Diskussion:Sydliga samer/Arkiv 2019

message: Detta är ett spännande ganska nytt forskningsområde och en välskriven artikel av user:Eskil Olsson. 
Några frågor från en glad amatör: Begreppet verkar rätt nytt. Är det möjligt att i artikeln nämna vem som myntade begreppen "Sydliga samer" och "sydliga samiska språk" och visa att flera forskare använder dem? Är sydliga samer synonymt med begrepp som "[skogs]lapsk befolkning i Mellansverige", "mellansvenska [skogs]samer" och "samer i Mellansverige" och äkta delmängd i "Samer i Mellanskandinavien", eller finns begreppet för att även inkludera Mellannorrland? Vad finns det för källa för att det fanns ickebotniska sjösamer, och att de isåfall ursprunligen också talade ett sydligt samiskt språk? Vad skulle begreppet heta på engelska?
Viss risk verkar finnas för begreppsförvirring. Michael Riessler inkluderar Västerbotten i det sydliga samiska området. I etnografiska databaser anges "sydliga lappar" och "samer, sydliga" som etnisk grupp för föremål som jag tror är sydsamiska. 
De delar som har hämtats från andra wikiartiklar har till stor del skrivits av  som brukar ha kloka synpunkter.Tomastvivlaren (diskussion) 2 september 2019 kl. 20.25 (CEST)
replies: text: :Syd- och umesamer är dagens "sydliga" samer. Jag änvände det inte som begrepp för en egen samisk grupp utan som geografisk beteckning. Michael.riessler (diskussion) 12 november 2019 kl. 09.02 (CET)

text: Hej! Jag är tyvärr dåligt insatt i denna del av den samiska historien och har just nu inte tid att sätta mig in i den. Eskil Olsson verkar ha gjort ett gediget arbete. Jag är dock skeptisk till att använda en blogg som källa. Om det finns källhänvisningar på en bloggsida, följ dem och använd dem i stället. Om det inte finns källhänvisningar på en bloggsida är den värdelös som källa till annat än bloggarens åsikter. Om faktauppgifter som framförs på en blogg finns publicerade på annat håll, citera därifrån i stället. Om sådana faktauppgifter inte finns publicerade på annat håll finns det anledning att vara mycket skeptisk till det som står på bloggen. I inget av fallen är en blogg en bra källa. Jag håller med det som står i Wikipedia:Trovärdiga källor, nämligen att bloggar "kan accepteras som källa för ifrågasättanden och information som rör bloggaren själv", men "Redovisa aldrig som fakta".--Skogsfrun (diskussion) 4 september 2019 kl. 06.52 (CEST)
=== Svar: Vem myntade begreppet? ===
1. Jag (artikelskaparen) har nu förfinat definitionen av begreppet "sydliga samer" och dess bakgrund. Den bör dock utvecklas mera.
2. Jag har aldrig tidigare hört talas om begreppet "sydliga samiska språk".
3. Källan där det framgår att det fanns icke-bottniska sjösamer har tillagts. Ytterligare information och fler källor om denna grupp ska läggas till i artikeln.
4. Sydliga samer är en hyperonym till skogssamer (i Mellansverige). Andra samiska grupper som kan inkluderas i begreppet finns uppräknade i artikeln.
5. Det är svårt att veta exakt vilka som talade det språk som Petrus Holmberger studerade på 1770-talet. Ord såsom "gosen milkie grasi" visar att språket innehöll ord för ting och företeelser som var unika för mellersta Sverige och södra Norrland.  Etnologen Ingvar Svanberg har konstaterat att samerna i mellersta Sverige och södra Norrland, som inte hade en sydsamisk/fjällsamisk bakgrund, var endogama. Man kan därför anta att dessa samer på 1770-talet talade det språk Holmberger dokumenterade, om de inte hunnit övergå till att tala svenska. 
6. Vad som kan definieras som sydliga samer beror på vilka perspektiv man har. Samerna i Västerbotten kan ses som sydliga i förhållande till samerna i nordligaste Lappland. På samma vis blir sydsamerna "sydliga samer" i förhållande till nordsamerna. Under de senaste decennierna har mycket forskning tillkommit om de sydligaste samiska grupperna, som gör att de sydliga samerna hamnar i bl.a. Gästrikland och Västmanland - och inte i norra Jämtland. Vad vi ska ha klart för oss är att "sydliga samer" är en heterogen term och betecknar flera olika samiska grupper.
Eskil Olsson (diskussion) 3 september 2019 kl. 18.09 (CEST)

text: Beträffande p.2 ovan skriver Ugglan: "Fram emot midten af 1700-talet enade man sig om ett gemensamt svensklappskt skriftspråk, på hvilket N. T. utkom 1755 och hela bibeln 1811. Lars Levi Læstadius började 1839 i st. f. detta "sydlapska" skriftspråk, som visat sig mindre begripligt för de nordligare lapparna, använda en med sydlapska element uppblandad Lulelapska. På ren Lulelapska utkom N. T. 1903, och sedan dess har denna språkform nästan uteslutande användts i svensklapskt tryck."   Lapska språket och litteraturen, sp.1228 -Wvs (diskussion) 3 september 2019 kl. 18.50 (CEST)~

text: Beträffande p.6 ovan tyder jag Ugglans (föråldrade?) uppgifter att de sydliga samerna omfattade "Jämtlandslapparna samt Härjedalens och Idre lappar".  Lappar sp.1187.-Wvs (diskussion) 3 september 2019 kl. 19.07 (CEST)
replies: text: : Artikeln blir allt bättre. Påståenden som bara kan stödjas med Facebookinlägg bör dock strykas helt i väntan på publikation.

text: :Jag tror att det vanligaste begrepp som forskare använder om ungefär samma grupp är "Mellansvenska samer" eler "samer i Mellansverige", så det begreppet bör nämnas i artikeln tycker jag. Kan artikeln byta namn till det?

text: :Äldre källor (såsom Ugglan) beskriver mellansvenska skogssamer som del i sydsamerna. Än idag verkar de båda grupperna beskrivas som en och samma etnicitet i etnografiska databaser. Men mellansvenska samer innefattar ju skogssamer utan lappskatteland (Linnés samer i Gästrikland), och sockenlappar (de som talade det språk som Holmberger kartlade i Gästrikland), och  man tror att båda dessa grupper talade samma språk, som enligt ny kunskap skiljer sig mycket från det sydsamiska språket. Mellansvenska samer skulle således kunna betraktas som en egen etnicitet eller kultur, om jag förstår rätt. (Okej, vissa  forskare undviker att tala om etnicitet.) Därför har begreppet mellansvenska samer lyfts fram. Och därför kan det vara bra att vi har en separat artikel om sydsamiska fjällsamer (som talade sydsamiska) och en annan som grupperar ihop flera olika mellansvenska samiska grupperingar och näringar som tros ha ingått i samma kultur.

text: :Peter Ericsson är en av de få som har beskrivit Västernorrlands Medelpads samiska grupper. Jag gissar att hans avsikt med att använda "sydliga samer" istället för att tala om "mellansvenska samer" är att han även vill innefatta Västernorrlands olika samiska grupper i detta. Finns det något som talar för att de kan betraktas som del i samma kultur eller etniska grupp? Vet vi att de rörde sig mellan Mellannorrland (Västernorrland) och Mellansverige (t.ex. Gästrikland) men sällan norrut? Även Lars-Gunnar Larsson använder "sydliga samer" om mellansveriges samer, men hans fokus är att beskriva dem som en språkgrupp. Inkluderar han även Västernorrland och Mellannorrland i begreppet? Finns det fler forskare som använder begreppet "sydliga samer" i en liknande betydelse?

text: :I litteraturen avser "Sveriges sydligaste samer" ofta dagens fjällsamer i Idre, så det är ett tvetydigt begrepp.Tomastvivlaren (diskussion) 3 september 2019 kl. 21.46 (CEST)
replies: text: :: Etnologen Ingvar Svanberg nämner begreppet "sydliga samer" redan 1976 i en artikel i Tunum, se källförteckningen. Där skriver han på s. 51 att "Från början skall understrykas att de sydliga samernas utbredning inte bara var inskränkt till Dalarna, de förekom även i Gästrikland, Hälsingland, Medelpad, Ångermanland och t.o.m. i Västmanland under 1600- och 1700-talen." Historikern Peter Ericsson visar i en rapport från 2001, som gjordes inom ramen för Ljusminne/Tjoevkemåjhtoe på uppdrag av Länsmuseet Västernorrland, några exempel på de släktskapsband som fanns mellan samer i Gävleborgs och Västernorrlands län. Att kalla de sydliga samerna för mellansvenska samer blir, utifrån dessa forskares publikationer, mycket missvisande.

text: :: Många tidiga forskare som berörde detta forskningsområde trodde att samerna i egentliga Dalarna och Bergslagen var fjällsamer, vilket är en orsak till att författaren Karl-Erik Forsslund kallade samerna i Äppelbo och Ål för "fjällfolk". Han konstaterade dock att de funnits i området i århundraden. Även detta kan man läsa om på s. 51 i Svanbergs artikel. Den som vill fördjupa sig mer bör läsa Ingvar Svanbergs andra publikationer om ämnet.

text: :: Vad gäller prof. em. Lars-Gunnar Larssons gedigna avhandling från 2018 fokuserar han på en ordlista som Carl von Linnés lärljunge Petrus Holmberger nedtecknade på 1770-talet i Valbo socken. Den innehåller t.ex. ett ord för Bosyska/Ballota nigra som inte växte norr om Gävle och som det saknades ord för i andra samiska språk. Larsson tar upp många exempel på ord som var viktiga i just Gävleborgs län med omnejd. Ingen liknande språkuppteckning finns från Västernorrland, så vi vet helt enkelt inte vad de sydliga samerna där talade för dialekter. Vi vet dock genom ett brev Thomas von Westen skrev 1718 till prästerskapet i Jämtland att han fick hjälp med att översätta några samiska ord av en samisk kvinna som mestadels nomadiserade i Medelpad och Hälsingland. Hon kunde översätta orden med viss möda och torde ha varit av sjösamisk börd. Eskil Olsson (diskussion) 12 november 2019 kl. 17.09 (CET)
===Varför inte även nämna begreppet "Samer i Mellansverige"?===
Tack för många bra svar! Samer i Mellansverige tycks fortfarande vara ett vanligare begrepp än "sydliga samer", och används t.ex. fyra fotnoter i första meningen av denna artikelversion. Det kanske är ett dåligt begrepp, men jag föreslår ändå att det bör nämnas, och att man med källhänvisningar visar vem som har myntat respektive begrepp och vem som använder det. Man kan naturligtvis argumentera emot begreppet - och påpeka att det inte innefattar Mellannorrland.
Går det att ange ett skäl till att vi vill beskriva flera grupper av icke-fjällsamer i både Mellansverige och Mellannorrland med ett gemensamt begrepp? Tomastvivlaren (diskussion) 12 november 2019 kl. 20.34 (CET)

text: Sydliga samer betecknar en mycket heterogen grupp av samer, som ej var fjällsamer. Som jag tidigare konstaterat fanns det omfattande kontakter mellan de sydliga samerna i Västernorrland och Gävleborg, och de var besläktade. Därför går de också under samma term. "Samer i Mellansverige" utgör inget begrepp i sig. Man kan lika gärna säga samer i Västmanland eller samer i Stockholm - det handlar om en etnisk grupp inom ett geografiskt område. De sydliga samerna var dock inte geografisk bundna på detta sätt. Jag föreslår att vi skriver en kortfattad forskningshistorik där läsare kan få en överblick över den forskning som gjorts. Där kan man också ha någon form av begreppshistorik. Eskil Olsson (diskussion) 13 november 2019 kl. 12.31 (CET)
thread_title: Vem  myntade begreppet?

message: 1. Jag (artikelskaparen) har nu förfinat definitionen av begreppet "sydliga samer" och dess bakgrund. Den bör dock utvecklas mera.
2. Jag har aldrig tidigare hört talas om begreppet "sydliga samiska språk".
3. Källan där det framgår att det fanns icke-bottniska sjösamer har tillagts. Ytterligare information och fler källor om denna grupp ska läggas till i artikeln.
4. Sydliga samer är en hyperonym till skogssamer (i Mellansverige). Andra samiska grupper som kan inkluderas i begreppet finns uppräknade i artikeln.
5. Det är svårt att veta exakt vilka som talade det språk som Petrus Holmberger studerade på 1770-talet. Ord såsom "gosen milkie grasi" visar att språket innehöll ord för ting och företeelser som var unika för mellersta Sverige och södra Norrland.  Etnologen Ingvar Svanberg har konstaterat att samerna i mellersta Sverige och södra Norrland, som inte hade en sydsamisk/fjällsamisk bakgrund, var endogama. Man kan därför anta att dessa samer på 1770-talet talade det språk Holmberger dokumenterade, om de inte hunnit övergå till att tala svenska. 
6. Vad som kan definieras som sydliga samer beror på vilka perspektiv man har. Samerna i Västerbotten kan ses som sydliga i förhållande till samerna i nordligaste Lappland. På samma vis blir sydsamerna "sydliga samer" i förhållande till nordsamerna. Under de senaste decennierna har mycket forskning tillkommit om de sydligaste samiska grupperna, som gör att de sydliga samerna hamnar i bl.a. Gästrikland och Västmanland - och inte i norra Jämtland. Vad vi ska ha klart för oss är att "sydliga samer" är en heterogen term och betecknar flera olika samiska grupper.
Eskil Olsson (diskussion) 3 september 2019 kl. 18.09 (CEST)
replies: text: Beträffande p.2 ovan skriver Ugglan: "Fram emot midten af 1700-talet enade man sig om ett gemensamt svensklappskt skriftspråk, på hvilket N. T. utkom 1755 och hela bibeln 1811. Lars Levi Læstadius började 1839 i st. f. detta "sydlapska" skriftspråk, som visat sig mindre begripligt för de nordligare lapparna, använda en med sydlapska element uppblandad Lulelapska. På ren Lulelapska utkom N. T. 1903, och sedan dess har denna språkform nästan uteslutande användts i svensklapskt tryck."   Lapska språket och litteraturen, sp.1228 -Wvs (diskussion) 3 september 2019 kl. 18.50 (CEST)~

text: Beträffande p.6 ovan tyder jag Ugglans (föråldrade?) uppgifter att de sydliga samerna omfattade "Jämtlandslapparna samt Härjedalens och Idre lappar".  Lappar sp.1187.-Wvs (diskussion) 3 september 2019 kl. 19.07 (CEST)
replies: text: : Artikeln blir allt bättre. Påståenden som bara kan stödjas med Facebookinlägg bör dock strykas helt i väntan på publikation.

text: :Jag tror att det vanligaste begrepp som forskare använder om ungefär samma grupp är "Mellansvenska samer" eler "samer i Mellansverige", så det begreppet bör nämnas i artikeln tycker jag. Kan artikeln byta namn till det?

text: :Äldre källor (såsom Ugglan) beskriver mellansvenska skogssamer som del i sydsamerna. Än idag verkar de båda grupperna beskrivas som en och samma etnicitet i etnografiska databaser. Men mellansvenska samer innefattar ju skogssamer utan lappskatteland (Linnés samer i Gästrikland), och sockenlappar (de som talade det språk som Holmberger kartlade i Gästrikland), och  man tror att båda dessa grupper talade samma språk, som enligt ny kunskap skiljer sig mycket från det sydsamiska språket. Mellansvenska samer skulle således kunna betraktas som en egen etnicitet eller kultur, om jag förstår rätt. (Okej, vissa  forskare undviker att tala om etnicitet.) Därför har begreppet mellansvenska samer lyfts fram. Och därför kan det vara bra att vi har en separat artikel om sydsamiska fjällsamer (som talade sydsamiska) och en annan som grupperar ihop flera olika mellansvenska samiska grupperingar och näringar som tros ha ingått i samma kultur.

text: :Peter Ericsson är en av de få som har beskrivit Västernorrlands Medelpads samiska grupper. Jag gissar att hans avsikt med att använda "sydliga samer" istället för att tala om "mellansvenska samer" är att han även vill innefatta Västernorrlands olika samiska grupper i detta. Finns det något som talar för att de kan betraktas som del i samma kultur eller etniska grupp? Vet vi att de rörde sig mellan Mellannorrland (Västernorrland) och Mellansverige (t.ex. Gästrikland) men sällan norrut? Även Lars-Gunnar Larsson använder "sydliga samer" om mellansveriges samer, men hans fokus är att beskriva dem som en språkgrupp. Inkluderar han även Västernorrland och Mellannorrland i begreppet? Finns det fler forskare som använder begreppet "sydliga samer" i en liknande betydelse?

text: :I litteraturen avser "Sveriges sydligaste samer" ofta dagens fjällsamer i Idre, så det är ett tvetydigt begrepp.Tomastvivlaren (diskussion) 3 september 2019 kl. 21.46 (CEST)
replies: text: :: Etnologen Ingvar Svanberg nämner begreppet "sydliga samer" redan 1976 i en artikel i Tunum, se källförteckningen. Där skriver han på s. 51 att "Från början skall understrykas att de sydliga samernas utbredning inte bara var inskränkt till Dalarna, de förekom även i Gästrikland, Hälsingland, Medelpad, Ångermanland och t.o.m. i Västmanland under 1600- och 1700-talen." Historikern Peter Ericsson visar i en rapport från 2001, som gjordes inom ramen för Ljusminne/Tjoevkemåjhtoe på uppdrag av Länsmuseet Västernorrland, några exempel på de släktskapsband som fanns mellan samer i Gävleborgs och Västernorrlands län. Att kalla de sydliga samerna för mellansvenska samer blir, utifrån dessa forskares publikationer, mycket missvisande.

text: :: Många tidiga forskare som berörde detta forskningsområde trodde att samerna i egentliga Dalarna och Bergslagen var fjällsamer, vilket är en orsak till att författaren Karl-Erik Forsslund kallade samerna i Äppelbo och Ål för "fjällfolk". Han konstaterade dock att de funnits i området i århundraden. Även detta kan man läsa om på s. 51 i Svanbergs artikel. Den som vill fördjupa sig mer bör läsa Ingvar Svanbergs andra publikationer om ämnet.

text: :: Vad gäller prof. em. Lars-Gunnar Larssons gedigna avhandling från 2018 fokuserar han på en ordlista som Carl von Linnés lärljunge Petrus Holmberger nedtecknade på 1770-talet i Valbo socken. Den innehåller t.ex. ett ord för Bosyska/Ballota nigra som inte växte norr om Gävle och som det saknades ord för i andra samiska språk. Larsson tar upp många exempel på ord som var viktiga i just Gävleborgs län med omnejd. Ingen liknande språkuppteckning finns från Västernorrland, så vi vet helt enkelt inte vad de sydliga samerna där talade för dialekter. Vi vet dock genom ett brev Thomas von Westen skrev 1718 till prästerskapet i Jämtland att han fick hjälp med att översätta några samiska ord av en samisk kvinna som mestadels nomadiserade i Medelpad och Hälsingland. Hon kunde översätta orden med viss möda och torde ha varit av sjösamisk börd. Eskil Olsson (diskussion) 12 november 2019 kl. 17.09 (CET)
thread_title:  Svar: Vem myntade begreppet? 

message: Tack för många bra svar! Samer i Mellansverige tycks fortfarande vara ett vanligare begrepp än "sydliga samer", och används t.ex. fyra fotnoter i första meningen av denna artikelversion. Det kanske är ett dåligt begrepp, men jag föreslår ändå att det bör nämnas, och att man med källhänvisningar visar vem som har myntat respektive begrepp och vem som använder det. Man kan naturligtvis argumentera emot begreppet - och påpeka att det inte innefattar Mellannorrland.
Går det att ange ett skäl till att vi vill beskriva flera grupper av icke-fjällsamer i både Mellansverige och Mellannorrland med ett gemensamt begrepp? Tomastvivlaren (diskussion) 12 november 2019 kl. 20.34 (CET)
replies: text: Sydliga samer betecknar en mycket heterogen grupp av samer, som ej var fjällsamer. Som jag tidigare konstaterat fanns det omfattande kontakter mellan de sydliga samerna i Västernorrland och Gävleborg, och de var besläktade. Därför går de också under samma term. "Samer i Mellansverige" utgör inget begrepp i sig. Man kan lika gärna säga samer i Västmanland eller samer i Stockholm - det handlar om en etnisk grupp inom ett geografiskt område. De sydliga samerna var dock inte geografisk bundna på detta sätt. Jag föreslår att vi skriver en kortfattad forskningshistorik där läsare kan få en överblick över den forskning som gjorts. Där kan man också ha någon form av begreppshistorik. Eskil Olsson (diskussion) 13 november 2019 kl. 12.31 (CET)
thread_title: Varför inte även nämna begreppet "Samer i Mellansverige"?

message: På sätt och vis handlar också den här artikeln :wikidata:Q73660083 om "språkrester". Det finns flera artiklar om ämnet och jag kan hjälpa att hitta dem. Att skriva om min egen forskning i artikeln vill jag egentligen undvika, men jag bidrar gärna i diskussionen. Michael.riessler (diskussion) 12 november 2019 kl. 08.49 (CET)
replies: text: Jag har faktiskt för många år sedan kort refererat just den artikeln i Norrländska mål. Men jag förstod inte riktigt kopplingen mellan artikeln och Sydliga samer. Tomastvivlaren (diskussion) 12 november 2019 kl. 20.47 (CET)
replies: text: :Flera dialektala drag (t.ex. Vokalbalans) är resultat av samisk påverkan fast deras innovationsområde ligger i området som är relevant för den här artikeln (dvs. Mellansverige och Östnorge). Det handlar då om språkliga rester från samiska som "fossilierats" i svenska (och norska) dialekter som inte längre är i kontakt med samiska. För att kunna bevisa samisk påverkan i artikeln från år 2000 (:wikidata:Q73660083) måste Kusmenko och jag argumentera för att det överhuvudtaget funnits Sydliga samer. Vi blev mycket kritiserade för detta då. Här finns en sammanfattning av Kusmenkos vidareutvecklad teori på svenska. Michael.riessler (diskussion) 13 november 2019 kl. 08.59 (CET)
replies: text: :: Det är mycket bra att denna viktiga fråga lyfts fram! Inger Zachrisson visar att det samiska kulturområdet sträckte sig ned till Mellanskandinavien under järnåldern, även om man kan diskutera lämpligheten i att hela fångstmarkskulturen tillskrivs sydsamerna. En sak ni borde titta närmare på är också om det förekommer äldre toponymer i Mellanskandinavien med samiskt, eller protosamiskt, ursprung. T.ex. har vi ordet 'sålle' eller 'soll' i toponymer såsom Sållaren och Sollerön. Dessa toponymer betecknar öar eller holmar och återfinns främst i Dalarna, Värmland och Uppland. På sydsamiska heter ö 'sålle', och på nordsamiska 'suolo'. Liknande toponymer återfinns även i mellersta Finland. Kan detta vara en samisk språkrest från järnåldern? En annan observation, apropå ordet 'finn', berör fångstmarksgravfälten i Venjan, Dalarna. Där finns ett fångstmarksgravfält som kallas "Stora Finnäset", och enligt en bok från 1800-talet kallade invånarna dessa gravar för 'finngravar'. Vill ni titta närmare på detta, och få källuppgifter, kan ni mejla mig (eskil@ylletrollets.se) Eskil Olsson (diskussion) 13 november 2019 kl. 13.06 (CET)
thread_title:  Språk och språkrester 

message: Teorier om en sydligare samisk utbredning har också fått kritik i forskningen. Artikeln får inte ignorera att temat är kontroversiellt. Michael.riessler (diskussion) 12 november 2019 kl. 08.56 (CET)
replies: text: vad exakt tycker du är dåligt och har du nya källor som kan användas? Yger (diskussion) 12 november 2019 kl. 09.01 (CET)
replies: text: : Instämmer med ovanstående. Det föreligger ett massivt källmaterial som bevisar att ett större antal samer kontinuerligt levt i Mellansverige sedan mitten av 1600-talet och det är välbelagt i ett flertal akademiska publikationer av olika forskare utan att ha motbevisats. För närvarande har detta status som en vetenskaplig teori. Ge gärna förslag på sådant som bör förtydligas eller läggas till. Finns det seriös kritik mot teorien om samernas utbredning i söder är det bra om det tas fram. Vi bör dock komma ihåg att forskare för ett sekel sedan inte hade ens i närheten av samma tillgång till historiskt källmaterial som man har idag. Det är en bidragande faktor till att den sydligaste samiska historien i många avseenden förbisetts, men även tidigare forskare inom hembygdsrörelsen behandlade den - om än ytligt. Ett förslag är att vi skriver en forskningshistorisk översikt, där vi även kan belysa den s.k. framryckningsteorin. Eskil Olsson (diskussion) 12 november 2019 kl. 16.33 (CET)
replies: text: :: Jag tycker inte alls att artikeln innehäller nåt dåligt. Kanske jag var bara lite överförsiktigt. Egentligen har ni nog rätt, allt är mycket bra argumenterat i artikeln. Evert Baudou, som var kristisk mot Inger Zachrisson, är nämnd. Och Tryggve Skölds kritik ("Ömsesidig kolartro", 2004) blev utförligt behandlad i Lars-Gunnar Larssons bok från 2018. Michael.riessler (diskussion) 13 november 2019 kl. 09.06 (CET)
replies: text: ::: Ja, samernas förhistoria i Mellanskandinavien är mycket mer komplex och svårtolkad än samernas historia i modern tid i samma område. T.ex. nämner jag fångstmarkskulturen - där man har hittat många fynd som kan kopplas både till jordbrukar- och nomadkultur. Det är dock svårt att tala om dagens etniciteter när dessa lämningar diskuteras eftersom det saknas "inhemskt" skriftligt källmaterial och lämningarna ofta är mycket tvetydiga. Källmaterialet från historisk tid, 1600-tal och framåt, visar däremot väldigt tydligt på en kontinuerlig samisk närvaro i Svealand. Eskil Olsson (diskussion) 13 november 2019 kl. 12.21 (CET)
replies: text: :::: Det var en bra sammanfattning av artikeln så jag kunde inte hålla mig från att lägga in den, trots avsaknad av källa.Tomastvivlaren (diskussion) 18 november 2019 kl. 19.43 (CET)
replies: text: ::::: Ingvar Svanbergs bok "Hästslaktare och korgmakare" från 1999 behandlar samernas historia i Mellansverige från 1600-talet och framåt och tar upp några hundratal belägg, även om tonvikten ligger på perioden ca 1730-1850. Prof. em. Lars-Gunnar Larsson förstärker detta ytterligare i sin avhandling från 2018 om "Sockenlapparnas språk". Ett flertal ytterligare skrifter kan nämnas, men dessa är de mest centrala och omfattande om den historiska tiden.

text: ::::: Wikipedia-artikeln Fångstmarksgrav innehåller en välgjord och tämligen utförlig sammanfattning om den debatt som varit om vilka som anlade fångstmarks- eller insjögravarna. De flesta forskare tycks vara mer försiktiga i sin bedömning än I. Zachrisson och E. Baudou. Hypotesen att gravarna skulle vara germanska har jag dock inte sett mycket stöd av hos dagens forskare.

text: ::::: Den första gången samerna omnämns i skrift antas vara i Tacitus' 'Germania' från år 98 e.Kr., där han nämner folket 'fenni' (finn är ett äldre ord för samer). Detta behandlar I. Zachrisson i monografin "Möten i gränsland: Samer och germaner i Mellanskandinavien" från 1997. Eskil Olsson (diskussion) 19 november 2019 kl. 01.19 (CET)
replies: text: :::::: Jag menade bara att just den meningen jag snodde av dig inte var hämtad från en publicerad källa.Tomastvivlaren (diskussion) 19 november 2019 kl. 01.35 (CET)
thread_title:  NPOV