Diskussion:Aggregationstillstånd

message: Jag invänder kraftigt emot denna beskrivning av aggregationstillstånd. Det finns 4 aggregationstillstånd: Fast, vätska, gas och plasma. Förutom detta finns det ett antal exotiska aggregationstillstånd: 
* supraledning för vissa metaller och andra ämnen med elektrisk ledningsförmåga. Fasövergången är dessutom av andra ordningen.
* Bose-Eintein-kondensat bara för extremt låga temperaturer och bara påvisat för några få ämnen.
* Superfluiditet (Helium-3 och Helium-4)
* Supersoliditet (som jag för första gången läste om idag - för Helium-4)
Med fasövergång av andra ordningen menas med att bara en bråkdel av ämnet får detta aggregationstillstånd.
Supraledning till skillnad från vad artikelförfattaren påstår är ganska välkänt. För att förstå lite om hur det fungerar så måste man förstå nästa felaktighet i artikeln.
Elektrisk motstånd eller elektronfriktion uppstår när elektroner ändrar energitillstånd. Detta kan ske på olika sätt. Ett sätt är att elektronen faller tillbaka i bandstrukturen och ger ifrån sig en foton. Det viktigaste är dock spridning gentemot ämnets gitter (i fasta ämnen), och rörelsemängden tas upp av fononer.
För supraledning under rätta förutsättningar verkar fononerna som attraherande mellan elektroner med antisymmetriska elektronstillstånd. De blir alltså en enhet (boson med 0-spinn). 
replies: text: Kan nån kolla upp detta? Artikeln har inte förändrats nämnvärt sedan det ovanstående skrevs. Dessutom är inte fas exakt samma sak som aggregationstillstånd, två vätskor som är olösliga i varandra befinner sig i samma aggregationstillstånd men bildar två faser när de hälls i samma behållare, jämför :en:Phase (matter) och :en:State of matter. Jag ska kanske fixa det framöver, men jag har inte tid just nu. //Essin 19 januari 2007 kl. 04.57 (CET)
replies: text: :Instämmer, det måste skapas en skild artikel för fas. --Mnbv 19 januari 2007 kl. 20.06 (CET)
replies: text: ::Nu har jag försökt dela upp det som stod i artikeln så att det som gäller generellt för faser och fasövergångar står i fas (termodynamik), medan det som gäller aggregationstillstånd och de fasövergångar som är övergångar mellan aggregationstillstånd finns i denna artikel. Förmodligen bör denna artikel utvidgas för att ytterligare hänvisa till den generella beskrivningen i fas (termodynamik). Dessutom finns det naturligtvis massvis med mer att skriva om faser och fasövergångar, men i och med detta första steg görs det åtminstone en åtskillnad mellan begreppen. Se det som ett första utkast.

text: ::Jag gjorde också ett försök att dela upp interwikilänkarna, men eftersom åtminstone en tredjedel av språken skrivs med alfabet som jag inte kan tyda har det säkert blivit en del fel, och en stickprovskontroll gav vid handen att många andra språk också beskriver de båda begreppen i samma artikel. //Essin 14 februari 2007 kl. 06.32 (CET)
replies: text: :::Hoppsan, det fanns visst en artikel om fasövergång också. Dessutom borde man väl styra upp och samordna artiklarna om olika specifika fasövergångar (smältning, frysning/stelning, kokning, kondensering och sublimering). //Essin 15 februari 2007 kl. 18.02 (CET)

message: I stycket om Bose-Einstein-kondensat låter det som artikeln säger att bosoner är "atomer med heltaligt spinn" vilket inte är helt korrekt. Ifall man följer länken till Boson finns lite bättre beskrivning.
thread_title:  Slarvig användning av ordet 'atom' 

message: Se artikelns bild av det tända stearinljuset. Granskar man auran noga, kan man urskilja en smal inre, gröngul strimma omgiven av en större, körsbärsröd del. Min undran är om detta  visar en termisk separering av luftens oxygen och nitrogen. Någon som vet?/ 83.251.136.67 10 november 2016 kl. 19.15 (CET)
thread_title:  Separerade molekyler?