Diskussion:Smittspårning

message: För diskussion om tillkomsten av denna artikel samt artikeln Smittspårning hänvisar jag till ett avsnitt på Användardiskussion:Ettrig#Kontaktspårning belagd term?.
Min slutsats av detta samt de snabba sökningar jag nu gjort i källor från lexika och i Folkhälsomyndighetens (FOHMs) publikationer är att vi inte nu bör ha två separata artiklar för "kontaktspårning" och "smittspårning". Termen "smittspårning" har en officiell definition, som verkar att vara aningens bredare än den engelska termen "contact tracing", om man får tro :en:Contact tracing; men inte med så stora skillnader att en iwlänkning mellan "smittspårning" och "contact tracing" är olämplig. Termen "kontaktspårning" har visserligen enstaka belägg (oavsett om den bör ses som "svengelsk" eller inte), med en aningens snävare innebörd än "smittspårning", men bredare än enwikis "contact tracing"; men den är EMÅ inte tillräckligt välbelagd för att nu motivera en egen artikel. Vidare saknar den än så länge en officiell definition.
Artikeln om smittspårning bör utvidgas en bit utöver det sammanlagda innehållet i de svenska artiklarna, därför att "smittspårning" nu också förekommer i en annorlunda användning. Detta bör dock göras med stor försiktighet, därför att det berör den ytterst kontroversiella frågan om huruvida FOHM de facto delvis kan ha ändrat innebörden av sitt uppdrag genom att omdefiniera existerande terminologi och därigenom åstadkomma en annorlunda tolkning av gällande och icke ändrade lagtexter. Av detta skäl bör vi beskriva de delvis olika innebörder termen "smittspårning" används i så välbelagt och neutralt som möjligt. (Eventuell kritik av det slag jag nyss antydde kan givetvis bara förekomma i den mån den är väl källbelagd; men redan utsagan att FOHM åtminstone vad gäller Coronapandemin laborerar med en litet annorlunda begreppsinnebörd innebär ju implicit en öppning för sådan kritik.)
=== Termerna kontaktspårning och smittspårning. ===
==== Mer eller mindre officiella definitioner. ====
Kontaktspårning återfinns varken i SAOL, SAOB eller SO, och inte heller i Rikstermbanken (som EMÅ är den överlägset mest auktoritativa vad gäller modern svensk fackterminologi). Smittspårning finns inte i SAOB eller SO, men väl i i SAOL, dock utan definition. Däremot finns termen i Rikstermbanken. Jag påmminner om att Rikstermbanken är en sammanställning av diverse aktuella facktermsordlistor, var och en framtagen och (mer eller mindre väl) underhållen av sitt eget "fackorgan". Definitionen för smittspårning hämtar Rikstermbanken från Socialstyrelsens termbank (länk: http://termbank.socialstyrelsen.se/), i en version med utgivningsår 2016. Den lyder som följer:
replies: text: ::svensk term (rekommenderad): 	smittspårning
replies: text: ::definition: 				åtgärder behandlande läkare, smittskyddsläkare eller annan hälso- och sjukvårdspersonal med särskild kompetens har att vidta för att kunna utreda varifrån smitta kommit och till vilka den kan ha överförts
replies: text: ::anmärkning: 				Alla allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomar är smittspårningspliktiga.

text: ::					Socialstyrelsen har i sina föreskrifter om smittspårningspliktiga sjukdomar angivit vilka sjukdomar, utöver de allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomarna, som ska vara smittspårningspliktiga.

text: ::(Senast beslutad 2006.)
Smittspårning finns också i Vårdgivarguide (som Ettrig använde som källa: Vårdgivarguidens uppslag smittspårning). Beskrivningen där följer i sak Rikstermbankens definition; men den är litet längre och förklarar nog företeelsen litet bättre. Kontaktspårning saknas också i Vårdgivarguiden.
==== Termerna i andra officiella eller professionella dokument. ====
Jag har bara skrapat på ytan av dessa förekomster, och kan ha missat väsentligheter.
Till de intressantare dokumenten runt smittspårning hör ett som tycks vara på väg att försvinna, nämligen "Folkhälsomyndighetens allmänna råd och föreskrifter om smittspårning", HSLF-FS 2015:4). Dokumentet började gälla 2015-07-01, men upphävdes från och med 2020-07-23 enligt ett beslut fattat 2020-07-20. Beslutet finns redan tillgängligt här, trots att det som ni kan se har markeringen "utkom av trycket 2020-07-31" (vilket väl betyder att detta beslut börjat gälla redan 8 dagar innan det officiellt publiceras). Det är tänkbart att någon ersättningstext är på gång, även om jag inte kan se detta. När jag duckduckgoade på denna titel var det översta funna alternativet https://www.folkhalsomyndigheten.se/publicerat-material/publikationsarkiv/h/hslf-fs-20154/; men som ni kan se verkade FOHM redan hunnit ta bort den länken, så den är rätt unken. Däremot finns inte dokumentet (ännu?) med i FOHMs Lista över borttagna publikationer 2020. Dock verkar de ännu inte ha rensat bort alla kopior av dokumentet; jag hittade det under det alternativa namnet https://issuu.com/folkhalsomyndigheten/docs/hslf-fs-2015-4. Hur länge det finns kvar där vet jag inte, och FOHM har valt att göra det icke nedladdningsbart, och såvitt jag kan se icke kopieringsbart (utan hackande), så passa på kvickt om ni vill läsa det. Där finns bland annat definitionen

text: ::smittspårningsärende   utredning om vem eller vad som kan ha överfört smittan till en patient, och vilka andra personer som kan ha smittats
Det förefaller av dokumentet som om bland annat när läkare konstaterat att en patient har en allmänfarlig infektion så skall antingen denna läkare eller en annan kompetent person öppna ett smittspårningsärende. Detta inkluderar att klarlägga vilka personer som kan ha blivit smittade av patienten. (Redan den remitterande läkaren, samt i vilket fall den undersökande läkaren, anges skola "upplysa personen om informationsskyldigheten enligt 8§ smittskyddsförordningen (2004:255)".) Den smittspårningsansvariga (alltså den undersökande läkaren eller någon annan som tydligt fått och accepterat att få ansvaret att smittspåra) skall på ett eller annat sätt se till att alla så listade personer uppmanas att uppsöka läkare. (Här finns en hänvisning till 3 kap. 4§ smittskyddslagen.)
Covid-19 klassas som en allmänfarlig sjukdom. Enligt de till och med i onsdags förra veckan gällande allmänna föreskrifterna och rekommendationerna borde alltså, om jag fattar saken rätt, ett smittspårningsärende av ovan beskriven karaktär ha upprättats för varje person i Sverige som konstaterats smittad med SARS-CoV-2. Emellertid har FOHM utfärdat specifika föreskrifter och rekommendationer vad avser covid-19, och där har inte en sådan specifik skyldighet angivits. Jag är inte jurist, och vet därför inte i vilken mån specifika föreskrifter automatiskt "trumfar ut" allmänna sådana, om det inte specifikt anges något i någondera föreskriften om effekten av motstridiga föreskrifter i dokument från samma myndighet. Jag har inte läst hela dokumentet med specifika föreskrifter, men såg inget om denna potentiella konflikt. Däremot hittade jag en i sak annorlunda definition av smittspårning. Jag såg dock ingen kommentar om att definitionen av smittspårning här skulle avvika från "den gängse".
FOHMs Vägledning för smittspårning av covid-19 konstaterar att eftersom sjukdomen är allmänfarlig så måste "smittspårning" alltid utföras, men fortsätter med att beskriva "smittspårning" som något som beror på den fas epidemin befinner sig i. Vägledningen använder termen "indexfallet" i samma betydelse som "the index case" från :en:Contact tracing, och "patienten" i HSLF-FS 2015:4. Den fastslår att i samtliga fall man skall
*identifiera vilka som kan ha utsatts för smitta av indexfallet, från det att den personen blev smittsam (dessa personer räknas som nära kontakter)
*informera kontakterna om vikten av fysiska distansering, att undvika nära kontakter under inkubationstiden, och att vara uppmärksamma på tidiga symtom på covid-19
*informera kontakter med symtom om att de ska stanna hemma och isolera sig samt kontakta hälso- och sjukvård för provtagning
Observera att någon allmän skyldighet för "kontakterna" att uppsöka läkare inte anges. I stället anges såvitt jag kan se de skola följa ungefär samma allmänna rekommendationer som vi alla skall följa; med den rätt marginella skärpningen att de om de får symtom skall "kontakta hälso- och sjukvård för provtagning". (Som jag minns det gällde inte ens detta i början av pandemin, när väl "samhällssmitta kontaterats".) Man skriver också att det "i vissa fall" kan vara aktuellt att provta även asymtomatiska kontakter, till och med flera gånger.
I de mer detaljerade föreskrifterna för olika kategorier nämns att man i vissa fall bör vidta "utökad smittspårning", inklusive, ibland:

text: ::"Vid konstaterad smittspridning kan det vara aktuellt att, tillsammans med personer med särskild smittspårningskompetens, göra en utbrottsutredning och även söka efter smittkällan."
Å andra sidan anses det sällan vara nödvändigt att inkludera barn i smittspårning, utom "om de är indexfall eller nära kontakt till ett indexfall". Smittspårning avser (utanför riskgrupperna och hushållsmedlemmar) främst kontakter i inomhusmiljö; dock undantas generellt restauranger, stormarknader, allmänna kommunikationer och köpcentrum. Man skriver:

text: ::"Eftersom covid-19 är en samhällsmitta finns begränsad möjlighet att smittspåra kontakter. Det är då mer effektivt att fokusera på nära kontakter i de miljöer och situationer där smittrisken och konsekvenserna av smittspridningen är som störst. I regioner och områden med en lägre nivå av smittspridning eller sporadisk förekomst av nya fall kan det dock vara viktigt att försöka spåra kontakter i övriga samhället, för att ytterligare begränsa smittan och förhindra utbrott."
Såvitt jag kan se innebär detta sammantaget att de obligatoriska reglerna enligt den nyligen upphävda förordningen HSLF-FS 2015:4 bara möjligen approximativt kan sägas gälla i "regioner och områden med en lägre nivå av smittspridning eller sporadisk förekomst av nya fall". Å andra sidan uppfattas vissa av de karantänslika förordningar och rekommendationer som FOHM utfärdat under pandemin i vissa fall som delar av "smittspårningen". Sådant berörs bara indirekt i HSLF-FS 2015:4, genom att man anger att om kontakter till patienten underrättas medelst ett brev så bör detta bland annat innehålla "information om hur man undviker att smittan sprids".
Jag har hittat mycket mindre vad gäller termen "kontaktsmitta". Jag kan tänka mig att den ibland litet slappt använts som en översättning av "contact disease", där skribenten inte har brytt sig om att undersöka huruvida det fanns någon etablerad och allmänt använd svensk term. (Sådant har nog rätt många av oss observerat rätt ofta.)
Detta är dock inte hela historien.  Du har klart belagt att termen "kontaktspårning" förekommer även i svenska professionella texter (även om den i auktoritativa texter verkar att vara väsentligt mindre vanlig än termen "smittspårning", med 2 resp. 16 belägg som jag fann bland FOHMs publikationer, förutom lexikonövervikten för "smittspårning"). Ett problem med en term som "kontaktspårning" som saknar "officiell" definition är att olika användare kan använda det olika. Den andra mer auktoritativa referensen du gav definierar sålunda kontaktspridning bredare än du gjort i din översatta artikel, men snävare än den officiella svenska definitionen av smittspårning:

text: :Läkaren ska försöka ta reda på vem smittan kan ha kommit från och vem patienten kan ha smittat, sk kontaktspårning, och se till att aktuella kontakter provtas.

text: en:Contact tracing (och din översättning) tar ju bara upp den andra innebörden ("vem patienten kan ha smittat"). Jag misstänker dock att detta bara är en brist i den engelska artikeln; men har inte hittat någon fungerande länk till någon annan förklaring av termen. (De inledande definitionerna verkade att komma från icke fritt tillgänglig litteratur. Contact tracing fanns inte heller i vare sig Encyclopedia Britannica eller OED.)
===Iwlänkning.===
 Du länkade "Ettrigs" artikel Smittspårning till :en:Disease surveillance. När jag läser de två artiklarna, finner jag dock att deras innehåll inte sammanfaller, och att de inte heller har en särskilt stor överlappning - även om båda uppenbart berör tillämpad epidemiologi. Smittspårning definierar ju Ettrig så här:
replies: text: ::Smittspårning är utredning av mellan vilka och på vilket sätt en smittsam sjukdom har spritts.
Det omfattar däremot inte att man håller reda på de anmälningar om sjukdomsfall som kommer in från sjukvården, vilket enligt enwiki verkar att vara innebörden av disease surveillance. Omvänt omfattar det senare inte enligt artikeltexten inte att disease surveillance skulle omfatta smittspårning i den allmänna meningen Ettrig gav, och inte heller det mer begränsade :en:Contact tracing. Jag ser därför närmast denna iwlänkning som närmast ett olycksfall i arbetet, och kommer att föreslå att den tas bort, om inte Yger eller någon annan invänder.
 Du insåg att inte heller en iwlänkning av smittspårning med :en:Contact tracing är helt invändningsfri. I det fallet handlar det dock om att den innebörd som ges i enwikiartikeln är mer inskränkt än det som täcks av den officiella svenska definitionen. Jag misstänker att detta delvis beror på att engelskan inte har någon helt exakt motsvarighet till det svenska ordet "smitta". (Det finns givetvis termer som täcker hela eller delar av detta begrepp, men de termerna har inte EMRÅ inte riktigt samma "klang" som den svenska.) Det händer ju också att företeelser skiljer sig litet åt i olika delar av världen, vilket också kan göra det svårare att hitta exakta motsvarigheter. I sådana fall kan man kombinera iwlänkning med en förklaring om att öäverenstämmelsen inte är helt exakt,  Exempelvis har ju smittskydd enwikisystern :en:Infectious disease and control, som redan i ingressen försetts med följande förklaring:
replies: text: ::"In Northern Europe, infection prevention and control is expanded from healthcare into a component in public health, known as "infection protection" (smittevern, smittskydd, Infektionsschutz in the local languages).
I fallet med smittspårning skulle jag ändå tro att företeelserna i sig ändå är mer likartade inom engelskt och svenskt språkområde. Översättningen av "index case" till "indexfall" (eller tvärtom) tyder också på att de fackmässigt uppfattas så. (Jag gissar faktiskt att skillnaderna mellan "innebörden av 'smittspårning' år 2015" och "innebörden enligt FOHM av 'smittspårning' år 2020" kan vara större än skillnaden mellan "innebörden av 'smittspårning' år 2015" och "innebörden av 'contact tracing' år 2015".) Tills vidare föreslår jag därför ändå den iwlänkning du avstod ifrån, men också en förklaring i artikeln om att det engelska begreppet är litet mer inskränkt.
thread_title: Flytt till '''Smittspårning''' (med sammanslagning samt väsentlig utökning)?

message: ==== Mer eller mindre officiella definitioner. ====
Kontaktspårning återfinns varken i SAOL, SAOB eller SO, och inte heller i Rikstermbanken (som EMÅ är den överlägset mest auktoritativa vad gäller modern svensk fackterminologi). Smittspårning finns inte i SAOB eller SO, men väl i i SAOL, dock utan definition. Däremot finns termen i Rikstermbanken. Jag påmminner om att Rikstermbanken är en sammanställning av diverse aktuella facktermsordlistor, var och en framtagen och (mer eller mindre väl) underhållen av sitt eget "fackorgan". Definitionen för smittspårning hämtar Rikstermbanken från Socialstyrelsens termbank (länk: http://termbank.socialstyrelsen.se/), i en version med utgivningsår 2016. Den lyder som följer:
replies: text: ::svensk term (rekommenderad): 	smittspårning
replies: text: ::definition: 				åtgärder behandlande läkare, smittskyddsläkare eller annan hälso- och sjukvårdspersonal med särskild kompetens har att vidta för att kunna utreda varifrån smitta kommit och till vilka den kan ha överförts
replies: text: ::anmärkning: 				Alla allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomar är smittspårningspliktiga.

text: ::					Socialstyrelsen har i sina föreskrifter om smittspårningspliktiga sjukdomar angivit vilka sjukdomar, utöver de allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomarna, som ska vara smittspårningspliktiga.

text: ::(Senast beslutad 2006.)
Smittspårning finns också i Vårdgivarguide (som Ettrig använde som källa: Vårdgivarguidens uppslag smittspårning). Beskrivningen där följer i sak Rikstermbankens definition; men den är litet längre och förklarar nog företeelsen litet bättre. Kontaktspårning saknas också i Vårdgivarguiden.
==== Termerna i andra officiella eller professionella dokument. ====
Jag har bara skrapat på ytan av dessa förekomster, och kan ha missat väsentligheter.
Till de intressantare dokumenten runt smittspårning hör ett som tycks vara på väg att försvinna, nämligen "Folkhälsomyndighetens allmänna råd och föreskrifter om smittspårning", HSLF-FS 2015:4). Dokumentet började gälla 2015-07-01, men upphävdes från och med 2020-07-23 enligt ett beslut fattat 2020-07-20. Beslutet finns redan tillgängligt här, trots att det som ni kan se har markeringen "utkom av trycket 2020-07-31" (vilket väl betyder att detta beslut börjat gälla redan 8 dagar innan det officiellt publiceras). Det är tänkbart att någon ersättningstext är på gång, även om jag inte kan se detta. När jag duckduckgoade på denna titel var det översta funna alternativet https://www.folkhalsomyndigheten.se/publicerat-material/publikationsarkiv/h/hslf-fs-20154/; men som ni kan se verkade FOHM redan hunnit ta bort den länken, så den är rätt unken. Däremot finns inte dokumentet (ännu?) med i FOHMs Lista över borttagna publikationer 2020. Dock verkar de ännu inte ha rensat bort alla kopior av dokumentet; jag hittade det under det alternativa namnet https://issuu.com/folkhalsomyndigheten/docs/hslf-fs-2015-4. Hur länge det finns kvar där vet jag inte, och FOHM har valt att göra det icke nedladdningsbart, och såvitt jag kan se icke kopieringsbart (utan hackande), så passa på kvickt om ni vill läsa det. Där finns bland annat definitionen

text: ::smittspårningsärende   utredning om vem eller vad som kan ha överfört smittan till en patient, och vilka andra personer som kan ha smittats
Det förefaller av dokumentet som om bland annat när läkare konstaterat att en patient har en allmänfarlig infektion så skall antingen denna läkare eller en annan kompetent person öppna ett smittspårningsärende. Detta inkluderar att klarlägga vilka personer som kan ha blivit smittade av patienten. (Redan den remitterande läkaren, samt i vilket fall den undersökande läkaren, anges skola "upplysa personen om informationsskyldigheten enligt 8§ smittskyddsförordningen (2004:255)".) Den smittspårningsansvariga (alltså den undersökande läkaren eller någon annan som tydligt fått och accepterat att få ansvaret att smittspåra) skall på ett eller annat sätt se till att alla så listade personer uppmanas att uppsöka läkare. (Här finns en hänvisning till 3 kap. 4§ smittskyddslagen.)
Covid-19 klassas som en allmänfarlig sjukdom. Enligt de till och med i onsdags förra veckan gällande allmänna föreskrifterna och rekommendationerna borde alltså, om jag fattar saken rätt, ett smittspårningsärende av ovan beskriven karaktär ha upprättats för varje person i Sverige som konstaterats smittad med SARS-CoV-2. Emellertid har FOHM utfärdat specifika föreskrifter och rekommendationer vad avser covid-19, och där har inte en sådan specifik skyldighet angivits. Jag är inte jurist, och vet därför inte i vilken mån specifika föreskrifter automatiskt "trumfar ut" allmänna sådana, om det inte specifikt anges något i någondera föreskriften om effekten av motstridiga föreskrifter i dokument från samma myndighet. Jag har inte läst hela dokumentet med specifika föreskrifter, men såg inget om denna potentiella konflikt. Däremot hittade jag en i sak annorlunda definition av smittspårning. Jag såg dock ingen kommentar om att definitionen av smittspårning här skulle avvika från "den gängse".
FOHMs Vägledning för smittspårning av covid-19 konstaterar att eftersom sjukdomen är allmänfarlig så måste "smittspårning" alltid utföras, men fortsätter med att beskriva "smittspårning" som något som beror på den fas epidemin befinner sig i. Vägledningen använder termen "indexfallet" i samma betydelse som "the index case" från :en:Contact tracing, och "patienten" i HSLF-FS 2015:4. Den fastslår att i samtliga fall man skall
*identifiera vilka som kan ha utsatts för smitta av indexfallet, från det att den personen blev smittsam (dessa personer räknas som nära kontakter)
*informera kontakterna om vikten av fysiska distansering, att undvika nära kontakter under inkubationstiden, och att vara uppmärksamma på tidiga symtom på covid-19
*informera kontakter med symtom om att de ska stanna hemma och isolera sig samt kontakta hälso- och sjukvård för provtagning
Observera att någon allmän skyldighet för "kontakterna" att uppsöka läkare inte anges. I stället anges såvitt jag kan se de skola följa ungefär samma allmänna rekommendationer som vi alla skall följa; med den rätt marginella skärpningen att de om de får symtom skall "kontakta hälso- och sjukvård för provtagning". (Som jag minns det gällde inte ens detta i början av pandemin, när väl "samhällssmitta kontaterats".) Man skriver också att det "i vissa fall" kan vara aktuellt att provta även asymtomatiska kontakter, till och med flera gånger.
I de mer detaljerade föreskrifterna för olika kategorier nämns att man i vissa fall bör vidta "utökad smittspårning", inklusive, ibland:

text: ::"Vid konstaterad smittspridning kan det vara aktuellt att, tillsammans med personer med särskild smittspårningskompetens, göra en utbrottsutredning och även söka efter smittkällan."
Å andra sidan anses det sällan vara nödvändigt att inkludera barn i smittspårning, utom "om de är indexfall eller nära kontakt till ett indexfall". Smittspårning avser (utanför riskgrupperna och hushållsmedlemmar) främst kontakter i inomhusmiljö; dock undantas generellt restauranger, stormarknader, allmänna kommunikationer och köpcentrum. Man skriver:

text: ::"Eftersom covid-19 är en samhällsmitta finns begränsad möjlighet att smittspåra kontakter. Det är då mer effektivt att fokusera på nära kontakter i de miljöer och situationer där smittrisken och konsekvenserna av smittspridningen är som störst. I regioner och områden med en lägre nivå av smittspridning eller sporadisk förekomst av nya fall kan det dock vara viktigt att försöka spåra kontakter i övriga samhället, för att ytterligare begränsa smittan och förhindra utbrott."
Såvitt jag kan se innebär detta sammantaget att de obligatoriska reglerna enligt den nyligen upphävda förordningen HSLF-FS 2015:4 bara möjligen approximativt kan sägas gälla i "regioner och områden med en lägre nivå av smittspridning eller sporadisk förekomst av nya fall". Å andra sidan uppfattas vissa av de karantänslika förordningar och rekommendationer som FOHM utfärdat under pandemin i vissa fall som delar av "smittspårningen". Sådant berörs bara indirekt i HSLF-FS 2015:4, genom att man anger att om kontakter till patienten underrättas medelst ett brev så bör detta bland annat innehålla "information om hur man undviker att smittan sprids".
Jag har hittat mycket mindre vad gäller termen "kontaktsmitta". Jag kan tänka mig att den ibland litet slappt använts som en översättning av "contact disease", där skribenten inte har brytt sig om att undersöka huruvida det fanns någon etablerad och allmänt använd svensk term. (Sådant har nog rätt många av oss observerat rätt ofta.)
Detta är dock inte hela historien.  Du har klart belagt att termen "kontaktspårning" förekommer även i svenska professionella texter (även om den i auktoritativa texter verkar att vara väsentligt mindre vanlig än termen "smittspårning", med 2 resp. 16 belägg som jag fann bland FOHMs publikationer, förutom lexikonövervikten för "smittspårning"). Ett problem med en term som "kontaktspårning" som saknar "officiell" definition är att olika användare kan använda det olika. Den andra mer auktoritativa referensen du gav definierar sålunda kontaktspridning bredare än du gjort i din översatta artikel, men snävare än den officiella svenska definitionen av smittspårning:

text: :Läkaren ska försöka ta reda på vem smittan kan ha kommit från och vem patienten kan ha smittat, sk kontaktspårning, och se till att aktuella kontakter provtas.

text: en:Contact tracing (och din översättning) tar ju bara upp den andra innebörden ("vem patienten kan ha smittat"). Jag misstänker dock att detta bara är en brist i den engelska artikeln; men har inte hittat någon fungerande länk till någon annan förklaring av termen. (De inledande definitionerna verkade att komma från icke fritt tillgänglig litteratur. Contact tracing fanns inte heller i vare sig Encyclopedia Britannica eller OED.)
thread_title:  Termerna ''kontaktspårning'' och ''smittspårning''. 

message: Kontaktspårning återfinns varken i SAOL, SAOB eller SO, och inte heller i Rikstermbanken (som EMÅ är den överlägset mest auktoritativa vad gäller modern svensk fackterminologi). Smittspårning finns inte i SAOB eller SO, men väl i i SAOL, dock utan definition. Däremot finns termen i Rikstermbanken. Jag påmminner om att Rikstermbanken är en sammanställning av diverse aktuella facktermsordlistor, var och en framtagen och (mer eller mindre väl) underhållen av sitt eget "fackorgan". Definitionen för smittspårning hämtar Rikstermbanken från Socialstyrelsens termbank (länk: http://termbank.socialstyrelsen.se/), i en version med utgivningsår 2016. Den lyder som följer:
replies: text: ::svensk term (rekommenderad): 	smittspårning
replies: text: ::definition: 				åtgärder behandlande läkare, smittskyddsläkare eller annan hälso- och sjukvårdspersonal med särskild kompetens har att vidta för att kunna utreda varifrån smitta kommit och till vilka den kan ha överförts
replies: text: ::anmärkning: 				Alla allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomar är smittspårningspliktiga.

text: ::					Socialstyrelsen har i sina föreskrifter om smittspårningspliktiga sjukdomar angivit vilka sjukdomar, utöver de allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomarna, som ska vara smittspårningspliktiga.

text: ::(Senast beslutad 2006.)
Smittspårning finns också i Vårdgivarguide (som Ettrig använde som källa: Vårdgivarguidens uppslag smittspårning). Beskrivningen där följer i sak Rikstermbankens definition; men den är litet längre och förklarar nog företeelsen litet bättre. Kontaktspårning saknas också i Vårdgivarguiden.
thread_title:  Mer eller mindre officiella definitioner. 

message: Jag har bara skrapat på ytan av dessa förekomster, och kan ha missat väsentligheter.
Till de intressantare dokumenten runt smittspårning hör ett som tycks vara på väg att försvinna, nämligen "Folkhälsomyndighetens allmänna råd och föreskrifter om smittspårning", HSLF-FS 2015:4). Dokumentet började gälla 2015-07-01, men upphävdes från och med 2020-07-23 enligt ett beslut fattat 2020-07-20. Beslutet finns redan tillgängligt här, trots att det som ni kan se har markeringen "utkom av trycket 2020-07-31" (vilket väl betyder att detta beslut börjat gälla redan 8 dagar innan det officiellt publiceras). Det är tänkbart att någon ersättningstext är på gång, även om jag inte kan se detta. När jag duckduckgoade på denna titel var det översta funna alternativet https://www.folkhalsomyndigheten.se/publicerat-material/publikationsarkiv/h/hslf-fs-20154/; men som ni kan se verkade FOHM redan hunnit ta bort den länken, så den är rätt unken. Däremot finns inte dokumentet (ännu?) med i FOHMs Lista över borttagna publikationer 2020. Dock verkar de ännu inte ha rensat bort alla kopior av dokumentet; jag hittade det under det alternativa namnet https://issuu.com/folkhalsomyndigheten/docs/hslf-fs-2015-4. Hur länge det finns kvar där vet jag inte, och FOHM har valt att göra det icke nedladdningsbart, och såvitt jag kan se icke kopieringsbart (utan hackande), så passa på kvickt om ni vill läsa det. Där finns bland annat definitionen
replies: text: ::smittspårningsärende   utredning om vem eller vad som kan ha överfört smittan till en patient, och vilka andra personer som kan ha smittats
Det förefaller av dokumentet som om bland annat när läkare konstaterat att en patient har en allmänfarlig infektion så skall antingen denna läkare eller en annan kompetent person öppna ett smittspårningsärende. Detta inkluderar att klarlägga vilka personer som kan ha blivit smittade av patienten. (Redan den remitterande läkaren, samt i vilket fall den undersökande läkaren, anges skola "upplysa personen om informationsskyldigheten enligt 8§ smittskyddsförordningen (2004:255)".) Den smittspårningsansvariga (alltså den undersökande läkaren eller någon annan som tydligt fått och accepterat att få ansvaret att smittspåra) skall på ett eller annat sätt se till att alla så listade personer uppmanas att uppsöka läkare. (Här finns en hänvisning till 3 kap. 4§ smittskyddslagen.)
Covid-19 klassas som en allmänfarlig sjukdom. Enligt de till och med i onsdags förra veckan gällande allmänna föreskrifterna och rekommendationerna borde alltså, om jag fattar saken rätt, ett smittspårningsärende av ovan beskriven karaktär ha upprättats för varje person i Sverige som konstaterats smittad med SARS-CoV-2. Emellertid har FOHM utfärdat specifika föreskrifter och rekommendationer vad avser covid-19, och där har inte en sådan specifik skyldighet angivits. Jag är inte jurist, och vet därför inte i vilken mån specifika föreskrifter automatiskt "trumfar ut" allmänna sådana, om det inte specifikt anges något i någondera föreskriften om effekten av motstridiga föreskrifter i dokument från samma myndighet. Jag har inte läst hela dokumentet med specifika föreskrifter, men såg inget om denna potentiella konflikt. Däremot hittade jag en i sak annorlunda definition av smittspårning. Jag såg dock ingen kommentar om att definitionen av smittspårning här skulle avvika från "den gängse".
FOHMs Vägledning för smittspårning av covid-19 konstaterar att eftersom sjukdomen är allmänfarlig så måste "smittspårning" alltid utföras, men fortsätter med att beskriva "smittspårning" som något som beror på den fas epidemin befinner sig i. Vägledningen använder termen "indexfallet" i samma betydelse som "the index case" från :en:Contact tracing, och "patienten" i HSLF-FS 2015:4. Den fastslår att i samtliga fall man skall
*identifiera vilka som kan ha utsatts för smitta av indexfallet, från det att den personen blev smittsam (dessa personer räknas som nära kontakter)
*informera kontakterna om vikten av fysiska distansering, att undvika nära kontakter under inkubationstiden, och att vara uppmärksamma på tidiga symtom på covid-19
*informera kontakter med symtom om att de ska stanna hemma och isolera sig samt kontakta hälso- och sjukvård för provtagning
Observera att någon allmän skyldighet för "kontakterna" att uppsöka läkare inte anges. I stället anges såvitt jag kan se de skola följa ungefär samma allmänna rekommendationer som vi alla skall följa; med den rätt marginella skärpningen att de om de får symtom skall "kontakta hälso- och sjukvård för provtagning". (Som jag minns det gällde inte ens detta i början av pandemin, när väl "samhällssmitta kontaterats".) Man skriver också att det "i vissa fall" kan vara aktuellt att provta även asymtomatiska kontakter, till och med flera gånger.
I de mer detaljerade föreskrifterna för olika kategorier nämns att man i vissa fall bör vidta "utökad smittspårning", inklusive, ibland:
replies: text: ::"Vid konstaterad smittspridning kan det vara aktuellt att, tillsammans med personer med särskild smittspårningskompetens, göra en utbrottsutredning och även söka efter smittkällan."
Å andra sidan anses det sällan vara nödvändigt att inkludera barn i smittspårning, utom "om de är indexfall eller nära kontakt till ett indexfall". Smittspårning avser (utanför riskgrupperna och hushållsmedlemmar) främst kontakter i inomhusmiljö; dock undantas generellt restauranger, stormarknader, allmänna kommunikationer och köpcentrum. Man skriver:
replies: text: ::"Eftersom covid-19 är en samhällsmitta finns begränsad möjlighet att smittspåra kontakter. Det är då mer effektivt att fokusera på nära kontakter i de miljöer och situationer där smittrisken och konsekvenserna av smittspridningen är som störst. I regioner och områden med en lägre nivå av smittspridning eller sporadisk förekomst av nya fall kan det dock vara viktigt att försöka spåra kontakter i övriga samhället, för att ytterligare begränsa smittan och förhindra utbrott."
Såvitt jag kan se innebär detta sammantaget att de obligatoriska reglerna enligt den nyligen upphävda förordningen HSLF-FS 2015:4 bara möjligen approximativt kan sägas gälla i "regioner och områden med en lägre nivå av smittspridning eller sporadisk förekomst av nya fall". Å andra sidan uppfattas vissa av de karantänslika förordningar och rekommendationer som FOHM utfärdat under pandemin i vissa fall som delar av "smittspårningen". Sådant berörs bara indirekt i HSLF-FS 2015:4, genom att man anger att om kontakter till patienten underrättas medelst ett brev så bör detta bland annat innehålla "information om hur man undviker att smittan sprids".
Jag har hittat mycket mindre vad gäller termen "kontaktsmitta". Jag kan tänka mig att den ibland litet slappt använts som en översättning av "contact disease", där skribenten inte har brytt sig om att undersöka huruvida det fanns någon etablerad och allmänt använd svensk term. (Sådant har nog rätt många av oss observerat rätt ofta.)
Detta är dock inte hela historien.  Du har klart belagt att termen "kontaktspårning" förekommer även i svenska professionella texter (även om den i auktoritativa texter verkar att vara väsentligt mindre vanlig än termen "smittspårning", med 2 resp. 16 belägg som jag fann bland FOHMs publikationer, förutom lexikonövervikten för "smittspårning"). Ett problem med en term som "kontaktspårning" som saknar "officiell" definition är att olika användare kan använda det olika. Den andra mer auktoritativa referensen du gav definierar sålunda kontaktspridning bredare än du gjort i din översatta artikel, men snävare än den officiella svenska definitionen av smittspårning:

text: :Läkaren ska försöka ta reda på vem smittan kan ha kommit från och vem patienten kan ha smittat, sk kontaktspårning, och se till att aktuella kontakter provtas.

text: en:Contact tracing (och din översättning) tar ju bara upp den andra innebörden ("vem patienten kan ha smittat"). Jag misstänker dock att detta bara är en brist i den engelska artikeln; men har inte hittat någon fungerande länk till någon annan förklaring av termen. (De inledande definitionerna verkade att komma från icke fritt tillgänglig litteratur. Contact tracing fanns inte heller i vare sig Encyclopedia Britannica eller OED.)
thread_title:  Termerna i andra officiella eller professionella dokument. 

message: Du länkade "Ettrigs" artikel Smittspårning till :en:Disease surveillance. När jag läser de två artiklarna, finner jag dock att deras innehåll inte sammanfaller, och att de inte heller har en särskilt stor överlappning - även om båda uppenbart berör tillämpad epidemiologi. Smittspårning definierar ju Ettrig så här:
replies: text: ::Smittspårning är utredning av mellan vilka och på vilket sätt en smittsam sjukdom har spritts.
Det omfattar däremot inte att man håller reda på de anmälningar om sjukdomsfall som kommer in från sjukvården, vilket enligt enwiki verkar att vara innebörden av disease surveillance. Omvänt omfattar det senare inte enligt artikeltexten inte att disease surveillance skulle omfatta smittspårning i den allmänna meningen Ettrig gav, och inte heller det mer begränsade :en:Contact tracing. Jag ser därför närmast denna iwlänkning som närmast ett olycksfall i arbetet, och kommer att föreslå att den tas bort, om inte Yger eller någon annan invänder.
 Du insåg att inte heller en iwlänkning av smittspårning med :en:Contact tracing är helt invändningsfri. I det fallet handlar det dock om att den innebörd som ges i enwikiartikeln är mer inskränkt än det som täcks av den officiella svenska definitionen. Jag misstänker att detta delvis beror på att engelskan inte har någon helt exakt motsvarighet till det svenska ordet "smitta". (Det finns givetvis termer som täcker hela eller delar av detta begrepp, men de termerna har inte EMRÅ inte riktigt samma "klang" som den svenska.) Det händer ju också att företeelser skiljer sig litet åt i olika delar av världen, vilket också kan göra det svårare att hitta exakta motsvarigheter. I sådana fall kan man kombinera iwlänkning med en förklaring om att öäverenstämmelsen inte är helt exakt,  Exempelvis har ju smittskydd enwikisystern :en:Infectious disease and control, som redan i ingressen försetts med följande förklaring:
replies: text: ::"In Northern Europe, infection prevention and control is expanded from healthcare into a component in public health, known as "infection protection" (smittevern, smittskydd, Infektionsschutz in the local languages).
I fallet med smittspårning skulle jag ändå tro att företeelserna i sig ändå är mer likartade inom engelskt och svenskt språkområde. Översättningen av "index case" till "indexfall" (eller tvärtom) tyder också på att de fackmässigt uppfattas så. (Jag gissar faktiskt att skillnaderna mellan "innebörden av 'smittspårning' år 2015" och "innebörden enligt FOHM av 'smittspårning' år 2020" kan vara större än skillnaden mellan "innebörden av 'smittspårning' år 2015" och "innebörden av 'contact tracing' år 2015".) Tills vidare föreslår jag därför ändå den iwlänkning du avstod ifrån, men också en förklaring i artikeln om att det engelska begreppet är litet mer inskränkt.
thread_title: Iwlänkning.

message: Traditionellt är smittspårning en utredning av mellan vilka och på vilket sätt en smittsam sjukdom har spritts.Vårdgivarguiden
En viktig del består av att man fastställer vem som kan ha smittat en smittad person, och kartlägger vilka personer denne har varit i kontakt med, och undersöker om också dessa är smittade. Detta kallas ibland kontaktspårning (i anslutning till engelskans contact tracing). Smittspårning omfattar dock också att man spårar smittoorsaker av annat slag, som exempelvis förorenat vatten varifrån kolera eller legionella spridits. I samband med covid-19pandemin har termen smittspårning i Sverige också använts med viss betoning av andra smittskyddsåtgärder än traditionell smittspårning som social distansering.
==Allmänt==
Kommentar: Några termer införs med fetstil, därför att omdirigeringar senare bör skapas från dessa termer till respektive avsnitt där de införts.
I denna artikel behandlar vi den vanligaste typen av smittspårning, där man undersöker hur en smitta sprids bland människor. (Motsvarande problem undersöks också ibland för andra organismer än människor, exempelvis tamdjur.) Normalt utgår man från en viss känd smittbärare, ibland kallad indexfallet. Smittspårningen kan grovt indelas i två delar. Dels kan man försöka fastställa hur indexfallet blev smittad, och dels kan man försöka hitta de personer som indexfallet i sin tur har smittat. Sammantaget kallas detta ett smittspårningsärende. Om man under smittspårningen identifierar nya smittade personer, så kan man starta nya smittspårningsärenden med dessa som indexfall.
Smitta kan spridas på många sätt, exempelvis genom att en smittad person sprider droppar med smittämnet med hostningar eller nysningar (vilket ofta är fallet med influensa eller covid-19), eller genom överföring vid samlag (som för klamydia) eller i blod som förs från människa till människa av en mygga, som för malaria. Därför beror smittspårningsteknikerna mycket på vilken infektionssjukdom som överförs. Detta medför bland annat att man ibland söker fastställa vem som smittat indexfallet, men för andra infektionssjukdomar snarare letar efter vad smittkällan är.
Smittspårning utgör en av metoderna för smittskydd, och kombineras ofta med andra metoder. Syftet med smittspårning kan vara
*	Att stoppa pågående överföring och reducera spridningen av en infektion. 
*	Att uppmärksamma kontakterna på möjligheten att de har infekterats och erbjuda förebyggande rådgivning och förebyggande vård.
*	Att erbjuda diagnos, rådgivning och behandling till personer som är infekterade. 
*	Om infektionen är behandlingsbar, att förhindra att den ursprungliga infekterade patienten blir återinfekterad. 
*	Att lära sig om epidemiologin för en sjukdom i en viss befolkningsgrupp. 
När det gäller sjukdomar vars förmåga till smittspridning är oklar, kan smittspårning också ibland utföras för att utröna sjukdomens egenskaper, inklusive dess smittsamhet. Smittspårning är inte alltid den mest effektiva smittskyddsmetoden. I områden med samhällssmitta där sjukdomen är mycket vanlig kan allmän screening eller testning av vissa specifika grupper vara mer kostnadseffektiv.
== Smittspårning mellan personer (kontaktspårning) ==
Kartläggningen av mellan vilka personer som smittan har spridit sig kallas ibland kontaktspårning. Detta innebär att man identifierar de personer (kontakterna) som kan ha kommit i kontakt med en given  infekterad person (indexfallet) och därpå följande insamling av information om dessa kontakter. Genom att leta på infekterade personers kontakter, testa dem för förekomst av smitta, behandla dem som är infekterade och leta på dem som i sin tur har blivit smittade av de nya infekterade som man hittar, försöker hälsovårdsorganisationer minska antalet smittade i befolkningen. Det är vanligt att man utför smittspårning för bland annat tuberkulos, mässling, HIV och covid-19. 
Smittspårning har blivit en grundpelare för kontrollen av smittsamma sjukdomar som ett led i arbetet för folkhälsan under årtionden. Som exempel uppnåddes utrotandet av smittkoppor inte genom allomfattande immunicering utan genom fullständig smittspårning för att finna alla infekterade personer. Detta följdes upp med isolering av de infekterade personerna och vaccinering av deras närstående och andra kontakter som riskerade att få smittkoppor. 
== Spårning av andra smittoorsaker ==
Vid utbrott av sjukdomar som oftast inte smittar direkt från person till person kan smittspårningen i stället vara mer inriktad på att hitta andra smittkällor. Ett exempel är sjukdomar som legionärssjukan och pontiacfeber, som orsakas av olika bakterier av släktet legionella. Bakterierna växer i sötvatten, antingen fritt eller inuti amöbor, och sprids ofta direkt via aerosoler av infekterad vatten (exempelvis vid dusch), men också via jord. Smittspårningen handlar därför i hög grad om att fastställa vilka sådana vattenförekomster som är legionellainfekterade. Den svenska folkhälsomyndighetens råd handlar mycket om vad kommunaltjänstemän eller andra berörda har att tänka på när de upphandlar analysverktyg för legionellaspårning. Bland annat kan det ibland i första hand handla om att avgöra om hittade legionellabakterier är av samma slag som de som infekterat indexfallet.
== Smittspårning i Sverige ==
Smittspårning i Sverige regleras övergripande i . Fram till och med 22 juli 2020 fanns också noggranna föreskrifter från folkhälsomyndighetenhttps://issuu.com/folkhalsomyndigheten/docs/hslf-fs-2015-4 Folkhälsomyndigetens föreskrifter och allmänna råd om smittspårning (numera upphävd) om hur smittspårning skulle gå till. Socialstyrelsens officiella definition av smittspårning stämmer väl överens med den allmänna innebörd denna artikel använt. Socialstyrelsens termbank (och därmed Rikstermbanken) anger betydelsen som
replies: text: :åtgärder behandlande läkare, smittskyddsläkare eller annan hälso- och sjukvårdspersonal med särskild kompetens har att vidta för att kunna utreda varifrån smitta kommit och till vilka den kan ha överförts.
I vissa fall används dock termen även för andra typer av smittskydd. Specifikt för Sverige är att smittspårning åtminstone till och med 22 juli 2020 i princip föreskrevs för varje individ som konstaterats vara smittad med någon av vissa uppräknade så kallade smittspårningspliktiga sjukdomar.
=== Smittspårningspliktig sjukdom ===
Smittspårningspliktig sjukdom är ett svenskt medicinsk-juridiskt begrepp i smittskyddslagen och gäller enbart inom Sverige.
Enligt smittskyddslagen samt  och smittskyddsförordningen ska smittspårning utföras när man har konstaterat att någon person är smittad med en allmänfarlig sjukdom, eller med någon annan sjukdom som upptas på folkhälsomyndighetens lista över andra smittspårningspliktiga sjukdomarFolkhälsomyndighetens föreskrifter om smittspårningspliktiga sjukdomar (HSLF 2015:10), konsoliderad version (publicerad "i informationssyfte"). Detta innebar att man för varje påträffad smittad individ skulle utreda vilka personer denna har kunnat smitta, och ibland även hur personen har blivit smittad.
=== Smittspårning av covid-19 ===
Enligt ett regeringsbeslut 2020-02-01 ska covid-19 räknas som en samhällsfarlig och alltså allmänfarlig sjukdom. Därigenom är covid-19 också automatiskt en smittspårningspliktig och anmälningspliktig sjukdom, så att alla gällande bestämmelser i lagar, förordningar och föreskrifter för sådana sjukdomar också gäller för covid-19, om inte något annat specifikt föreskrivs. Folkhälsomyndigheten har dock utfärdat speciella föreskrifterFolkhäsomyndigheten: Vägledning för smittspårning av covid-19 för smittspårning av covid-10. Där konstaterar man att eftersom sjukdomen är allmänfarlig så måste "smittspårning" alltid utföras, men fortsätter med att beskriva "smittspårning" som något som beror på den fas epidemin befinner sig i. Effekten blir att delvis mindre och delvis mer än smittspårning i den mening socialstyrelsen utför termen föreskrivs, dock utan att detta omtalas som något annat än "smittspårning". Detta kan uppfattas som att FOHM inte uttryckligen anger att avsteg skall göras från vanliga regler rörande smittspridning, utan i stället ändrar termens innebörd vad avser just covid-19.
Vägledningen använder termen "indexfallet" i samma betydelse som "the index case" från :en:Contact tracing, och "patienten" i . Den fastslår att i samtliga fall man skall
*identifiera vilka som "kan ha utsatts för smitta" av indexfallet, från det att den personen blev smittsam (dessa personer räknas som nära kontakter)
*informera kontakterna om vikten av fysiska distansering, att undvika nära kontakter under inkubationstiden, och att vara uppmärksamma på tidiga symtom på covid-19
*informera kontakter med symtom om att de ska stanna hemma och isolera sig samt kontakta hälso- och sjukvård för provtagning
Emellertid räknas inte alla som kan ha utsatts för smitta med, utan främst de som anses ha hög risk att ha blivit smittade, som personer som delar bostad eller arbetsplats med indexfallet. Vidare har i allmänhet inte heller 2de nära kontakterna", alltså de som anses "kunna ha utsatts för smitta" någon allmän skyldighet att uppsöka läkare eller låta sig provtas för förekomst av SARS-CoV-2 inte heller anges. I stället anges såvitt jag kan se de skola följa ungefär samma allmänna rekommendationer som vi alla skall följa; med den rätt marginella skärpningen att de om de får symtom skall "kontakta hälso- och sjukvård för provtagning". (Som jag minns det gällde inte ens detta i början av pandemin, när väl "samhällssmitta kontaterats".) Man skriver också att det "i vissa fall" kan vara aktuellt att provta även asymtomatiska kontakter, till och med flera gånger. I dessa avseenden kan alltså definitionen av smittspårning sägas innebära mindre och färre ålägganden på myndigheter och individer än vad som gäller dem som kan ha smittats av någon infekterad med en "vanlig" smittspårningspliktig sjukdom.
Å andra sidan föreskrevs att "de nära kontakterna" skulle följa ungefär samma allmänna rekommendationer som alla invånare i Sverige skulle följa, dock i vissa avseenden med små skärpningar. Speciellt föreskrevs alltså att de om de får även milda symtom av covid-19typ skulle "kontakta hälso- och sjukvård för provtagning" (vilket inte i allmänhet gällde dem som fick sådana symtom). Effekten kan sammanfattas som att vissa smittskyddsåtgärder räknas som smittspårning för covid-19 men inte för andra sjukdomar (och inte enligt socialstyrelsens definition).
Genom att Folkhälsomyndighetens allmänna föreskrifter om smittspårning upphävdes från och med 23 juli 2020Folkhälsomyndigheten: Föreskrifter om upphävande av Folkhälsomyndighetens föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2015:4) om smittspårning (HSLF-FS 2020:42) minskade dock de formella skillnaderna i innebörderna av termen smittspårning för covid-19 och "vanliga" smittspårningspliktiga sjukdomar något.
==Smittspårning i andra länder==
Smittspårning/kontaktspårning varierar i hög grad från land till land. Finland exempelvis har strikt lagstiftning inkluderande smittspårning, bland annat med hjälp av mobilappar och Norge har en motsvarande smittspårningsskyldighet och när den föreligger kan tvångsåtgärder vidtas för att fastställa om en person är smittad. I Danmark gäller Epidemiloven, som är mer begränsad avseende såväl sjukdomar som åtgärder än den svenska och smittspårningsplikt föreligger inte för exempelvis sexuellt överförbara sjukdomar. I Sundhedsstyrelsens anvisningar betonas frivilligheten hos den smittade vid kontaktspårning. För världen i övrigt är smittspårning bland människor mycket varierande. I WHO:s olika International Health Regulations (IHR) poängteras vikten av kontaktspårning men berör inte någon smittspårningsplikt motsvarande den svenska.
===Rapportering länder emellan===
Vissa sjukdomar som exempelvis legionellos rapporteras via statlig myndighet, vanligen Folkhälsomyndigheten till berört land och/eller WHO utan att identitetsuppgifter på de enskilda personerna anges.
 "Sm
==Referenser==

text: Kategori:Smittskydd

text: Kategori:Infektionssjukdomar
thread_title:  Föreslagen ny artikeltext. 

message: Kommentar: Några termer införs med fetstil, därför att omdirigeringar senare bör skapas från dessa termer till respektive avsnitt där de införts.
I denna artikel behandlar vi den vanligaste typen av smittspårning, där man undersöker hur en smitta sprids bland människor. (Motsvarande problem undersöks också ibland för andra organismer än människor, exempelvis tamdjur.) Normalt utgår man från en viss känd smittbärare, ibland kallad indexfallet. Smittspårningen kan grovt indelas i två delar. Dels kan man försöka fastställa hur indexfallet blev smittad, och dels kan man försöka hitta de personer som indexfallet i sin tur har smittat. Sammantaget kallas detta ett smittspårningsärende. Om man under smittspårningen identifierar nya smittade personer, så kan man starta nya smittspårningsärenden med dessa som indexfall.
Smitta kan spridas på många sätt, exempelvis genom att en smittad person sprider droppar med smittämnet med hostningar eller nysningar (vilket ofta är fallet med influensa eller covid-19), eller genom överföring vid samlag (som för klamydia) eller i blod som förs från människa till människa av en mygga, som för malaria. Därför beror smittspårningsteknikerna mycket på vilken infektionssjukdom som överförs. Detta medför bland annat att man ibland söker fastställa vem som smittat indexfallet, men för andra infektionssjukdomar snarare letar efter vad smittkällan är.
Smittspårning utgör en av metoderna för smittskydd, och kombineras ofta med andra metoder. Syftet med smittspårning kan vara
*	Att stoppa pågående överföring och reducera spridningen av en infektion. 
*	Att uppmärksamma kontakterna på möjligheten att de har infekterats och erbjuda förebyggande rådgivning och förebyggande vård.
*	Att erbjuda diagnos, rådgivning och behandling till personer som är infekterade. 
*	Om infektionen är behandlingsbar, att förhindra att den ursprungliga infekterade patienten blir återinfekterad. 
*	Att lära sig om epidemiologin för en sjukdom i en viss befolkningsgrupp. 
När det gäller sjukdomar vars förmåga till smittspridning är oklar, kan smittspårning också ibland utföras för att utröna sjukdomens egenskaper, inklusive dess smittsamhet. Smittspårning är inte alltid den mest effektiva smittskyddsmetoden. I områden med samhällssmitta där sjukdomen är mycket vanlig kan allmän screening eller testning av vissa specifika grupper vara mer kostnadseffektiv.
thread_title: Allmänt

message: Kartläggningen av mellan vilka personer som smittan har spridit sig kallas ibland kontaktspårning. Detta innebär att man identifierar de personer (kontakterna) som kan ha kommit i kontakt med en given  infekterad person (indexfallet) och därpå följande insamling av information om dessa kontakter. Genom att leta på infekterade personers kontakter, testa dem för förekomst av smitta, behandla dem som är infekterade och leta på dem som i sin tur har blivit smittade av de nya infekterade som man hittar, försöker hälsovårdsorganisationer minska antalet smittade i befolkningen. Det är vanligt att man utför smittspårning för bland annat tuberkulos, mässling, HIV och covid-19. 
Smittspårning har blivit en grundpelare för kontrollen av smittsamma sjukdomar som ett led i arbetet för folkhälsan under årtionden. Som exempel uppnåddes utrotandet av smittkoppor inte genom allomfattande immunicering utan genom fullständig smittspårning för att finna alla infekterade personer. Detta följdes upp med isolering av de infekterade personerna och vaccinering av deras närstående och andra kontakter som riskerade att få smittkoppor.
thread_title:  Smittspårning mellan personer (kontaktspårning) 

message: Vid utbrott av sjukdomar som oftast inte smittar direkt från person till person kan smittspårningen i stället vara mer inriktad på att hitta andra smittkällor. Ett exempel är sjukdomar som legionärssjukan och pontiacfeber, som orsakas av olika bakterier av släktet legionella. Bakterierna växer i sötvatten, antingen fritt eller inuti amöbor, och sprids ofta direkt via aerosoler av infekterad vatten (exempelvis vid dusch), men också via jord. Smittspårningen handlar därför i hög grad om att fastställa vilka sådana vattenförekomster som är legionellainfekterade. Den svenska folkhälsomyndighetens råd handlar mycket om vad kommunaltjänstemän eller andra berörda har att tänka på när de upphandlar analysverktyg för legionellaspårning. Bland annat kan det ibland i första hand handla om att avgöra om hittade legionellabakterier är av samma slag som de som infekterat indexfallet.
thread_title:  Spårning av andra smittoorsaker 

message: Smittspårning i Sverige regleras övergripande i . Fram till och med 22 juli 2020 fanns också noggranna föreskrifter från folkhälsomyndighetenhttps://issuu.com/folkhalsomyndigheten/docs/hslf-fs-2015-4 Folkhälsomyndigetens föreskrifter och allmänna råd om smittspårning (numera upphävd) om hur smittspårning skulle gå till. Socialstyrelsens officiella definition av smittspårning stämmer väl överens med den allmänna innebörd denna artikel använt. Socialstyrelsens termbank (och därmed Rikstermbanken) anger betydelsen som
replies: text: :åtgärder behandlande läkare, smittskyddsläkare eller annan hälso- och sjukvårdspersonal med särskild kompetens har att vidta för att kunna utreda varifrån smitta kommit och till vilka den kan ha överförts.
I vissa fall används dock termen även för andra typer av smittskydd. Specifikt för Sverige är att smittspårning åtminstone till och med 22 juli 2020 i princip föreskrevs för varje individ som konstaterats vara smittad med någon av vissa uppräknade så kallade smittspårningspliktiga sjukdomar.
=== Smittspårningspliktig sjukdom ===
Smittspårningspliktig sjukdom är ett svenskt medicinsk-juridiskt begrepp i smittskyddslagen och gäller enbart inom Sverige.
Enligt smittskyddslagen samt  och smittskyddsförordningen ska smittspårning utföras när man har konstaterat att någon person är smittad med en allmänfarlig sjukdom, eller med någon annan sjukdom som upptas på folkhälsomyndighetens lista över andra smittspårningspliktiga sjukdomarFolkhälsomyndighetens föreskrifter om smittspårningspliktiga sjukdomar (HSLF 2015:10), konsoliderad version (publicerad "i informationssyfte"). Detta innebar att man för varje påträffad smittad individ skulle utreda vilka personer denna har kunnat smitta, och ibland även hur personen har blivit smittad.
=== Smittspårning av covid-19 ===
Enligt ett regeringsbeslut 2020-02-01 ska covid-19 räknas som en samhällsfarlig och alltså allmänfarlig sjukdom. Därigenom är covid-19 också automatiskt en smittspårningspliktig och anmälningspliktig sjukdom, så att alla gällande bestämmelser i lagar, förordningar och föreskrifter för sådana sjukdomar också gäller för covid-19, om inte något annat specifikt föreskrivs. Folkhälsomyndigheten har dock utfärdat speciella föreskrifterFolkhäsomyndigheten: Vägledning för smittspårning av covid-19 för smittspårning av covid-10. Där konstaterar man att eftersom sjukdomen är allmänfarlig så måste "smittspårning" alltid utföras, men fortsätter med att beskriva "smittspårning" som något som beror på den fas epidemin befinner sig i. Effekten blir att delvis mindre och delvis mer än smittspårning i den mening socialstyrelsen utför termen föreskrivs, dock utan att detta omtalas som något annat än "smittspårning". Detta kan uppfattas som att FOHM inte uttryckligen anger att avsteg skall göras från vanliga regler rörande smittspridning, utan i stället ändrar termens innebörd vad avser just covid-19.
Vägledningen använder termen "indexfallet" i samma betydelse som "the index case" från :en:Contact tracing, och "patienten" i . Den fastslår att i samtliga fall man skall
*identifiera vilka som "kan ha utsatts för smitta" av indexfallet, från det att den personen blev smittsam (dessa personer räknas som nära kontakter)
*informera kontakterna om vikten av fysiska distansering, att undvika nära kontakter under inkubationstiden, och att vara uppmärksamma på tidiga symtom på covid-19
*informera kontakter med symtom om att de ska stanna hemma och isolera sig samt kontakta hälso- och sjukvård för provtagning
Emellertid räknas inte alla som kan ha utsatts för smitta med, utan främst de som anses ha hög risk att ha blivit smittade, som personer som delar bostad eller arbetsplats med indexfallet. Vidare har i allmänhet inte heller 2de nära kontakterna", alltså de som anses "kunna ha utsatts för smitta" någon allmän skyldighet att uppsöka läkare eller låta sig provtas för förekomst av SARS-CoV-2 inte heller anges. I stället anges såvitt jag kan se de skola följa ungefär samma allmänna rekommendationer som vi alla skall följa; med den rätt marginella skärpningen att de om de får symtom skall "kontakta hälso- och sjukvård för provtagning". (Som jag minns det gällde inte ens detta i början av pandemin, när väl "samhällssmitta kontaterats".) Man skriver också att det "i vissa fall" kan vara aktuellt att provta även asymtomatiska kontakter, till och med flera gånger. I dessa avseenden kan alltså definitionen av smittspårning sägas innebära mindre och färre ålägganden på myndigheter och individer än vad som gäller dem som kan ha smittats av någon infekterad med en "vanlig" smittspårningspliktig sjukdom.
Å andra sidan föreskrevs att "de nära kontakterna" skulle följa ungefär samma allmänna rekommendationer som alla invånare i Sverige skulle följa, dock i vissa avseenden med små skärpningar. Speciellt föreskrevs alltså att de om de får även milda symtom av covid-19typ skulle "kontakta hälso- och sjukvård för provtagning" (vilket inte i allmänhet gällde dem som fick sådana symtom). Effekten kan sammanfattas som att vissa smittskyddsåtgärder räknas som smittspårning för covid-19 men inte för andra sjukdomar (och inte enligt socialstyrelsens definition).
Genom att Folkhälsomyndighetens allmänna föreskrifter om smittspårning upphävdes från och med 23 juli 2020Folkhälsomyndigheten: Föreskrifter om upphävande av Folkhälsomyndighetens föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2015:4) om smittspårning (HSLF-FS 2020:42) minskade dock de formella skillnaderna i innebörderna av termen smittspårning för covid-19 och "vanliga" smittspårningspliktiga sjukdomar något.
thread_title:  Smittspårning i Sverige 

message: Smittspårningspliktig sjukdom är ett svenskt medicinsk-juridiskt begrepp i smittskyddslagen och gäller enbart inom Sverige.
Enligt smittskyddslagen samt  och smittskyddsförordningen ska smittspårning utföras när man har konstaterat att någon person är smittad med en allmänfarlig sjukdom, eller med någon annan sjukdom som upptas på folkhälsomyndighetens lista över andra smittspårningspliktiga sjukdomarFolkhälsomyndighetens föreskrifter om smittspårningspliktiga sjukdomar (HSLF 2015:10), konsoliderad version (publicerad "i informationssyfte"). Detta innebar att man för varje påträffad smittad individ skulle utreda vilka personer denna har kunnat smitta, och ibland även hur personen har blivit smittad.
thread_title:  Smittspårningspliktig sjukdom 

message: Enligt ett regeringsbeslut 2020-02-01 ska covid-19 räknas som en samhällsfarlig och alltså allmänfarlig sjukdom. Därigenom är covid-19 också automatiskt en smittspårningspliktig och anmälningspliktig sjukdom, så att alla gällande bestämmelser i lagar, förordningar och föreskrifter för sådana sjukdomar också gäller för covid-19, om inte något annat specifikt föreskrivs. Folkhälsomyndigheten har dock utfärdat speciella föreskrifterFolkhäsomyndigheten: Vägledning för smittspårning av covid-19 för smittspårning av covid-10. Där konstaterar man att eftersom sjukdomen är allmänfarlig så måste "smittspårning" alltid utföras, men fortsätter med att beskriva "smittspårning" som något som beror på den fas epidemin befinner sig i. Effekten blir att delvis mindre och delvis mer än smittspårning i den mening socialstyrelsen utför termen föreskrivs, dock utan att detta omtalas som något annat än "smittspårning". Detta kan uppfattas som att FOHM inte uttryckligen anger att avsteg skall göras från vanliga regler rörande smittspridning, utan i stället ändrar termens innebörd vad avser just covid-19.
Vägledningen använder termen "indexfallet" i samma betydelse som "the index case" från :en:Contact tracing, och "patienten" i . Den fastslår att i samtliga fall man skall
*identifiera vilka som "kan ha utsatts för smitta" av indexfallet, från det att den personen blev smittsam (dessa personer räknas som nära kontakter)
*informera kontakterna om vikten av fysiska distansering, att undvika nära kontakter under inkubationstiden, och att vara uppmärksamma på tidiga symtom på covid-19
*informera kontakter med symtom om att de ska stanna hemma och isolera sig samt kontakta hälso- och sjukvård för provtagning
Emellertid räknas inte alla som kan ha utsatts för smitta med, utan främst de som anses ha hög risk att ha blivit smittade, som personer som delar bostad eller arbetsplats med indexfallet. Vidare har i allmänhet inte heller 2de nära kontakterna", alltså de som anses "kunna ha utsatts för smitta" någon allmän skyldighet att uppsöka läkare eller låta sig provtas för förekomst av SARS-CoV-2 inte heller anges. I stället anges såvitt jag kan se de skola följa ungefär samma allmänna rekommendationer som vi alla skall följa; med den rätt marginella skärpningen att de om de får symtom skall "kontakta hälso- och sjukvård för provtagning". (Som jag minns det gällde inte ens detta i början av pandemin, när väl "samhällssmitta kontaterats".) Man skriver också att det "i vissa fall" kan vara aktuellt att provta även asymtomatiska kontakter, till och med flera gånger. I dessa avseenden kan alltså definitionen av smittspårning sägas innebära mindre och färre ålägganden på myndigheter och individer än vad som gäller dem som kan ha smittats av någon infekterad med en "vanlig" smittspårningspliktig sjukdom.
Å andra sidan föreskrevs att "de nära kontakterna" skulle följa ungefär samma allmänna rekommendationer som alla invånare i Sverige skulle följa, dock i vissa avseenden med små skärpningar. Speciellt föreskrevs alltså att de om de får även milda symtom av covid-19typ skulle "kontakta hälso- och sjukvård för provtagning" (vilket inte i allmänhet gällde dem som fick sådana symtom). Effekten kan sammanfattas som att vissa smittskyddsåtgärder räknas som smittspårning för covid-19 men inte för andra sjukdomar (och inte enligt socialstyrelsens definition).
Genom att Folkhälsomyndighetens allmänna föreskrifter om smittspårning upphävdes från och med 23 juli 2020Folkhälsomyndigheten: Föreskrifter om upphävande av Folkhälsomyndighetens föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2015:4) om smittspårning (HSLF-FS 2020:42) minskade dock de formella skillnaderna i innebörderna av termen smittspårning för covid-19 och "vanliga" smittspårningspliktiga sjukdomar något.
thread_title:  Smittspårning av [[covid-19]] 

message: Smittspårning/kontaktspårning varierar i hög grad från land till land. Finland exempelvis har strikt lagstiftning inkluderande smittspårning, bland annat med hjälp av mobilappar och Norge har en motsvarande smittspårningsskyldighet och när den föreligger kan tvångsåtgärder vidtas för att fastställa om en person är smittad. I Danmark gäller Epidemiloven, som är mer begränsad avseende såväl sjukdomar som åtgärder än den svenska och smittspårningsplikt föreligger inte för exempelvis sexuellt överförbara sjukdomar. I Sundhedsstyrelsens anvisningar betonas frivilligheten hos den smittade vid kontaktspårning. För världen i övrigt är smittspårning bland människor mycket varierande. I WHO:s olika International Health Regulations (IHR) poängteras vikten av kontaktspårning men berör inte någon smittspårningsplikt motsvarande den svenska.
===Rapportering länder emellan===
Vissa sjukdomar som exempelvis legionellos rapporteras via statlig myndighet, vanligen Folkhälsomyndigheten till berört land och/eller WHO utan att identitetsuppgifter på de enskilda personerna anges.
 "Sm
thread_title: Smittspårning i andra länder

message: Vissa sjukdomar som exempelvis legionellos rapporteras via statlig myndighet, vanligen Folkhälsomyndigheten till berört land och/eller WHO utan att identitetsuppgifter på de enskilda personerna anges.
 "Sm
thread_title: Rapportering länder emellan

message: :Kategori:Smittskydd
replies: text: Kategori:Infektionssjukdomar
thread_title: Referenser

message: Jörgen B (diskussion) 29 juli 2020 kl. 23.22 (CEST)
replies: text: Jag tycker att det ovanstående är en fantastiskt genomarbetad och värdefull analys och ställer mig positiv till den föreslagna sammanslagningen. --Ettrig (diskussion) 30 juli 2020 kl. 13.09 (CEST)
replies: text: : Tack för de vänliga orden! Du får dock mycket gärna titta även på denna mer färdiga produkt, och se i vilken mån den verkar att duga.  Det senare gäller givetvis dig också.

text: :Jag upptäckte att det faktiskt finns en klart större artikel om smittspårningspliktig sjukdom, som påbörjades redan år 2015, trots att alltså smittspårning (och för den delen kontaktspårning) inte fanns innan Ettrig skapade den för bara ett kvartal sedan. Detta gjorde att jag gjorde avsnittet om dessa sjukdomar betydligt kortare än vad jag hade planerat, och i stället förlängde "huvudartikeln" litet. Å andra sidan har jag kopierat över ett avsnitt om andra länder från den artikeln (och tänker mig att ta bort det där, eftersom detta avsnitt EMRÅ faktiskt bara handlar om smittspårning, inte om "smittspårningspliktiga sjukdomar).

text: :Emellertid känner jag mig litet oroad för huruvida jag lyckats förhålla mig tillräckligt neutral vad gäller begreppstillämpningen, särskilt i avsnittet Diskussion:Kontaktspårning#Smittspårning av covid-19. Jag har visserligen inte uttryckligen kritiserat FOHM, men jag har kanske litet för kraftigt framhållit att de för covid-19 tycks använda det rätt centrala begreppet smittspårning på ett sätt som avviker från vad lagtexter, socialstyrelsens definition, och i viss mån FOHMs egna föreskrifter gör. Detta innehåller implicit en rätt hård kritik i mina ögon; men kanske mina glasögon är färgade... . För mig som matematiker är ju oprecis begreppsanvändning anatema (vilket lätt gör mig litet upprörd när jag tycker att jag hittar sådant i myndighetsutövning); kanske detta egentligen inte är en så allvarlig förseelse som jag upplever det som ens i juridiska sammanhang. Jag vet inte; jag är ju varken jurist eller medicinare. Jörgen B (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 10.47 (CEST)
replies: text: :: Utan att ha detaljgranskat texten: möjligen är lagtexten formulerad utifrån en situation med enstaka utbrott, till skillnad från när en smitta är spridd i befolkningen. Rimligen leder detta till olika åtgärder, vad gäller smittspårning. --Hjordmån (diskussion) 17 november 2021 kl. 13.52 (CET)

text: :: Efter att ha läst lite bättre tycker jag att här konstrueras hönsgårdar av den fjäder, som består i att man i en skrift om smittspårning nämner några saker som inte är smittspårning. Det är en skrift som är vägledning för regionerna och då nämner man troligen saker som i sammanhanget är rimligt att nämna, till smittskyddsläkarna och deras stab. Men som sagt, jag har verkligen inte detaljgranskat. --Hjordmån (diskussion) 17 november 2021 kl. 14.01 (CET)
thread_title: Signatur!