Diskussion:Magnesiumsulfat

message: Den här sidan behöver fler källhänvisningar om man frågar mig.
thread_title:  Källa I 

message: Lågfärg grön? Källa på det? 
replies: text: Efter att ha letat in några fackböcker som innehåller avsnitt om lågfärg hittar jag inget som stöder att magnesium ger grön lågfärg. Tyska Wikipedia "Flammenfärbung" listar inte magnesium medan engelska wp (Flame test) har med magnesium med beskrivningen "(none) but for burning Mg metal Intense White". Under svenska wp Magnesium (det vill säga om grundämnet) finns en bild, "Magnesium Spectra.jpg" av användare Teravolt, på magnesiums emissionsspektrum som visar två gröna kraftiga linjer. Tyvärr saknas uppgift om hur exiteringen har skett (uppgiften saknas för många "spektralbilder"). Har det skett i enkel låga, acetylen-syrgas-låga, gnista eller på annat sätt? Exitationssättet påverkar vissa spektrallinjer – om de framträder starkt, svagt eller inte alls.

text: I Sven Rinman, Bergwerkslexicon del 2 sidan 63 nämns dock att grön låga ses hos brinnande pappersremsor som dopats i en utspädd lösning av Magnesia Alba upplöst i salpetersyra och sedan fått torka. Det var inte magnesiumsulfat utan närmast magnesiumnitrat. Vidare är det en fråga om hur 1700-talets kemibeskrivningar ska tolkas. Kan det ha kommit med någon förorening? Det kan vara värt att notera att det som Sven Rinman kallar Magnesium (sidan 65) är dagens grundämne mangan. Engelska wp (Flame test)anger för mangan "Yellowish green" det vill säga gulaktigt grön.

text: Meningen "Magnesiumsulfat infört i en eldslåga färgar lågan grön." kan strykas. --Stenallan (diskussion) 4 oktober 2016 kl. 22.38 (CEST)
replies: text: :Att magnesium har vit lågfärg säger inget om vad magnesiumsulfat har för lågfärg. /ℇsquilo 6 januari 2021 kl. 18.28 (CET)
replies: text: ::Lågfärgen för magnesiumsulfat är vit (som nämnts ovan), information finns bl.a. här: magnesium sulphate flame test. Texten om lågfärg kan tas bort helt då den saknar relevans. Cerrito (diskussion) 6 januari 2021 kl. 18.40 (CET)
thread_title:  Källa II 

message: Håller med, "Detta gör att man vid matlagning måste använda hälsokostaffärernas oraffinerade havssalt" är något som bör källhänvisas eller tas bort. 
replies: text: Jag tog bort det. Innan man nått laxerande verkan av magnesiumsulfatet så torde man ha kräkts av natriumkloriden. Dessutom borde den bittra smaken ha gjort maten oätlig.  Le Lapin Vert Jag är en liten morot 4 oktober 2016 kl. 23.14 (CEST)
thread_title:  Källa III 

message: Tydligare hålla isär ämne utan och ämne med kristallvatten samt vad som är naturligt ämne (mineral) och vad som är processat ämne (kemikalie).
Magnesia alba officinalis är inte detsamma som epsomit, det som är lika är att båda innehåller grundämnet magnesium.
Sök på Sedlitz leder till Sedlec som är namn på flera olika orter/byar. Länken till Sedlec har justerats.
Uppgiften om grön lågfärg har tagits bort. Här finns en referens som direkt styrker att magnesium inte uppvisar någon lågfärg. (Hägg G. 1963, Allmän och oorganisk kemi, Almqvist & Wiksell, kapitel 26-3 sid 620, citat ”Beryllium- och magnesiumföreningar ger inga lågspektra men däremot båg- och gnistspektra”). 
Seidlitz-pulver kan vara något helt annat hopjox. Här en referens http://runeberg.org/nfan/0421.html Nordisk familjeordbok, 1800-talsutgåvan nr 14, sid 829-830.
Mängden magnesiumsulfat 375 kg i 600 liter vatten till floatingtankar ger en halt på drygt 38 % vilket kräver en temperatur över 70 °C för att kunna lösas helt. Det verkar inte vettigt, därför ändrades magnesiumsulfat till epsomsalt (magnesiumsulfat med 7 kristallvatten) men utan att ha referens. Med epsomsalt blir halten ca 19 % vilket tillåter att lösningens temperatur kan sänkas en bra bit under rumstemperatur utan att salt fälls ut (kristalliserar).
Stämmer det att magnesiumsulfat är lätt nedbrytbart? Löses lätt i vatten – ja, men magnesiumjonerna finns kvar. Sulfatjonerna torde även i de flesta fall finnas kvar i vattnet. Möjligen kan sulfatreducerande bakterier i speciella fall omvandla sulfatet till det giftiga ämnet svavelväte. Orden ”lätt nedbrytbart” stryks.
På svenska wp anges löslighetsvärdet 255 g/l medan det på den engelska sidan står 35,1 g/100 mL vilket bättre stämmer överens med löslighetskurvan som presenteras i den danska referensen www.phasediagram.dk. Löslighetsvärdet 35,1 g/100 mL motsvarar 26 % medan 255 g/l motsvarar 20,3 %. Möjligen har en förväxling av begreppet löslighet skett så att mängd per volym lösningsmedel tolkats som om det skulle vara mängd per volym lösning. Värdet har justerats till 351 g.
Hittar ingen uppgift om att magnesiumsulfatlösning är kolsyrad när det används som laxermedel. Däremot finns angivet att Seidlitzpulver resulterar i en kolsyrad dryck men den drycken innehåller inte någon magnesiumsulfat. Källa behövs.
Livsmedelstillsatsen E 515 är inte magnesiumsulfat utan kaliumsulfat eller kaliumvätesulfat. Vad finns det för källa att magnesiumsulfat kan påverka bordsaltets konsistens? Källa behövs.
Referens för studien vid Birmingham Universitet saknas. I en litteraturkälla anges att försökspersoner fick bada i 50-55 °C och att då steg magnesiumhalten för de flesta försökspersonerna. Ingen korrelation mot andra ämnen anges så det går inte att avgöra om magnesiumökningen beror på att personerna svettades. Halter av magnesium anges i en ologisk sort, ppm/ml. Den litteraturkällan verkar inte pålitlig och kan inte användas här.
Det behövs en källa till påståendet att magnesium är ett av de första ämnena som försvinner vid bl.a. stress.--Stenallan (diskussion) 10 november 2016 kl. 17.52 (CET)
thread_title:  Kommentarer till omarbetning av delar 

message: Användare 83.233.138.129 införde 2017-03-11 i kemikalieboxen namnen Engelskt salt, Epsomsalt under övriga namn. Dessa namn avser bara heptahydratet och överensstämmer inte med den kemiska formeln på raden under.  Det verkar klumpigt att i kemikalieboxen införa att namnen endast gäller för heptahydratet (det finns ju många olika hydrat). Jag hade i ingressen redan skrivit in hur epsomsalt och engelskt salt förhåller sig till magnesiumsulfat utan kristallvatten. Jag kommer att ta bort namnen såvida ingen annan hittar ett fiffigt sätt att hålla isär det vattenfria magnesiumsulfatet och de olika hydraten.--Stenallan (diskussion) 21 april 2017 kl. 16.44 (CEST)
replies: text: Jag instämmer helt med dina kommentarer. Cerrito (diskussion) 22 april 2017 kl. 06.18 (CEST)
thread_title:  Om övriga namn 

message: Den är sämst. Den suger. Man fattar inte ett jävla skit om man inte pluggat kemi på högskola (om ens då). Både jag och min lärare håller med om att de mesta utom de tre första meningarna är svårbegripligt och speciellt slutet av första stycket fattar man inte alls vad det har med nånting att göra!
liksom vadå Epstonsalt? skulle inte artikeln handla om Magnesiumsulfat? 
replies: text: Hej! Bra att du kommer med synpunkter. Vad vore Wikipedia utan sina läsare? Det kan mycket väl finnas brister i artiklar och mycket som kan förbättras. Wikipedias artiklar skapas av frivilliga bidragsgivare. Det positiva är att du och din lärare eller praktiskt taget vem som helst kan förbättra innehållet på egen hand. Det kostar inget och ni väljer själva om ni vill registrera er först. Dock finns det vissa grundkrav som att faktauppgifter måste beläggas med en trovärdig och publicerad källa. Läs gärna mer om hur det fungerar och hur ni kommer igång på Wikipedia:Introduktion. Om det verkar svårt går det också bra att ge förslag här på diskussionssidan och be någon frivillig att ändra i artikeln. Tänk då på att vara tydlig med vad du vill ha ändrat och vilken källa du använt, då är chansen större till att få det ändrat. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 6 januari 2021 kl. 15.38 (CET)
replies: text: :Till användare 94.234.34.215, jag ska försöka förklara det du och din lärare betecknar svårbegripligt. Men eftersom det var jag som skrev slutet av första stycket så är kanske mitt svar nu lika svårt att begripa även om jag inte pluggat kemi på högskola eller universitet. Det är glädjande att du undantar de tre första meningarna för där har vi nyckelord som ”hygroskopiskt”, ”hydrathaltigt” och den kemiska formeln för epsomsalt. Då behöver jag inte förklara dessa ord. Så till den sista meningen i första stycket. Den är så att säga en referens till påståendet ” --- halten kan variera i kommersiella preparat som säljs under beteckningen magnesiumsulfat.” Man skulle kunna tro att torkad produkt är det samma som helt vattenfri, det vill säga att halten skulle vara 100 %. Men så är inte alltid fallet och så följer ett exempel. Och uttrycket ”--- enligt DAB 7” berättar att magnesiumsulfatet inte har torkats godtyckligt utan på ett sätt som uppfyller kraven i en specifikation. I exemplet finns specifikationen i DAB 7. I andra fall skulle det kunna vara en annan standard eller specifikation. Bokstäverna BAB står för ”Deutsches Arzneibuch” som är tyska och kan översättas med tysk farmakopé.

text: :Visst handlar artikeln om om magnesiumsulfat. Och där ingår det hur magnesiumsulfat förhåller sej till andra ämnen. Vill du exempelvid blanda till en vattenlösning av magnesiumsulfat kan du utgå från vatten och magnesiumsulfat. Men det går även att utgå från vatten och epsomsalt. För att du ska få rätt halt eller koncentration i det sistnämnda fallet ska du hänsyn till att epsomsalt redan innehåller en del vatten i fporm av bundet kristallvatten. Artikelns tidigare skrivning var i några fall otydlig med vilket ämne som var magnesiumsulfat och vilket som var en annan produkt.
thread_title:  artikeln