Diskussion:Lista över municipalsamhällen i Sverige

message: De tre artiklarna Lista över orter i Sverige som varit municipalsamhällen, Lista över orter i Sverige som varit municipalsamhällen, efter län och Alfabetisk lista över orter i Sverige som varit municipalsamhällen innehåller vad jag kan se exakt samma information, bara sorterad på olika sätt. Mitt förslag är att man slår ihop dessa till en artikel med en tabell som kan sorteras på samtliga kolumner och lägger in denna under Lista över orter i Sverige som varit municipalsamhällen. Förslagsvis utgår man från tabellen under Alfabetisk lista över orter i Sverige som varit municipalsamhällen. De två andra artiklarna blir omdirigeringar till denna sida.--Mgr 1 mars 2009 kl. 14.33 (CET)
replies: text: Jag håller med om detta. Dessutom bör viss information ändras. Uppgift om vilken eller vilka kommuner (en del låg på gränsen mellan två)  municipalsamhäller tillhörde bör infogas. Om det blir trångt kan spalten "Län 2007" slopas, efersom den informationen inte är så viktig och kan fås via nutida kommuntillhörighet. --Andhanq 6 juni 2009 kl. 22.00 (CEST)
thread_title: Slå ihop?

message: Denna kolumn bör ges en annan rubrik. Municipalsamhällena uppgick inte i något annat. De upphörde bara rätt och slätt. Ska vid tillfälle ändra den till de kommuner i vilka dessa samhällena låg. Ett municipalsamhälle kunde ligga i flera kommuner. --Andhanq 21 april 2011 kl. 16.14 (CEST)
thread_title:  Felaktig kolumn "uppgick i" 

message: Denna kolumn bör slopas. Jämförelsen är fel. Nutida tätorter med samma namn har oftast en helt annan utsträckning än det dåtida municipalsamhällena. Kanske ett "Projekt municipalsamhällen" borde dras igång.--Andhanq (disk) 20 januari 2013 kl. 11.57 (CET)
replies: text: Håller med, men jag orkar inte sitta och pilla ut en kolumn ur tabellen eftersom det är så osmidigt i redigeringsläge. Någon med mer erfarenhet av klipp och klistra i exempelvis Notepad++ (eller helt enkelt nån med mer tålamod), får gärna åtgärda det. /Grillo (disk) 26 februari 2013 kl. 12.38 (CET)
replies: text: :Åtgärdat. Behöll kolumnen som "Reservkolumn". Tabellen kan behöva omstruktureras mer framöver. --Andhanq (disk) 30 mars 2013 kl. 09.59 (CET)
replies: text: ::Bra. Även kolumnen ~Län 2007 borde bort, men det kan vänta.Yger (disk) 30 mars 2013 kl. 10.26 (CET)
replies: text: :::Det är gjort nu. Kolumnen är kvar (för närvarande tom) och kan användas för att ange kommun, i vilken municipalsamhället inrättades. --Andhanq (disk) 1 april 2013 kl. 00.54 (CEST)
thread_title:  Folkmängd 2000? 

message: Just nu pågår ett projekt där alla municipalsamhällen på sikt ska få egna artiklar, skilda från nutida orter/stadsdelar med samma namn och delvis samma område. På samma sätt som kommuner separeras från orter bör också municipalsamhällena beskrivas på samma sätt. Därefter måste den här tabellen göras om. Alla enheterna rubriceras som "X municipalsamhälle" för att särskilja dem. Kolumnerna bör också ändras. "Län 2007" slopas helt, då den är anakronistisk, liksom "Folkmängd 2000". Det är i det närmaste omöjligt att uppskatta nutida befolkning inom ett område som en gång var municipalsamhälle, I stället anges inom vilken/vilka kommuner som municipalsamhället inrättades i. --Andhanq (disk) 16 mars 2013 kl. 23.29 (CET)
replies: text: samt ändring av namnet, då det inte längre är dagen orter som pekas ut.Yger (disk) 26 mars 2013 kl. 12.55 (CET)
thread_title:  Omstrukturering av denna lista. 

message: Jag vet att man skall diskutera utformningen här, men nu när jag gått igenom Älvsborgs resp. Göteborgs och Bohus län kan jag inte låta bli att göra reflektionen att ganska betydande orter aldrig blev municipalsamhällen, såsom bruksorterna Mölnlycke och Munkedal, fiskeläget Hamburgsund samt stationssamhället Ljungskile med badorten Lyckorna, för att nämna de mest iögonfallande i det sistnämnda länet. Det saknas verkligen en uttömmande historik över den här epoken i det svenska samhällsbygget. /Ascilto (disk) 1 april 2013 kl. 17.55 (CEST)
replies: text: Just precis; samtidigt hade Tingstads municipalsamhälle på Hisingen 12 invånare vid bildandet 1904 och som mest 52 invånare kring 1920. Som jag tidigare påpekat har denna typ av frågor aldrig studerats grundligt av historikerna. Patric Svensson påbörjade en doktorsavhandling i ämnet för ett antal år sedan, men han övergick dessvärre till annan verksamhet./Annika (disk) 1 april 2013 kl. 18.27 (CEST)
replies: text: :Tingstads municipalsamhälle - det var intressant! Det betyder att listan trots allt inte är komplett. Jag hittade Tingstad i Nationell Arkivdatabas  som ger vid handen att Tingstad utbröts ur Backa landskommun 1912-1921, vilket bekräftas av ArkivDigital . En bra idé att gräva vidare således. /Ascilto (disk) 1 april 2013 kl. 18.37 (CEST)
replies: text: ::Se exempelvis Nordisk familjebok: http://runeberg.org/nfci/0071.html /Annika (disk) 1 april 2013 kl. 18.41 (CEST)
replies: text: :::Det här reser frågor om källorna för den här listan, de föredömligt exakta uppgifterna om inrättande resp. upplösning t.ex. Tillsvidare kompletterar jag inte med Tingstad. /Ascilto (disk) 1 april 2013 kl. 18.53 (CEST)
replies: text: ::::Jag är också fascinerad över de exakta datumen etc. För Jannelund/Degerfors var det dock fel (eller rättare listan tog upp dem som ett när det egentligen rörde sig om två) Men jag har gått bet på datumet de gick upp och bildades. Också är jag osäker hur man skall se på Båstad och undrar var datumet kommer ifrån. Man hade där styrande från 1885 och en av min källor uppger det blev municipalsamhälle först på 1920-talet. Och Höganäs har jag inte ens kommit till ännu. Jag misstänker detta fungerat lite som Villaföreningar, vissa orter har varit på alerten och ansökt och fått bli m:e andra har varit mer passiva och inget har hänt. Spännande källforskning dockYger (disk) 1 april 2013 kl. 19.06 (CEST)
replies: text: :::::Bildningsdatumen verkar normalt att kunna var "när som helst" (sällan den 1 januari eller annat sådant "jämnt" datum) medan upplösning alltid sker med utgången av ett år. Ska det månne tolkas som att med "bildning" avses datum för regeringsbeslutet snarare än när det implementeras på plats? Jag läste någonstans att stationssamhällen oftare blev municip än till exempel brukssamhällen. I de sistnämnda fallen skötte tydligen det dominerande företaget på orten många av de här frågorna, så de blev inte nödvändigt. --Andhanq (disk) 1 april 2013 kl. 19.16 (CEST)
replies: text: ::::::Det är brukligt att anse att ett municipalsamhälle bildades den dag då kungligt brev om beslut införande av stadsstadgor för första gången utfärdades (genom senare kungliga brev kunde antalet gällande stadsstadgor utökas). Det är således detta datum som anges. Införandet skedde då förhållandena på orten blivit sådana att municipalbildning ansågs nödvändig för att lösa de lokala förhållandena. Detta var inte alltid så populärt på grund av att municipalbildning ledde till skattehöjning i form av municipalskatt. Man kan sedan fråga sig varför behovet av municipalbildning var avsevärt större i vissa län; i Bohuslän var det fiskerinäringen som ansågs leda till behov av hälsovårdsstadgan (som i många fall var den enda stadsstadga som där kom att tillämpas), men varför det fanns så många municipalsamhällen i Skåne och Västerbottens län, men endast ett fåtal i andra län tror jag inte det i nuläget finns något svar på. Det stämmer dock att i samhällen med en enda dominerande arbetsgivare så skötte i många fall bolaget denna typ av frågor så att municipalbildning ej blev nödvändig. För övrigt så upptäckte jag att Östberg och Mällby municipalsamhälle på Frösön saknas i listan. Detta existerade enligt uppgift en kort period 1911 innan det sammanslogs med Hornsbergs villastads municipalsamhälle./Annika (disk) 1 april 2013 kl. 20.40 (CEST)
replies: text: :::::::Listan skapades 2005 i artikeln Municipalsamhälle av en användare som inte varit aktiv sedan 2008 (såvida han inte bytt användarnamn). Tidpunkterna för när de kungliga breven utfärdades finns att hämta i Ugglan (Svensk Uppslagsbok har f.n. problem). Några uppgifter om när municipalsamhällena upplöstes har jag inte kunnat hitta, men det finns några listade källor i artikeln municipalsamhälle. Sökningar i Nationell Arkivdatabas och Riksarkivets SVAR har i princip inte gett något. I NAD anges tidpunkter för sparade arkiv som inte stämmer alls med när municipalsamhällena inrättades och alla municipalsamhällen går inte att hitta. /Ascilto (disk) 2 april 2013 kl. 16.18 (CEST)
replies: text: ::::::::Upphörde ser jag inget problem med. Som källor använder jag Harlén (som i sin tur måste haft en källa), Svenska Uppslagsbok (1952)som är mycket tillförlitlig i denna typ av ting, Nordisk familjebok (som är slarvig), geografisk beskrivning av Otto Sjögren (1930) (bra för tiden däromkring) och Rosengren (slarvig) (1882) och i något fall Statistisk årsbok. Det jag uppfattar av stödartiklarna är att det är först tidigt 1900-tal som Municipalsamhällen för en väldefinierad status, dvs på 1800-talet var definition etc  flytande och första (Höganäs) skapades först 1875. (municipalköpingar) tycks "hittats på" retroaktivt på 1930-talet för att täcka några av dessa luckor i slutet av 1800-talet. Så jag tror inte det finns väldefinierade datum och dokument för all platser, dock säk~ra från 1910-talet. Yger (disk) 2 april 2013 kl. 16.34 (CEST)
replies: text: :::::::::Har inte sett Harléns bok. Är den så uttömmande att den kan vara generalkälla för listan? /Ascilto (disk) 2 april 2013 kl. 17.25 (CEST)
replies: text: ::::::::::Nej den har sina brister och anger bara år för start, men den har varit bra då den anger olika ibland mot de andra. Han anger SCB som källa samt Almanacka för alla (Norstedts). Denna seanre känne jag itne till jag tror jag frågar Ymer.Yger (disk) 2 april 2013 kl. 17.42 (CEST)
replies: text: :::::::::::I publikationer som denna  kan man hitta en del matnyttigt. Om Drottningholm sägs att brandstadgan gäller, men att "hvilket förty ej heller utgör municipalsamhälle". Så det finns mycket att kolla upp. --Andhanq (disk) 2 april 2013 kl. 19.32 (CEST)
replies: text: ::::::::::::Många uppgifter finns i gamla årgångar av Statistisk årsbok, som kan läsas från http://www.scb.se/Pages/List____283991.aspx Se t.ex. sid. 256ff i årgång 1914 http://www.scb.se/Grupp/Hitta_statistik/Historisk_statistik/_Dokument/Statistisk%20årsbok%201914-2001/Statistisk%20arsbok%20for%20Sverige%201914.pdf En annan skrift som innehåller många uppgifter är Historisk tätortsstatistik. D. 1, Folkmängden i administrativa tätorter 1800-1970 av Lars Nilsson, ISBN 91-971640-2-X Det finns dock en hel del oklarheter som kan vara svåra att reda ut./Annika (disk) 2 april 2013 kl. 20.24 (CEST)
thread_title:  Utvikning 

message: *Båstads köpings municipalsamhälle - Båstads kommun hävdar här att det skedde redan 1900/1901. Det motsägs av mina almanackor. ne.se skriver "...inrättades som friköping 1858 med ca 700 invånare. Efter de nya kommunallagarna 1862 utgjorde den gamla friköpingen en del av Båstad landskommun, och 1938 ombildades hela landskommunen, inklusive den äldre friköpingen, till köpingskommun. Folkmängden uppgick då till drygt 2 000 invånare." Ymer (disk) 3 april 2013 kl. 18.48 (CEST)
replies: text: :I 1914 år upplaga av SÅ är Båstad vare sig upptagen som köping utgörande egen kommun eller municipalsamhälle, medan det i 1915 års upplaga uppges att samtliga stadsstadgor gäller i Båstads köping, som inte utgjorde egen kommun (d.v.s. var en municipalköping). En tänkbar förklaring är att stadsstadgorna gällde från 1900, men att samhället inte var organiserat som municipalsamhälle och därför inte räknades. Det kan ha skett någon form av omorganisation på 1920-talet så att Båstad då ur någon synvinkel kom att betraktas som municipalsamhälle, även om SÅ fortsätter att beteckna orten som köping ej utgörande egen kommun (år 1924 uppges i kalendern ”Skånes landsbygd” att en A.F. Malmström var ordförande i köpingens municipalstyrelse och -nämnd; municipalfullmäktige eller -stämma fanns tydligen inte). Det förekom en hel del speciallösningar, så det är inte lätt att reda ut denna typ av frågor. I 1937 års upplaga av SÅ har dock Båstad blivit köpingskommun./Annika (disk) 3 april 2013 kl. 20.40 (CEST)
replies: text: ::Vid en närmare granskning ser jag att Almanacka för alla (1926) skriver: "Antalet municipalsamhällen var vid 1925 års början 199, inberäknat de köpingar, som icke utgöra egna kommuner.” Dessutom står det ”Båstad köping” (folkmängd 644) i listan. Slarvigt av mig, alltså. Ymer (disk) 3 april 2013 kl. 21.20 (CEST)
replies: text: :::Jag har nu kollat upp vad ovannämnd skrift av Lars Nilsson säger om Båstad: "1858: Båstad erhåller köpingsrättigheter; 1900: Då Båstad ej bildar köpingskommun upptas orten bland municipalsamhällena; 1922: Arealutvidgning av Båstads municipalsamhälle och köping inom Båstads kommun. Befolkningstillskott 63 personer; 1937-01-01: Båstads kommun, inklusive Båstads municipalsamhälle och köping samt Malens municipalsamhälle erhåller köpingsrättigheter." Inte heller detta ger någon riktig klarhet i hur det förhåller sig. /Annika (disk) 10 april 2013 kl. 22.37 (CEST)
thread_title:  Källuppgifter för de olika samhällenas tillkomst, m.m. 

message: Det verkar som om municipalsamhälle infördes i lagstiftningen först år 1900 (SFS 1898:54). Dock tillämpades stadsstadgor inom vissa områden inom landskommuner redan tidigare. Först tydligen i Höganäs bruk redan 1875 (http://www.scb.se/Grupp/Hitta_statistik/Historisk_statistik/_Dokument/Statistisk%20tidskrift/Statistisk%20tidskrift%201902%20h%20126-127.pdf). Samma tidskrift nämner en mängd samhällen där olika stadsstadgor införts under 1880- och 90-talen. Men vad kallades dessa då? Är benämningen "municipalsamhälle" för dessa tidiga exempel en efterkonstruktion? SAOB (1945) anser att det dök upp första gången i publikationen Nytt juridiskt arkiv (NJA) 1891 (sid 89). 1891 omnämns även municipalområde (i fråga om Höör). Är det korrekt att säga att ett visst m:e inrättades när vissa stadgor infördes på orten, till exempel 15/7 1887 (i fallet Åstorp), även om termen municipalsamhälle enligt SAOB inte fanns då? --Andhanq (disk) 11 april 2013 kl. 00.18 (CEST)
replies: text: Ja, begreppet municipalsamhälle började användas först i samband med förberedelserna för den municipallagstiftning som trädde i kraft 1900-01-01. Tidigare hade dessa samhällen ingen speciell beteckning, de kallades "stadsliknande bebyggelse på landsbygden i vilket stadsstadgor gäller" eller liknande. Det är således egentligen anakronistiskt att tala om municipalsamhällen när det gäller 1800-talet, men det är vedertaget, även av historikern Lars Nilsson, att använda begreppet även för denna period. På samma sätt betecknas i kommunhistorisk litteratur vissa orter som "municipalköpingar" redan från 1863, även det ordet inte tycks ha dykt upp förrän långt in på 1900-talet. /Annika (disk) 11 april 2013 kl. 08.44 (CEST)
replies: text: :Bra. Då kan vi använda det utan att i varje artikel om dessa under 1800-talet inrättade samhällen behöva förklara att de "egentligen" inte blev municipalsamhällen förrän termen infördes juridiskt år 1900. Däremot kan man förtydliga detta i huvudartikeln Municipalsamhälle. --Andhanq (disk) 11 april 2013 kl. 09.08 (CEST)
replies: text: ::Så här skriver Lars Nilsson själv om denna fråga: "S-E Nilsson (1986, 1987) hävdar att det ur kommunrättslig synpunkt är oegentligt att tala om municipalsamhällen före municipallagstiftningens ikraftträdande 1900. Kommunaladministrativt och juridiskt är detta naturligtvis riktigt, men det urbanhistoriskt intressanta är ändå när stadsstadgor, med stöd i kommunallagarna, började utdelas även till landskommuner och takten däri oavsett den kommande municipallagstiftningen. Det är dessutom praktiskt bekvämt att använda benämningen municipalsamhällen för de cirka hundra landskommundelar som fått stadsstadgor före 1900." (Den urbana transitionen, 1989, sid. 341) /Annika (disk) 11 april 2013 kl. 20.07 (CEST)
thread_title: Begreppets ålder

message: Den livliga diskussion som blossat upp (se ovan) visar att det finns ett visst intresse att förbättra artiklarna i detta rätt bortglömda ämne. På sikt kommer säkert varje municipalsamhälle att få en egen artikel på samma sätt som andra nuvarande och historiska administrativa områden (kommuner, församlingar, härader, socknar etc) redan sedan länge har. I något enstaka fall, som Lidhults municipalsamhälle har en faktaruta placerats i artikeln. Det är mycket bra. Dock bör kanske en egen sådan kunna skapas för just municipalsamhällen. Den skulle då innehålla datum för införande av de olika stadgorna, om municipalfullmäktige, yta & folkmängd (vid inrättande och upplösning) etc. Jag är själv inte kunnig i konsten att skapa en sådan faktaruta, men jag deltar gärna i en diskussion om hur den borde utformas. --Andhanq (disk) 3 april 2013 kl. 22.32 (CEST)
thread_title:  Egen faktaruta 

message: Källan Göteborgs och Bohus läns Kalender år 1902, [En karta öfver länet åtföljer denna kalender], John Kleberg, Göteborg 1901, s. 154, hävdar under rubriken Smögens municipalsamhälle att "Stadgar för samhället fastställda af länsstyrelsen den 14 april 1900". Ymer (disk) 17 april 2013 kl. 21.19 (CEST)
thread_title:  Smögen 

message: I artikeln Kungshamn nämns Sandbogen, som nu är en del av Kungshamn, som ett av flera municipalsamhällen bildade 1894. Det är det enda stället på SVWP som uppgiften nämns. Men den kan mycket väl vara riktig då nuv Kungshamn består av flera fd municipalsamhällen. Jag ställer frågan aeftersom jag vet att flera av er har tillgång till olika goda källor - var Sandbogen under någon period ett eget municipalsamhälle eller ingick det möjligen i något annat (såsom t.ex. Gravarne och Bäckevik)? /Ascilto (disk) 12 juni 2013 kl. 18.46 (CEST)
replies: text: Det som står i artikeln verkar insiktsfullt. Informationen av Gravarne och Bäckvik var två olika municipalsamhälle före 1906 har jag inte sett i någon annãn källa, men det verkar rimligt. Dock hittar jag inte i någon av mina källor om Sandbogen, men kollar ett varv till.Yger (disk) 12 juni 2013 kl. 19.02 (CEST)
replies: text: :I Konungens befallninghsavandes femårsberättelse för Göteborg och Bohus län för åren 1896 – 1900 finns en tabell över municipalsamhällen i länet vid 1900 års utgång och där upptas Gravarne och Bäckevik som ett municipalsamhälle. Edaen (disk) 12 juni 2013 kl. 19.24 (CEST)
replies: text: ::Jag hittade en pekare till Sandbogen på RAÄs karta men inte med utsatt namn. Då låg den i hamnen nedanför Bäckevik, så ingick väl troligen i de förenade municipalsamhället.Yger (disk) 12 juni 2013 kl. 19.34 (CEST)
replies: text: :::Göteborgs och Bohus läns Kalender år 1902, s. 152ff hävdar att Grafvarne och Bäckevik tillsammans utgjorde ett eget municipalsamhälle, Hasselösund, Smögen och Tången varsitt egna. Ej Sandbogen detta år. Ymer (disk) 12 juni 2013 kl. 19.56 (CEST)
replies: text: ::::På 1844 års generalsatbskarta finns de tre ställena namnsatta. Grafvarna är en lite större by, Bäckevik bara några få hus högt uppe på ett berg/klippa lite norr om och SAndborgen består där av ett hus nordväst om berget Bäckevik ligger på i en sänka  före ett nytt berg och vid vattnet, dvs en lämplig plats ha båtar. Att Bäckevik och Grafvarna varit olika orter är korrekt, jag tror dock nu att de inte varit olika municipalsamhällen, Bäckevik är för litet för det. Däremot är bebyggelsen just öster om Grafvarna lite större, och kallas på kartor, Fisketången, medan det verkar municipalsamhället kallades Tången. Jag lutar nu åt att skrivningarna i artikeln är fel och tänker om någon dag ändra så den nämner bara två municpalsamhällen och tre orter. (och då flytta denna diskussion till dess Kungshamns diskussionssida, om inget nytt framkommer.Yger (disk) 12 juni 2013 kl. 21.02 (CEST)
replies: text: :::::Om Sandbogen inte nämns av vare sig Lars Nilsson eller Patric Svensson tycks saken vara klar. Det troligaste är att Sandbogen räknades som en del av Bäckevik i municipalsamhället Gravarne och Bäckevik. /Ascilto (disk) 13 juni 2013 kl. 14.31 (CEST)
thread_title:  Sandbogen i nuv Kungshamn