Diskussion:Socialistiska partiet (1929)

message: den här artikeln måste flyttas tillbaka till Socialistiska Partiet (1929), då 1) det var då partiet grundades, 2) oklart ifall partiet faktiskt upplöstes 1944, jag tror 1945 är betydligt troligare (det kom ett partiuttalande om Hitlers dödsfall). --Soman 21 september 2005 kl.00.57 (CEST)
replies: text: Vad jag förstår så använde både Kilbomskommunisterna och Sillénkommunisterna samma partibeteckning, Sveriges kommunistiska parti, fram till 1934. Först då började partinamnet "Socialistiska partiet" användas. Thuresson  ✎ 21 september 2005 kl.01.29 (CEST)
replies: text: :Jo, men det är 1929 som datum för partiets grundande som är relevant, inte när man antog ett visst partinamn. --Soman 21 september 2005 kl.01.37 (CEST)
replies: text: ::Håller med Soman, flyttade artikeln. /Slartibartfast 31 augusti 2006 kl. 09.08 (CEST)

message: Socialistiska partiet tog parti för Tyskland när andra världskriget bröt ut. Det kan ha berott på att Tyskland då var allierat med Sovjetunionen, men partiets utveckling under partiledaren Flyg gick också alltmer åt det nazistiska hållet. Det har flera statsvetare och historiker skrivit om, och visas också av att partiet fortfarande stödde Tyskland sedan tyskarna hade anfallit Sovjet 1941.
1939 var Sovjetunionen allierat med Tyskland genom Molotov-Ribbentrop-pakten. Sovjet deltog visserligen inte i kriget mot västmakterna, men anföll och ockuperade östra Polen kort tid efter att Tyskland hade invaderat det landet. Pakten med Tyskland gav även Sovjet "rätt" till Baltikum, Finland och rumänska Bessarabien (ungefär motsvarande nuvarande Moldavien), vilket ledde till finska vinterkriget 1939-1940 och till annektionen av Estland, Lettland och Litauen 1940. Att påstå att Sovjetunionen inte var allierat med Tyskland 1939-1941 är historierevisionism. E.G. 5 november 2008 kl. 09.34 (CET)
replies: text: Jag vet nog vem det är som sysslar med historierevisionism. "Sovjet deltog visserligen inte i kriget mot västmakterna" säger du som om dom lika gärna skulle kunna gjort det. Det är att helt blanda bort korten. Sovjetunionen försökte, ända  fram till pakten med tyskarna, att sluta en allians - märk allians! - med västmakterna; Storbritannien, USA, Frankrike. Dessa hade konsekvent vägrat. Då kom man överens med tyskarna om att inte anfalla varann, vilket ledde till att Operation Barbarossa fördröjdes med två år. Två år som användes till intensiv upprustning i hela Sovjetunionen och ledde till dom allierades seger i kriget.

text: Denna pakt var en överenskommelse, ingen allians. Det är en oerhört stor skillnad. För att du ska förstå det absurda i ditt påstående så kan du jämföra Nordkoreas förslag om icke-interventionspakt med jänkarna. Ett förslag dom framställde för flera år sen och som fortfarande kvarstår. Vem skulle komma på tanken att kalla en sån pakt för en allians? Hedman 5 november 2008 kl. 21.09 (CET)
replies: text: :Vad skulle då vara skillnaden mellan en pakt och en allians? De orden är ju synonymer. Om Sovjet inte var allierat med Tyskland, hur kommer det sig då att det hjälpte tyskarna att krossa den polska staten? Nordkoreas förslag om icke-interventionsfördrag kan knappast kallas pakt eller allians, så det är inte jämförbart. Jag vill ge dig en eloge för att du medger att du håller på med historierevisionism, de flesta som sysslar med sådant vill inte erkänna det inför andra. Småkul är det att du sedan fortsätter att försvara din egen inställning. E.G. 11 november 2008 kl. 03.23 (CET)
replies: text: ::Jag märker att insinuationen om historierevisionism ej gick fram. Nåväl, det finns en klar skillnad mellan pakt och allians. En allians är en sammanslutning, ett förbund. En pakt är en överenskommelse, ett avtal, ett kontrakt.

text: ::År 1933, strax efter Hitlers maktövertagande, tog England och Frankrike initiativet till en "Samförstånds- och samarbetspakt" med det fascistiska Italien och Nazityskland. Polen skrev på en icke-angreppspakt med Nazityskland 1934 på inrådan av England. År 1935 skrev England på en engelsk-tysk "Flottöverenskommelse" enligt viken den tyska örlogsflottan fick byggas ut så den blev nästan lika stor som Frankrikes, i strid med Versailleförhandlingarna. År 1938 skrev England och Frankrike på Münchenöverenskommelsen med Italien och Tyskland som lämnade Tjeckoslovakien i händerna på nazisterna. I september 1938 undertecknade England och Tyskland en deklaration om att aldrig mera gå i krig mot varandra. Detsamma gjorde Frankrike i december. Sovjetunionen var den sista makten att skriva på ett icke-angreppsavtal med nazisterna.

text: ::Detta efter att Sovjetunionen, ända sedan 1933, urgerat en antifascistisk allians med England, Frankrike och USA.

text: ::Alltså: en pakt är ingen allians, inte automatiskt och inte per princip. Molotov-Rippentrop-pakten gav Sovjetunionen 21 månaders frist. Man upprustade intensivt och man vann kriget. Vad sa då självaste Churchill om pakten och den barriär Sovjetunionen tillfälligt skapat? Jo, den var "absolut nödvändig för Rysslands säkerhet inför det nazistiska hotet. Linjen finns där och en front har bildats i öst som Nazityskland inte vågar attackera".

text: ::Att förneka dessa fakta, att vränga ord, att lägga till och dra ifrån, det är historierevionism. Hedman 11 november 2008 kl. 14.07 (CET)
replies: text: :::Jag har inte förnekat de fakta du skriver om här ovan, men du förnekar att Sovjetunionen var allierat med Tyskland 1939-1941, trots att så var fallet. Det var den alliansen som gjorde att de styckade upp Polen mellan sig. När Stalin inte fick till en allians med västmakterna, tyckte han sig lika gärna kunna ingå en allians med Hitler. Detta fick också många kommunister i olika länder att stödja Tyskland i början av kriget. Socialistiska partiet hade redan då påbörjat sin ideologiska vandring från kommunism till nazism, sedan Kilbom och hans anhängare hade lämnat partiet. E.G. 12 november 2008 kl. 01.14 (CET)
replies: text: ::::Fortfarande väljer du att vränga ord för att förfalska historien och kompromettera Sovjetunionen. Pakten var en överenskommelse, ett avtal. Det var inget förbund, ingen sammanslutning. Detta upprepar jag nu helst för sista gången.

text: ::::Inga kommunister stödde Tyskland i kriget, varken 1939 eller 1945. Inte i Sverige och inte utomlands. Läs dom gamla Ny Dag-tidningarna från perioden. Hedman 12 november 2008 kl. 01.38 (CET)
replies: text: :::::Det låter ju bra att det här blir sista gången du far med den lögnen – för visst fanns det kommunister som alltid stödde Sovjetunionen och allt vad de gjorde och således även alliansen med Hitlers Tyskland 1939. För en allians var vad det var, en överenskommelse om hur man skulle dela upp de områden som låg mellan Sovjetunionen och Tyskland. E.G. 12 november 2008 kl. 12.30 (CET)
replies: text: ::::::Visst var alla Komintern-anslutna partier tvungna att stödja Sovjetunionen och SUKP(b):s beslut. Allt annat hade varit stadgebrott. Därigenom kan vi lösa denna tvist rätt så enkelt. Studera partipressen (Ny Dag fram för allt) 1939-1941, så ser du på vilken sida dom svenska (och därmed även dom utländska Komintern-partierna) stod. Inget stöd till Tyskland förekom ö h t. Trots en hundraprocentig uppbackning bakom denna påstådda allians!

text: ::::::Ny Dag bör inte vara så jättesvår att få tag i. Finns på bibliotek eller välsorterade bokhandlar - kanske även på Tradera. Har du ändå svårt att finna dom kan du ta en sväng förbi mej, jag har en bunt med tidningar från dom åren. Jag bjuder på en grogg också. Hedman 12 november 2008 kl. 13.59 (CET)
replies: text: ::::::: Det finns absolut inga som helst historiska fakta som stöder att SP skulle tagit ställning för Nazityskland "när andra världskriget bröt ut"! Däremot började man en omsvängning 1941. Efter Flygs död 1943 blev det omdöpta "Svenska Socialistiska Partiet" klart pronazistiskt, och det är idag klarlagt att man under en period finansierade tidningen med stöd från Tyskland.
Fram till och med hösten 1939 var flera framstående antinazister medlemmar av partiet. 1939 var tex Ture Nerman fortfarande riksdagsman för SP! Omvändningen kom efter de ekonomiska problem som drabbade tidningar och parti 1939-40, och en anpassning till "nyordningens Europa" som flera arbetarledare i Europa frestades till. (Tex Frankrike och Norge).

text: Norrskensflamman försvarade Sovjetunionens pakt med Tyskland och Tysklands inmarsch i Polen 1939, och påstod att det var Finland som provocerade fram finska vinterkriget, men Norrskensflamman var ju å andra sidan kommunisternas (nuvarande Vänsterpartiets) officiella organ.
thread_title: Partiets stöd för Hitlers Tyskland

message: i denna artikel står att Kilbom var ledare till 1937 då Flyg tog över, men i artikel om Nils Flyg så visas successionsboxen att Flyg var partiet ordförande hela tiden? Kan någon reda ut? - Gthyni 12 november 2008 kl. 12.49 (CET)
replies: text: Nils Flyg var partiledare under hela perioden 1929-1943, men under de första åren var det ändå Karl Kilbom som var partiets stora "affischnamn".
Partiet grundades som en vänsterutbrytning ur Socialdemokratin 1917. Det "grundades" alltså inte 1929. Däremot så uteslöts man det året från Stalins Kommunistinternational. Den mindre grupp runt ffa Hugo Sillén som ställde sig lojal med Stalin och Moskva, bildade ett nytt parti 1930 - dagens "Vänsterpartiet" - som då kallades SKP, liksom 1917:års parti. Detta ledde till att "det gamla partiet" tvingades byta namn till "Socialistiska Partiet" 1934. Fram till 1924 var Seth "Zäta" Höglund partiordförande, efter 1924 - och fram till sin död 1943 - var Nils Flyg ordförande. Karl Kihlbom var chefredaktör för deras största dagstidning Folkets Dagblad. Från Flygs död, och fram till 1945, var det Blom. En grupp som bröt med SP 1940 bildade 1945 "Oberoende Arbetarpartiet", som 1949 namnändrade till "Revolutionära Socialistiska Partiet" och började ge ut tidningen "Internationalen". Några av dessa veteraner fanns med 1969-70 när dagens "Socialistiska Partiet" bildades. Tidningen "Internationalen" började ges ut igen 1971.

text: Jag hävdar att detta är snudd på historierevisionism. 1929 års version av Socialistiska partiet bildades just 1929. Det parti som brutit sej ur SAP 1917 vidhöll sin revolutionära stringens, medan SP gick långt åt höger och reviderade marxismen.

text: SP försökte ju dessutom, med våld, erövra SKP:s partilokaler på Torsgatan 10 i Stockholm. Om detta har Gustav Johansson skaldat mycket humoristiskt när det begav sej. (Kan läsas i Käck rebell som samlat en stor del av hans humoristiska kåserier, kupletter och dikter.)

text: I övrigt tycker jag du fokuserar alldeles för mycket på Stalin. Han hade inte den framträdande roll du vill ge honom. Det var inte "Stalins Komintern". Hedman 26 maj 2010 kl. 20.33 (CEST)
thread_title:  ordförande? 

message: Enligt en tidigare skrivning var SP större än både SAP och SKP i Göteborg efter 1934. Jag antar att man syftar på antalet medlemmar, för i de allmänna valen kom man inte i närheten av dessa partiers siffror (I valet till Andra kammaren 1936 fick SAP 54881, SKP 15946 och SP 7094 av göteborgarnas röster.) Om någon vill förklara vad man menar med "större än SAP och SKP" och har en källa att belägga det med,tycker jag att det är okej att ha med det i artikeln, annars inte.
--Emmenn (disk) 8 juli 2012 kl. 19.51 (CEST)
thread_title:  Större än SAP och SKP i Göteborg efter 1934?