Diskussion:Riksdagsval i Sverige

message: Vad säger vallagarna om val i krigstid? någon som har koll? inte för att det känns särskilt aktuellt, men det kan ju vara intressant att veta för det. /Scooba 29 april 2006 kl.15.53 (CEST)
replies: text: Detta regleras i Regeringsformen (en av Sveriges fyra grundlagar), "13 kap. Krig och krigsfara". Läs den exempelvis på Riksdagens hemsida, speciellt intressant är §2 som börjar: "Är riket i krig eller krigsfara, skall en inom riksdagen utsedd krigsdelegation träda i riksdagens ställe, om förhållandena kräver det." Med andra ord blir det ett slags undantagstillstånd. (Under andra världskriget så bildades en samlingsregering med samtliga partier från riksdagen men det behövde inte gå så långt som till en krigsdelegation).   Schweden 25 februari 2008 kl. 19.07 (CET)
replies: text: :Rättelse om samlingsregeringen: Alla riksdagspartierna utom Sveriges Kommunista Parti deltog. Kommunisterna utgjorde alltså den enda parlamentariska oppositionen under krigsåren; vilket jag gissar bidrog till deras ovanligt höga röstetal i andrakammarvalet år 1944 (över 10%). Jörgen B 15 oktober 2009 kl. 17.06 (CEST)
thread_title: val i krigstid

message: Varför heter den här artikeln Riksdagsval i Sverige när det lika mycket handlar om och är samma procedur i landstingsval och kommunval? --NERIUM 13 augusti 2006 kl. 23.54 (CEST)
replies: text: En rimlig och aldrig besvarad invändning. Den engelska systerartikeln heter Elections in Sweden. Jag föreslår namnbyte till Allmänna val i Sverige. Jörgen B 15 oktober 2009 kl. 17.13 (CEST)
replies: text: :Så bra. --NERIUM 15 oktober 2009 kl. 19.44 (CEST)
replies: text: ::Jag stödjer ett namnbyte på artikeln, se mitt inlägg under rubriken Valbarhet nedan. Stigfinnare 15 oktober 2009 kl. 23.27 (CEST)
replies: text: :::Skall artiklarna om valåren döpas om med, till "allmänna valen i Sverige 1970" och liknande och handla om allt (som på engelska) från 1970? Skall kategorin döpas om? Sedan bör det inte bara heta "andrakammarvalet" 1866-1968, utan "andrakammarvalet i Sverige" eller "Valet till Sveriges riksdags andra kammare". J 1982 15 oktober 2009 kl. 23.46 (CEST)
replies: text: :::::Riksdags valet 2006 t.ex. handlar bara om riksdagsvalet och behöver inte bytas namn på. Landstings- och kommunval per år finns det inte några artiklar om. Man kan i och försig ha tre artiklar, Riksdagsval i Sverige, Landstingsval i Sverige och Kommunalval i Sverige. Iallafullafall bör artikelnamnet spegla innehållet någotsånär. --NERIUM 15 oktober 2009 kl. 23.52 (CEST)
replies: text: ::::::Finns förstakammarvalet 1966, som även handlar om ett kommunal- och landstingsval i Sverige. Fast de verkar ha hört ihop 1867-1970 (rösta till kommunerna, som väljer parlamentets första kammare). J 1982 15 oktober 2009 kl. 23.55 (CEST)
replies: text: :::::::Förstakammaren valdes av kommun- och landstingsfullmäktige men själva valen till de tre hängde inte ihop men påverkade om jag förstått rätt och då kan det vara intressant och se hur resultatet var i några kommuner även om artikeln inte handlar om kommun- och landstingsval. --NERIUM 16 oktober 2009 kl. 00.32 (CEST)
replies: text: ::::::::Om Första kammaren: Om jag minns rätt såg det ut så här före 1970: Landsting och kommunfullmäktige valdes vart fjärde år och Andra kammaren vart fjärde år, saxat med två års mellanrum mellan varje valtillfälle. Landstingsfullmäktige och vissa stadsfullmäktige/kommunfullmäktige (nämligen ifrån de städer/kommuner som stod utanför landstingen) fungerade också som elektorsförsamlingar för val till Första kammaren. Små delar av första kammaren valdes ofta, varje år tror jag, men mandattiden var åtta år; så man fick en rejäl eftersläpning. Vissa förstakammarledamöter år 1969 bör alltså ha valts år 1961 av fullmäktigeledamöter som i sin tur folkvalts i kommunalvalet år 1958.
replies: text: ::::::::Den där eftersläpningen var medveten och avsiktlig, och är inte ovanlig vad avser "överhusdelen" i tvåkammarriksdagar; jämför t. ex. USA:s senat. Många överhus har ju t. o. m. medlemmar utnämnda på livstid. Sådana system ansågs ofta bidra till stabilitet och eftertanke. (Idféerna går tillbaka till tider när demokrati inte alls sågs som något självklart positivt.) Systemet kritiserades dock mot slutet i Sverige för att det ansågs försvåra maktväxling och fördröja väljarviljans genomslag i Riksdagen.

text: ::::::::Det fanns nog möjlighet till upplösning även av första kammaren, som jag minns det. Jag vet ej om den upplöstes samtidigt med andra kammaren år 1958; jag skall fråga min far:-).

text: ::::::::Om artikel- och kategoriorganisationen: Jag tycker nog att den här artikeln i första hand bör behandla de olika allmänna valen i Sverige, nu och historiskt; sedan kan man ha underrubriker för olika val, inklusive kyrkofullmäktigevalen. Vid behov kan man ju även ha underartiklar för de olika valen, t. ex. Andrakammarval i Sverige, om den här artikeln skulle bli för fyllig; men det är nog inget problem med det just nu.

text: ::::::::De två artiklarna Kommunalval (i Sverige) och Landstingsval (i Sverige) har stubbkaraktär och skulle med fördel kunna infogas i den här artikeln - vilket väl i stort sett redan är fallet - om ingen känner för att utvidga dem. En motivering för separata artiklar skulle dock kunna vara att vi skreve ett antal artiklar om kommunal- och landstingsval bestämda år.

text: ::::::::När det gäller artiklar om enskilda val, så rekommenderar jag separata kategorier för Riksdagsval i Sverige, Kommunalval i Sverige och möjligen även Kyrkofullmäktigeval i Sverige; fast det är tydligen litet omtvistat huruvida de senare är intressanta nog för separata artiklar. Landstingsfullmäktigeval brukar traditionellt räknas som en sorts kommunalval; det formella begreppet tror jag var "landstingskommun"; men jag vet inte hur de nyare storlandstingen eller regionerna räknas. Andrakammarval i Sverige är en naturlig underkategori till Riksdagsval i Sverige.

text: ::::::::Skriver man en artikel som handlar om både riksdags- och kommunalvalet år 2002, till exempel, så föreslår jag ett samlingsnamn De allmänna valen i Sverige 2002, men att artikeln läggs in både i riksdagsvals- och i kommunalvalskategorin.

text: ::::::::Artikeln Förstakammarvalet 1966 har EMRÅ helt fel namn. Som jag beskrev ovan fanns det verkligen val till Första kammaren, men de valen utfördes av elektorsförsamlingar, som bestod av landstings- och komunfullmäktigeledamöter. Det fanns alltså något som formellt just var "förstakammarvalet 1966", men det var inte det landstings- och kommunalval som beskrivs i artikeln. Om vi skulle tycka att det är mödan värt att skriva individuella artiklar om elektorsvalen olika år, så borde dessa ligga i en underkategori Förstakammarval i Sverige till Riksdagsval i Sverige. Jag avrekommenderar dock i stort sett från detta; egentligen är det nog nästan bara efter förstakammarupplösningar, om sådana nu förekom, som enskilda förstakammarval är intressanta. Det gör att vi bara skulle få ett par artiklar i en "förstakammarvalskategori", och då är det väl vettigare att lägga dessa direkt i :Kategori:Riksdagsval i Sverige. Jörgen B 16 oktober 2009 kl. 15.48 (CEST)
replies: text: :::::::::Allmänna valen i Sverige 2002 i så fall. Har ni sett på engelska? Där finns bland annat http://en.wikipedia.org/wiki/Danderyd_municipal_election,_2002 och http://en.wikipedia.org/wiki/Gnosj%C3%B6_municipal_election,_2002 och http://en.wikipedia.org/wiki/Stockholm_municipal_election,_2002, om olika kommunalval i Sverige. Skall vi också göra så? J 1982 16 oktober 2009 kl. 16.51 (CEST)
replies: text: ::::::::::Jag funderade också litet på varianten med adjektiv + huvudord i bestämd form, fast utan bestämd artikel (alltså: Allmänna valen i stället för De allmänna valen). Jag tror att detta inte är helt korrekt enligt det språkbruk jag lärde mig i skolan; men om det uppfattas som korrekt i dag så har jag ingen invändning. Säger någon av våra stilguider något om detta?

text: ::::::::::Separata artiklar är utmärkt, om de skrivs eller redan är skrivna, och får/har vettigt innehåll. Poängen är att om vi (bara) skriver en sammanfattande artikel för valen på de tre nivåerna ett visst år, så tycker jag att den artikeln bör heta "(De) allmänna valen år xxxx". Jörgen B 16 oktober 2009 kl. 19.30 (CEST)
replies: text: :::::::::::"Allmänna valen i Sverige x-årtal" blir det i så fall. J 1982 16 oktober 2009 kl. 19.31 (CEST)
replies: text: ::::::::::::Visst, i så fall. Jörgen B 16 oktober 2009 kl. 19.45 (CEST)
thread_title:  Artikelns namn 

message: Min kompis funderade på att rösta blankt som en markering, men tyckte det kändes onödigt, när den ändå bara räknades som en ogiltig valsedel. Hur fungerar det? Hur räknas blankröster? 惑乱 分からん 15 september 2006 kl. 22.59 (CEST)
replies: text: Svar ges på Wikipedia:Faktafrågor. Thuresson 15 september 2006 kl. 23.08 (CEST)
thread_title:  Blankröst 

message: Under rubriken Rösta på parti och person står det bland annat: En person är valbar i den kommun där han/hon är folkbokförd på valdagen.
Är denna information relevant för denna artikel? Detta bör ha relevans för artiklar om landstingsval och kommunalval men knappast i artikeln om riksdagsval? I synnerhet som man inte ens behöver vara bosatt i Sverige för att vara valbar. Jag föreslår att meningen stryks. Är det någon som har invändningar mot detta? Stigfinnare 30 juli 2009 kl. 10.29 (CEST)
replies: text: Jag har glömt bort ovanstående inlägg som har gjorts av mig men om man byter namn på artikeln, som föreslås ovan, blir ovan citerade mening relevant i artikeln. Stigfinnare 15 oktober 2009 kl. 23.29 (CEST)
replies: text: :Eftersom inga kommentarer till ovanstående har inkommit, har jag nu strukit ovan nämnda mening ur artikeln. Stigfinnare (disk) 17 juli 2013 kl. 09.58 (CEST) Korrigerad Stigfinnare (disk) 17 juli 2013 kl. 09.58 (CEST)
thread_title:  Valbarhet 

message: Den nuværende artikel forklarer udelukkende et ordinært valg. Men det kunne være interessant, hvis der også var en vinkel på nyvalg. I den forbindelse kunne man jo passende udvide dén artikel også. --EPO 5 oktober 2010 kl. 21.36 (CEST)
thread_title:  Nyval