppenbarligen Västergötland, inte Östergötland) tidigare har ansetts spela en undanskymd roll i den äldre diskussionen om "riksenandet" är inte sant.  
Den här dikotymin mellan två föregivna "folk" slutade man diskutera för länge sedan. Det är omöjligt att definiera vad västgöte eller smålänning egentligen är. Termer som "maktkamp", "dominans" eller "maktanspråk" med avseende på skilda geografiskt avgränsade områden är fullkomligt meningslösa och fungerar inte som modell.  
Därför är det  inte heller sant att någon vettig forksare skulle erkänna begrepp som "götalandshypotesen" eller "svealandshypotesen" - de vore främmande för all historisk forskning att föredra någon av dem, i allafall som de presenteras här.
Jag känner med andra ord inte igen mig i denna underliga och verklighetsfrämmande bild av forskningen.  
Det måste dessutom råda någon form av missförstånd när det gäller historikers och arkeologers förhållande till Götalandskapen. Man tycks göra gällande att Götalandskapen (dvs framför allt Västergötland) är ett eftersatt och negligerat forskningsområde och att detta skulle bero på någon sorts illvilja eller rent av lokalpatriotism bland forskare i Stockholm/Uppsala. Det är lätt att se varifrån en sådan idé härstammar - det var ju kittet i C-O Fasts indignationsnummer - och det vore synd om företrädare för den sk. "Götalandshypotesen" inte gör sig av med detta arv. 
Sanningen är ju den att Västergötland spelat en stor roll i seminarieverksamheten. Under de ”arkeologiska seminarierna” vid Uppsala Universitet från 1924 till 1958 handlade ca. 20 % av föreläsningarna om Uppland (dvs ABC-län), och ca. 19,5 % om Västergötland/Bohuslän – följt av Gotland, ca. 17 %. Det är en ganska träffande bild av 1900-talets seminarieverksamhet och bevisar väl om något att Västsverige inte på något sätt blivit styvmoderligt behandlat. Snarare har det fått alldeles för stor uppmärksamhet. Om några borde klaga är det Östgötarna och Norrlänningarna, men efter 1958 ökar intresset för Östergötland, Jämtland, Medelpad och Norrbotten. 
Ville man vara raljant så skulle man ju, som någon förövrigt redan gjort, konstatera att ryktet om Uppsala Universitet och dess lokalpatriotiska fornforskare och historiker är betydligt överdrivet – åtminstone om man med deras förmenta ”lokalpatriotism” avser trakterna kring Fyrisån eller Norrström.  
Varifrån kom de? Bröderna Johannes och Olaus Magnus var östgötar, Messenius var östgöte, Norcopensis, Johan Hadorph, Lars Fornelius och Claudius Arrhenius-Örnhiälm östgötar, Birger Nerman östgöte, Mathias Lincopensis östgöte, Nils Åberg östgöte, Arthur Nordén östgöte, Bror Emil Hildebrand smålänning, Verelius smålänning, Lundius likaså. Peringskiöld södermanlänning, liksom Sune Lindqvist.
Johan Baazius var smålänning, Magnus Celsius hälsing och Rhyzelius västgöte. Olaus och Laurentius Petri närkingar, Olof von Dalin hallänning , Sven Lagerbring skåning, Georg Stiernhielm och K A Gustawsson dalkarlar och Olof Rudbeck västmanlänning, Återstår bara Oscar Montelius – stockholmare - och Johannes Bureus och Erik Olaus upplänningar, och då kan vi ändå inte vara helt säkra på den sistnämnde.
Att Östergötland råkat fostra så många lärda personer, förvånar visserligen ingen som har östgötska rötter. 
Slutligen: Jag begriper ärligt talat inte vad Jan Guillou har med saken att göra. Är inte han en författare? Är inte Arn en fiktiv berättelse? 
Alkarp 25 februari 2008 kl. 04.37 (CET)
replies: text: Detta är sant: "Den här dikotymin mellan två föregivna "folk" slutade man diskutera för länge sedan" åtminstone när det gäller "vettiga forskare". Men var placerar man då Mats G. Larsson?--Jeff 13 maj 2008 kl. 11.05 (CEST)
thread_title:  Ovanstående text 

message: "Västgötahistoria" är ett gammalt allmänt använt utryck för en historia som berättas utan att syfta till att ha täckning men är längre och mer komplicerad än en "rolig historia". "Västgötaklimax" är en upplösning på ett skeende som saknar poäng och där skeendet i efterhand ter sig meningslöst. "Skola" är ett uttryck använt i akademiska kretsar vilket syftar till att beskriva en riktning, en grupp, med en lätt definierbar karaktär på sin undervisning. Bildningen "Västgötaskola" tyder på att ordet sammansats av en akademiker med intresse att utveckla sin egen roll som elitisk och den omnämndas roll som saknad teckning och mening för sin verksamhet. Att skapa ett sådant ord antyder väll ett intresse att avleda och ett ointresse att föra sakdebatt. Det får mig intresserad av vad som kan vara orsak.
Stockholm är Svears byggnad och Svears fäste. Alla är överens om det. Aktuell är uppenbarligen frågan om Stockholm är Östgötsk eller Uppländsk vad jag förstår. Det skall bli oerhört intressant att följa utvecklingen av detta ämne. Kul med historia.
replies: text: Jo, det var en rolig historia, speciellt "Alla är överens om det" ... det är väl det som "Västgötaskolan" inte är. Birger Jarl vrider sig i graven i Varnhem och hans förfäder i Bjälbo dito.  Halvdan 5 augusti 2010 kl. 11.37 (CEST)

text: Stock är något som är tungt, träigt och oflexibelt. Holm eller holme är ett litet stycke land som är avskilt från omvärlden. Att dra några trovärdiga slutsatser om Stockholm och stockholmare från det låter sig dock knappast göras. Detsamma gäller nog en liknande analys av ordet "Västgötaskola". När det gäller Stockholms betydelse tror jag att den begynnande järnbrytningen i Bergslagen kan vara en nyckel. /Rolf B 5 augusti 2010 kl. 14.50 (CEST)
thread_title:  Stockholm är Svears byggnad och Svears fäste. 

message: Det mesta som står om Otto Fast har lite att göra med den så kallade "Västgötaskolan" utan handlar om honom själv.
Bör detta därför inte lyftas ut till en egen artikel som handlar om Otto Fast?
Halvdan 5 augusti 2010 kl. 11.32 (CEST)
thread_title:  Otto Fast en egen sida 

message: Termen "Sveaskolan" är olämplig eftersom den
* Inte används inom forskningen
* Antyder en falsk symmetri mellan Västgötaskolans huvudsakligen ickeakademiska och lokalpatriotiska skriftställeri och universitetsforskningen (som inte hävdar någon "regeringsställning" för Svealand)
Över lag är det en bekymmersam tendens att ämnen med anknytning till Västergötlands forntid och medeltid i hög grad tenderar att behandlas av lokalpatrioter på Wikipedia. (Jag bör kanske påpeka att jag själv jobbat mycket med götalandsforskning.)
Martin Rundkvist (disk) 23 juni 2012 kl. 13.07 (CEST)
replies: text: Angående "Sveaskolan" så används termen inte inom forskningen, men däremot inom media. Speciellt vid debatterna som följde "Svearikets vagga" behövdes ett enkelt sätt att beteckna de två åsiktsriktningarna som debatterade, och de förutsätter ingen symetri för övrigt. Vad jag förstår så trivs företrädare för Västgötasskolan inte med den påklistrade beteckningen heller.--Dagjoh (disk) 23 juni 2012 kl. 17.53 (CEST)
replies: text: :Att en term användes av media på 80-talet är inget bra argument för att den skall användas i Wikipedia idag. Martin Rundkvist (disk) 23 juni 2012 kl. 21.21 (CEST)
replies: text: ::Termen "Sveaskolan" är inarbetad, och det skulle vara märkligt om inte motpolen till Västgötaskolan nämns med det namn som vanligen har använts i debatten, även vid Wikipedias redovisning av ämnet. Lars Gahrn har till exempel, som ofta förekommande företrädare för "Västgötaskolans motpol", accepterat beteckningen "Sveaskolan" bland annat för att det blir enklare för den utomstående allmänheten att följa debatten mellan de två åsiktsriktningarna. Som med smeknamn/öknamn så är det inte säkert att mottagaren gillar det namn som man får påklistrat av någon annan, men namnet sitter där i alla fall. Termen används också av den forskning som gäller Västgötaskolan som fenomen.--Dagjoh (disk) 23 juni 2012 kl. 22.32 (CEST)
replies: text: :::Jag har inte sett termen användas men låter mig gärna övertyga av några färska referenser till forskningen. Har Gahrn t.ex. använt termen i tryck nyligen? Martin Rundkvist (disk) 24 juni 2012 kl. 23.46 (CEST)
replies: text: ::::Nej, det har du förstås rätt i, några jättefärska referenser kan jag inte prestera. Kan bero på att det inte har varit några direkta bataljer huvudkombattanterna emellan de senaste 20 åren, eller har jag missat något? Lars Gahrns accepterande av beteckningen var i samband med hans debattbok "Sveriges födelse" (1984). Detta står i boken "Västergötlands äldre historia" (1986) utgiven av Älvsborgs Länsmuseum i ett kapitel skrivet av Verner Lindblom. Det var tydligen en överenskommelse dem emellan för att tydliggöra debattörernas grundsyn. Det jag tänker på för övrigt är Henrik Jansons avhandling "Till frågan om Svearikets vagga" (1999) där han tar upp namnfrågorna på sid 96. Det färskaste jag hittar är Åke Hyenstrands "Arns rike - Bäst utan Arn" (2007) där han jämför Guillou och Stålsjö, och där Sveaskolan nämns på sid 17 och 19.

text: ::::För min del, som följde debatten när den var som hetast, hänger Västgöta- och Sveaskolan ihop som ler och långhalm. Det skulle vara väldigt konstigt om Sveaskolan inte nämndes i en artikel om Västgötaskolan, eller kallades för något annat. Det var på tiden det begav sig, för min del, ett enkelt sätt att hålla reda på vem som tyckte vad i debatten, inte att namnet i sig skulle vara nedsättande.--Dagjoh (disk) 25 juni 2012 kl. 20.05 (CEST)
replies: text: :::::Hyenstrands bruk av termen 2007 är en bra referens i sammanhanget tycker jag. Däremot inte en text från 1986 där en medlem av Västgötaskolan uppger i andra hand att en forskare muntligen godtagit termen. Martin Rundkvist (disk) 25 juni 2012 kl. 20.36 (CEST)
thread_title:  "Sveaskolan" är en olämplig term 

message: Först: om man med "Västgötaskolan" främst menar försök att placera en vikingatida "vagga" i Västergötland har dessa två slag inte mycket med saken att göra. Den "skola" som betonar götalandskapens roll vid en rikskonsolidering under tidig medeltid är något annat, och då är det tveksamt om man skall tala om "Västgötaskolan". 
Men, oavsett vilket: något tydligt konsensus om var slagen stod tycks inte finnas. Såvitt jag förstår finns inget direkt stöd för att Herrevadsbro skall ha varit endera av de två föreslagna platserna, och även lokaliseringen till Gästre är ifrågasatt. Det är klart att lokalpatrioter av olika slag vill ha dem så nära som möjligt, men det innebär inte heller att detta är en del av en större rörelse.
andejons (disk) 25 juni 2012 kl. 10.48 (CEST)
replies: text: Enligt min läsning har Västgötaskolans skribenter intresserat sig både för den yngre järnåldern inklusive vikingatiden och den äldre medeltiden. Det sammanhållande draget har varit tendensen att vilja framhäva Västergötlands betydelse hela vägen genom de protohistoriska århundradena. Det är förklaringen till att samma skribenter som funderat på riksbildningen även gärna velat förlägga de nämnda fältslagen till Västergötland. Martin Rundkvist (disk) 25 juni 2012 kl. 20.43 (CEST)
thread_title:  Gestilren och Herrevadsbro 

message: Det senaste tillägget: 
"Den så kallade Västgötaskolan som blev så förlöjligad för bara ett tjugotal år sedan har numera vunnit striden om det svenska rikets uppkomst. Ehuru diskretion och tysthet håller merparten av dagens historiska sakkunskap med." - Jan Guillou ur TV-serien Arns rike.
Detta påstående och denna text är svårsmält. Nu tas romanförfattaren och en spelfilm som intäkt på att Västgötaskolan hade rätt. Tillägget bör strykas enligt min mening.--Sven Rosborn (disk) 17 februari 2013 kl. 23.44 (CET)
thread_title: Jan Guillou forskare?

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Västgötaskolan. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://archive.is/20160111090255/http://www.upplandsmuseet.se/Sidor/PRESS/PRESSARKIV/Gamla-Uppsala-Nytt-ljus-om-gammal-offerbrunn/ till http://www.upplandsmuseet.se/Sidor/PRESS/PRESSARKIV/Gamla-Uppsala-Nytt-ljus-om-gammal-offerbrunn/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 31 juli 2017 kl. 18.19 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Västgötaskolan. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130103002139/http://www.svtplay.se/klipp/100389/1-skaneland-utan-forskoning till http://www.svtplay.se/klipp/100389/1-skaneland-utan-forskoning
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 7 juli 2018 kl. 22.20 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade