Diskussion:Svenskar/Arkiv 2

message: '''folk'''. Är den här definitionen politiskt korrekt? i och för sig finns det väl ingen sån... [[Användare:Nils|Nils]] 5 mars 2004 kl.16.11 (CET)

message: Går man in för att skriva politiskt korrekta artiklar så kan Wikipedia knappast längre kallas en fri encyklopedi.
Vad gäller artikeln Svenskar är iofs definitionen bristfällig.
Rudolf 1922 5 mars 2004 kl.16.16 (CET)
Att definiera personer efter medborgarskap håller inte. Isåfall finns det inga samer, efterosm det inte finns något samiskt medborgarskap. Inte heller kan det då finnas några kurder, eftersom det inte finns någon kurdisk stat som kan ge ut kurdiska medborgarskap. Världens 22 miljoner kurder och Sveriges 12000 kurder skulle knappast hålle med om det. Den fjättrade ankan 5 mars 2004 kl.19.03 (CET)
replies: text: Det köper jag, men för just gruppen "svenskar" då? // E23 5 mars 2004 kl.19.04 (CET)

message: Det är uppenbart att det finns två olika definitioner av vad svenskar är för något, och att dessa inte stämmer överens. Då är det enda rimliga att BÅDA definitionerna finns med, där båda beskrivs så sakligt, objektivt och neutralt som möjligt. Invändningar mot de båda begreppen får sedan tas under en annan rubrik. På samma sätt måste man göra vid beskrivningar av andra kontroversiella frågor, som t.ex. vad kapitalism, socialism och kommunism är för något. I sådana frågor måste flera olika sidors syn på ämnet komma fram, inte bara den ena parten. Det är det enda sättet att skriva en neutral och objektiv artikel om kontroversiella ämnen. Den fjättrade ankan 10 mars 2004 kl.16.02 (CET)
replies: text: Det bör nämnas att engelska wikipedia starkt framhäver att en delad artikel är ett nederlag. I just i fallet Svenskar så finns det uppenbarligen minst två skilda betydelser, så det är inget bra exempel, men om det alls är möjligt så bör det finnas EN version av en artikel, så att folk tvingas formulera sig så att inte ens deras meningsmotståndare har något att invända. Det är en övning i "vad är fakta, vad är åsikt/tro/antagande?". Om engelska wp kan göra det så borde vi klara det också. // E23 10 mars 2004 kl.16.08 (CET)
replies: text: :Du har rätt i att det delvis är ett nederlag, och att man bör sträva efter att få en version av artikeln. Men också en åsikt/tro är också fakta, i den meningen att vissa har den åsikten. Att beskriva högerns syn på kommunismen eller vänsterns syn på kapitalismen är fakta, så länge man klargör att detta är just den ena gruppen syn på den saken. vissa saker, som vad kapitalism och kommunism är för något, finns det inga objektiva faka, utan bara olika gruppers syn på och definition av vad det är för något. Då är det enda rimliga i strävan eftrer objektivitet att ta med båda definitionera, beskriva dem så objektivt och neutralt som möjligt, samt lämna öppen under egna rubriker för invändningar mot dessa beskrivningar. I annat fall kommer vi att drabbas av ständiga redigeringskrig. Den fjättrade ankan 10 mars 2004 kl.16.18 (CET)
replies: text: ::Att det finns två sidor av ett begrepp är inte ovanligt. Nationell tillhörighet kan ha en juridisk sida och en etnografisk sida. Tydligen vill Fj Anka lägga till ett avsnitt om åsikten att nationell tillhörighet är något dumt, om man söker sig utanför lagboken. Men skriver man artiklar så polemiskt som [Anonym användare] gjorde i artikeln Svenskar så får man snart nog artiklar som är debattrådar och inte uppslagsord. Avvikande uppfattningar i en fråga ska alltså vara sakligt underbyggda och inte bara bestå av naket känslopjunk.

text: ::Det här resonemanget visar bara på nödvändigheten att skriva artiklar så neutralt (intersubjektivt) som möjligt. Det ska aldrig vara nödvändigt att lägga till en passus i en artikel om att det här ju minsann inte politiskt korrekt.

text: ::Rudolf 1922 10 mars 2004 kl.16.39 (CET)
replies: text: ::::Nej, jag anser inte alls att nationell tillhörighet är något dumt om man söker sig utanför lagboken! Den fjättrade ankan 10 mars 2004 kl.16.50 (CET)

text: ::: (Tassar in lite försiktigt!): Det finns en bra artikel om "försvenskningen av Sverige och svenskarna" här på FoF.

text: ::: Personligen tror jag att en bra artikel ska börja med att redogöra varifrån begreppet kommer! "Vi" kallar "oss" inte längre för "svear" t.ex.. Enligt artikeln på FoF dyker svenskhheten upp först i början av 1800-talet, svenskar började identifiera sig med den svenska flaggan först kring 1900, etc. Intressant blir nog artikeln först när den börjar handla om vad svenskar uppfattar som svenskt: röda stugor med vita knutar, midsommarstång, språk, sekularisering, demokrati, etc. Kanske en "lista över" gör att olika ståndpunkter kan samsas i alfabetisk ordning? / Mats 10 mars 2004 kl.16.48 (CET)

text: :Ska väl tillägga att jag inte "anklagar" D Fj Ankan för annat än att överse med bristande neutralitet i den ändring som gjorde i går natt i denna artikel. Det viktiga i det här sammanhanget är inte vilken uppfattning som förs fram, utan hur den förs fram.

text: :Det Mats beskriver borde f.ö. kunna passa in i en artikel om Svenskhet.

text: :Rudolf 1922 10 mars 2004 kl.16.59 (CET)

message: Jag har några invändningar mot innehållet i artikeln Svensk (eller Svenskar). Jag är ingen expert på att definiera svensk, men jag tycker man borde ha med följande:
# Svensk (medborgare): d.v.s. har svenskt medborgarskap. I Sverige kan man ha dubbla medborgarskap. Före 1990-talet fanns det begränsningar i ägandet av svenska tillgångar för utlänndska personer, organisationer och länder. Se även rösträtt.
# Svensk (antropologi): d.v.s. som folkgrupp, som anses politiskt inkorrekt. (Vilket å ena sidan är.) Men notera att t.ex. i Slovakien används (i vilken omfattning vet jag inte) benämningen sveni (="Svensk") som nedsättande, synonymt för "idiot" (d.v.s. en som tror att han kan bäst och mest). Något som kommer från stormaktidens krig under medeltiden. Verkar som om det även används i televisionen -- hörde ordet i SVT Extra om Allt för några veckor sedan. Se även Sveriges historia: Förhistorisk tid
# Svensk (organisationer): Svensk är också prefixord för vissa myndigheter eller ursprungliga statliga myndigheter, t.ex. Svenskt Stål AB, SSAB. Dessutom har det börjat användas av privata företag och organisationer, t.ex. Svenskt Näringsliv.
Vad en sida som "Svenskar" ska innehålla, vet jag inte. Kanske ska det dirigeras till Svensk?
Sidan är låst och tänkte därför man skulle diskutera begreppen lite i förväg.
// rogper 14 maj 2004 kl.18.57 (CEST)
Ett förslag är att Svensk utifrån begreppen nation eller folk', eller  Svensk (antropologi) om man vill, flyttas till en egen artikel, Etniska svenskar, och så kan artikel se ut t.ex. så här.
Svenskar kan beeckna
#en person med svensk medborgarskap
#Etniska svenskar
#...
Den fjättrade ankan 14 maj 2004 kl.19.08 (CEST)
replies: text: Jag gjorde ett förslag på ny omarbetning på Svenskar/temp. // rogper 15 maj 2004 kl.00.02 (CEST)
----
Första stycket, angående rösträtt: ...varit bosatta någon gång under de senaste 10 åren
Bosatta var? I Sverige? \Mike

text: I Sverige ska det vara. Anledning att denna sida är under Svenskar/temp är för att det vore vettigt att hänvisa till källor angående "antropologiska" sektionen; just nu är det från språkbetraktelser och inte antropologi. // rogper 1 november 2004 kl.23.18 (CET)
Vad är det här för sida? Artikeltiteln är tyder på att det är en sida som använts under arbete me dnågon annan artikel. Sidan är mere än ett år gammal så något kanske skulle göras åt den. 
--82.212.68.237 31 december 2005 kl.16.55 (CET)

text: Föreslår att den raderas--magol 25 september 2006 kl. 22.28 (CEST)
----
thread_title:  omarbetning 

message: I inledningen står det om två definitioner, den ena utgående från begreppet medborgarskap, den andra utgående från begreppet folk eller nation. Jag tolkar det som att författaren menar att folk eller nation nästan är samma sak, men en nation kan också definieras både från begreppet medborgarskap eller från begreppet folk. Därför blir inledningen lite tvetydig som den står nu.Sjö 25 mars 2007 kl. 11.16 (CEST)
replies: text: :Så här skriver NE's nätutgåva; "nation, (lat. na´tio 'börd', 'härstamning', 'folk(stam)', 'släkte', av na´scor 'födas')  term som i svenskt språkbruk används i olika sammanhang som liktydigt med stat, t.ex. i benämningen Förenta Nationerna. Grundläggande avser emellertid begreppet "nation" inte stater utan relaterar till begreppet "folk", dvs. människor som knyts samman av en gemensam identitet."
replies: text: :...och om; "folk, ett mångtydigt ord för olika slags kollektiv, som även brukas som förled i en rad sammansättningar. Sin entydigaste innebörd har det när det avser en nation, t.ex. svenska folket, men det kan även avse en del av befolkningen inom nationen, t.ex. en etnisk eller religiöst särpräglad grupp (såsom ett indianfolk i Amazonas). I äldre svenskt språkbruk kunde folk avse befolkningen i en mindre bygd (därur t.ex. namnet folklanden)." --Ymer 25 mars 2007 kl. 12.00 (CEST)
replies: text: ::Jo, men den identitet som NE talar om kan också vara knuten till medborgarskapet i en viss stat. Det finns ju åtminstone två olika nationsbegrepp där ett är knutet till etnciciten och ett till territoriet. Se till exempel http://www.sverigemotrasism.nu/templates/svNormal____2547.asp . Lägger man till att nation ofta är samma sak som folk, men att nation i dagligt tal = stat blir ordet nation tvetydigt i det här sammanhanget. Det räcker väl att "folk" är otydligt, det behövs inte ett otydligt ord till. Sjö 25 mars 2007 kl. 18.27 (CEST)
replies: text: :::Nation är förstås ett väldigt vanligt ord i de här debatterna eftersom det naturligt hänger ihop med idén om nationalstaten (som förstås sedan brukar ledas till tanken om "ett Volk, ett Reich" i tysk 1800-talsdebatt) men det är väl enklast att helt enkelt skriva ut vad man menar i inledningen, så kvarstår inga frågetecken. Just där. Bero 25 mars 2007 kl. 23.28 (CEST)
Men sen är det det här med att mallen är skapad för att beskriva svenskar enbart som etnisk grupp, med vissa frågetecken kring sambandet etnicitet<=>språkkunskaper. Jag antar att samma problematik finns i många liknande artiklar. Detta bör lösas. Antingen får man splitta artikeln och lägga mallen i artikeln Svenskar (etnicitet) eller så får man fylla ut den så den talar om båda slagen svenskar; det är kanske det enklaste? Bero 25 mars 2007 kl. 23.28 (CEST)

text: Tror nog att det är både enklast och bäst att inte dela artikeln. Enklast för att inte ha risken att två versioner (svenskar (etnicitet)/svenskar (medborgarskap)) motsäger varandra. Till stor delen sammanfaller ju begreppen. Bäst för att då har läsaren en ingång till fakta om svenskar antingen ur etnisk eller medborgerlig synvinkel. En samlad artikel gör också att det blir naturligt med redogörelsen för vad nationalitet är och kritik av de båda begreppen, vilket jag tror är bra för läsarens förståelse av att begreppet "svenskar" inte är helt enkelt att definiera.

text: Dina ändringar var bra, förresten.Sjö 26 mars 2007 kl. 07.14 (CEST)
replies: text: :Bättre att inte dela artikeln. Etnicitet kommer alltid att vara komplicerat. Det ligger i etnicitesbegreppet och det får behandlas ordentligt i etnicitetsartikeln. Med svenskartikeln ska det inte behöva vara så komplicerat. I stort sett används svensk bara i tre betydelser: 1) någon eller något med anknytning till Sverige (medborgerskap, bosättning, ursprung), 2) någon som talar svenska som modersmål (rikssvenskar eller finlandssvenskar), samt 3) svensk i motsats till invandrare/utlänningar. I det första fallet kan man för klarhetens skull ersätta adjektivet med ett prepositionsuttryck "från Sverige", "tillverkad i Sverige", "med huvudkontor i Sverige" eller dylikt. Den andra betydelsen specifiseras om man säger svenskspråkig. I det sista fallet är det klokt att deklarera i vilket avseende och vilket syfte man kontrasterar de två grupperna och inte ta för givet att det råder konsensus om vad svensk i det avseendet betyder. Detta skulle kunna tas upp i artikeln, som en beskrivning av det faktiska användandet av ordet och en anvisning om hur oklarhet kan undvikas. Om man inte försöker tvinga ihop de olika betydelserna under en enda skruvad definition slipper man breda ut sig om huruvida den och den gruppen identifierar sig med det och det och varför. Oshifima 27 april 2007 kl. 18.21 (CEST)
thread_title:  Inledningen och faktamallen 

message: I artikeln påstås att danskar, norrmän, islänningar, färöingar och på lite längre håll alla germanska folk [utgör] besläktade folkgrupper. Detta kan ifrågasättas. På lägsta nivå är väl en (hypotetisk) Anders Andergren (1878-1961) från Burträsk, en typisk andergrenare, sedan är han i andra hand burträskare, i tredje nordvästerbottensmålstalare, i fjärde västerbottning, i femte norrlänning, i sjätte rikssvensk, i sjunde svensk, i åttonde nordbo, i nionde german i tionde västeuropé, i elfte europé och i tolfte västerlänning, i trettonde hand kristen och i fjortonde människa. Att påstå att begreppen islänning och dansk ligger på samma nivå som svensk är väl felaktigt, det är rikssvensk som motsvarar islänning, vad som svarar mot svensk känner jag inte till.
Att påstå att svensk är ett begrepp på samma nivå som islänning slår tillbaka på den underförstådda definitionen av ordet svensk och det är inte bra, först bör definitionen anges entydigt, sedan kan utredas vilka besläktade begrepp som ligger på samma nivå, utgående från definitionen.
Artikeln bör modifieras på denna punkt. 
--213.66.120.107 15 mars 2008 kl. 16.46 (CET)
replies: text: Är han inte man då? Och för den delen, ickehandikappad, rural, heterosexuell (att spekulera om hypotetiska personer borde väl vara okej?), litterat,,? Förutom den geografiska specifikationen undrar jag om det går att rangordna identiteter på det där sättet. Jag vet inte om svensk i den ena betydelsen (som etnicitet) på något väsentligt sätt principiellt skiljer sig från islänning i samma betydelse?--ɐbuı1ɟ 10 juli 2008 kl. 03.05 (CEST)
thread_title:  Burträskare och skelleftebor 

message: Jag kan inte se annat än att hela den här artikeln måste rubriceras som privatforskning.
Det finns vad jag vet ingen fackmannamässigt utförd forskning kring etnicitet i
samband med begreppen svenskar och danskar. Om det finns sådan bör den in bland källorna
och den här artikeln omformuleras till en redogörelse för de forskningsresultaten.
Först och främst bör artikeln etnicitet förbättras och sedan kan uppgifter i den här
artikeln relatera till hur ordet etnicitet används i diverse sammanhang.
Jag noterar också att artikeln tyskar är bristfällig. Om den 
förbättras med en genomgång av de politiska aspekterna på användning av ordet 
de senaste 200 åren kan det ge en illustration av begreppet etnicitet.
Om jag i ohöljd privatforskningsanda skulle spekulera kring begreppet svensk i
förhållande till någon form av etnicitet skulle jag hävda att svenskar etniskt
sett är västerlänningar med ett visst språk, och detta språk byts ut vid behov
mot engelska, franska, spanska eller tyska allt efter omständigheter. 
Det finns ingen geopolitisk
ambition i den svenska identiteten, men i den västerländska identiteten finns
det en sådan, och den är dessutom global, dvs i den västerländska uppfattningen
om vad som är "icke-västerländskt" ligger tanken att det är något
som ska domineras, och i någon mån, genom mission, av tidigare religiösa
numera politiska idéer, och modernisering förmås bli västerländskt även det.
Det kanske är idéen om det "moderna" som bäst fångar svenskens och mer allmänt
västerlännings identitet. Här finns väl massor av forskning, så det
är troligen lätt att fylla på.
Det är väl så att idéen om det moderna står i motsatsförhållande till etniska
begrepp. Det är omodernt av judar och zigenare att definiera en identitet som
skiljer ut dem ur majoritetssamhället, och det är omodernt av kurder att hysa
en geopolitisk ambition som går på tvären med befintliga statsbildningar.
Den moderna tanken är i grunden global och i skeendet nationell,
där har vi möjligens svenskens identitet, den mest moderna, mest
framåtskridande världsmedborgaren.
Nog med spekulationer utan källhänvisningar, fram med källor för det
material som ska stå i artikeln. 
Notera skillnaden mellan Heidenstams "vår längtans bygd, vårt hem på jorden",
och moderna svenskors (först och främst) benägenhet att flytta till London
för att jobba där. Heidenstam var en nationell drömmare, dagens unga kvinnor
i Sverige drömmer om personlig utveckling i ett internationellt perspektiv,
om fäderna sover under kyrkohällen eller inte, rör dem inte ryggen,
och var deras barn en gång får bo, det får framtiden utvisa.
--213.66.120.107 6 april 2008 kl. 10.26 (CEST)
replies: text: : Då kan du väl lika gärna stryka hela artikeln då, eftersom det inte existerar några svenskar. Jocke i Tierp 14 april 2008 kl. 18.31 (CEST)
replies: text: :: Lite litteraturforskning ger vid handen att i Amerika finns det svenskar, och i turkiet på 1700-talet, men i Sverige idag verkar det bara finnas infödda som motsats till invandrare. http://libris.kb.se/hitlist?q=etnicitet+svenskar&d=libris&m=50&p=1&s=r --213.66.120.107 14 april 2008 kl. 19.48 (CEST)
replies: text: ::: Vad vill du ha sagt med detta? Jocke i Tierp 15 april 2008 kl. 13.34 (CEST)
replies: text: :::: Den akademiska forskning som finns berättar http://books.google.com/books?id=WeobqCeJNosC&pg=PA138&lpg=PA138&dq=%22vasa+order+of+america%22&source=web&ots=3PP6EaK9IL&sig=hc_GfrmlYefiaECS_GzHJSNYxGs att de svenska utvandrarna till Amerika inte var "svenskar", de var skåningar och smålänningar, etc. De blev "svenskar" när de kom till Amerika. Så var det 1899. Det verkar inte finnas någon akademisk forskning som behandlar nationell identitet bland Sveriges infödda befolkning idag. Är det här landet befolkat av "svenskar" eller skåningar, smålänningar, m m, det verkar inte finnas svar på den frågan. Jag tror för egen del att landet numera är befolkat av västerlänningar, som jag sagt ovan, men jag har inte hittat någon akademisk forskning som jag kan luta mig mot.
replies: text: :::: Ämnet är intressant, men innan lämplig akademisk forskning kunnat grävas fram är det privatforskning. --213.66.120.107 17 april 2008 kl. 22.14 (CEST)
replies: text: :::::Så, du verkar alltså på fullt allvar hävda att det inte finns några svenskar och därför är artikeln privatforskning. Nå, men stryk den då, om det nu är så att vi inte finns. Har du rätt så lär ingen protestera.Jocke i Tierp 18 april 2008 kl. 12.51 (CEST)
replies: text: ::::::Det finns ju inget enhetligt språk i landet Sverige, det språk som talas av nyhetsuppläsarna i radion uppfattas som ett föredöme, men för en hallänning är det självklart att hans språk skiljer sig ifrån nyhetsuppläsarnas på flera sätt. Hallänningen kan säkert kalla sig svensk i internationella sammanhang, men hemmavid är han inte svensk utan hallänning. Det finns inget som förenar gamle kung Gösta med Selma Lagerlöf som går att förstå genom att säga att de är "svenskar". Nej, det finns inte några "svenskar" här i landet, det finns infödda i olika delar, men att sammanfatta folk från Överkalix och Österlen med att kalla dem "svenskar" låter sig inte göras av en intellektuellt ärlig människa.

text: ::::::Ska Wikipedia hålla sig med en artikel om "svenskar" ska så klart den berätta hur begreppet används, själv kan jag kalla mig svensk i umgänge med danskar som tror att jag talar norska, så låter det i deras öron, men i privatforskningsanda hävdar jag att ordet inte har någon egentlig innebörd. Fram med källhänvisningar till akademisk forskning som säger motsatsen så byter jag genast uppfattning, men så länge den saknas tror jag inte mer på svenskar än på tomten. --213.66.120.107 19 april 2008 kl. 15.16 (CEST)
thread_title:  Privatforskning 

message: För att kunna utreda om begreppet "svenskar" svarar mot något intressant i den fysiska verkligheten
behöver vi reda ut vad som är ett intressant begrepp och vad som är ett ointressant.
Givet att det finns ett begrepp som heter "ateon", kan vi fråga oss: 
1) Finns det något mer generellt begrepp "nästan-ateon" som omfattar alla ateoner, så att
vi kan säga att en ateon är en "nästan-ateon" som det-och-det-ena gället för?
2) Finns det något mer precist begrepp "mer-än-ateon" som bara omfattar ateoner, men inte alla ateoner,
så att vi kan säga att har vi en "mer-än-ateon" så har vi en ateon som det-och-det-andra gäller för?
3) Finns något begrepp "precis-ateon" som skär "nästan-ateon" på tvären så att vi kan beskriva en ateon som en "nästan-ateon" som är en "precis-ateon"?
Om fråga 3) besvaras med Ja är "ateon" ett ointressant begrepp för vi har ju då begreppen "nästan-ateon" och "precis-ateon" som säger allt om ateoner, om fråga 3) mest naturligt besvaras med "Nej"
är "ateon" ett intressant begrepp.
Om vi nu tar exemplet svenskar är frågan: "Är svenskar något annat än skandinaver som är 
särskilt förknippade med Sverige?"
Om svaret är "Ja" så är "svenskar" ett intressant begrepp, dessutom praktiskt ja till och med
nödvändigt för att diskutera dessa
konstiga människor som inte bara är skandinaver särskilt förknippade med Sverige, utan dessutom något mer.
Är svaret "Nej", så är "svenskar" ett ointressant begrepp. De intressanta begreppen är
då å ena sidan "skandinaver" och å andra sidan "särskilt förknippade med Sverige".
När jag i väntan på akademisk forskning som säger motsatsen hävdar att "svenskar" inte finns,
menar jag att begreppet är ointressant, för att det inte betyder något annat
än "skandinaver som är särskilt förknippade med Sverige". Sen tror jag inte att begreppet skandinav betyder något mer än "västerlänning särskilt förknippad med Skandinavien". --213.66.120.107 20 april 2008 kl. 16.45 (CEST)
thread_title:  Intressanta och ointressanta begrepp 

message: Under rubriken Svenskar i etnologisk bemärkelse anges nu
replies: text: I etnologisk mening och med utgångspunkt i begreppen nation eller folk är svenskar personer som är svenskar till etniciteten. Det saknas en auktoritativ definition av vad som konstituerar svensk etnicitet, och vid svenska folkräkningar görs heller ingen uppdelning i etniciteter, något som är vanligt i en del stater men ovanligt i Europa. Den officiella statistik som förs handlar bara om födelseland.

text: Såsom svenskar räknas i allmänhet de personer som delar det dominerande svenska kulturmönstret eller som på annat sätt i kulturellt hänseende har en specifikt svensk grupptillhörighet, har svenska som modersmål och av andra som anser sig som svenskar ses som svensk.
Detta kan förkortas till

text: I etnologisk mening (...) är svenskar personer som är svenskar till etniciteten. (...)

text: Såsom svenskar räknas (...) de personer som delar det dominerande svenska kulturmönstret (...), har svenska som modersmål och av andra som anser sig som svenskar ses som svensk.
vilket ytterligare kan förkortas till

text: (...) svenskar [är] personer som är svenskar till etniciteten. (...)

text: Såsom svenskar räknas (...) personer som (...), har svenska som modersmål (...)
vilket i ett ytterligare steg kan förkortas till

text: (...) svenskar [är] (...) svenskar (...)

text: personer som (...), har svenska som modersmål (...) [räknas såsom svenskar] 
Första delen är en cirkeldefinition, den andra delen säger att modersmålet avgör vem som är svensk. Om det är så lätt att definiera vad som särpräglar en svensk bör det inte ödas för mycket ord på den saken, utan sägas rakt ut, utan krumbukter.
replies: text: :Nej, så enkelt är det inte. Jag återställer till föregående version i väntan på någon sorts diskussion i frågan. I vilket fall är det inte rimligt att bara radera rakt av i såhärpass kontroversiella frågor.Jocke i Tierp 23 maj 2008 kl. 11.14 (CEST)
replies: text: ::Jag tycker varken frågan är kontroversiell eller svår. Om vi bollar en stund med begrepp som svenska idrottsmän, svenska författare, svenska politiker, svenska läkare, svenska lärare, svenska brottslingar, svenska historiker och svenska wikipedianer, tvingas vi konstatera att den gemensamma faktorn är deras gemensamma modersmål, svenskan. Någon annan definition av t ex svenska brottslingar, att de möjligen skulle ha svenskt medborgarskap, är inte aktuell, lika lite som en forskare med svenskt medborgarskap är svensk ifall han inte kan göra sig förstådd på svenska. En framstående, ja världsledande forskare i säg kärnfysik som erhållit svenskt medborgarskap utan att ha tillägnat sig svenska kan inte omtalas som en svensk forskare i massmedia. En till USA utvandrad svenskspråkig forskare kan tituleras svensk om han fortfarande talar språket.

text: ::Det finns en liten komplikation, och det är begreppet "svenska medborgare", i den sammansättningen betyder inte förledet att det är medborgare med svenska som modersmål, utan att det är medborgare i Sverige. I en diskussion om förhållanden i USA skulle frasen "svenska medborgare" kunna användas i betydelsen amerikanska medborgare med svenska som modersmål. Om vi identifierar "svenska medborgare" som ett problem, måste vi genast peka på att problemet ligger i begreppet "medborgare" som är en 1800-talsuppfinning, Linné, Karl XII och Erik Dahlberg var inte svenska medborgare. Det finns ingen anledning att låta medborgarskapsfrågan störa begreppet svensk. Som extra övning kan begreppen finlandssvenskar, amerikasvenskar, rymdsvenskar och underjordssvenskar tuggas ett tag - det framgår tydligt att det intet med medborgarskap att göra har, endast språket, vilket föresten gör djävulen till svensk, för han talar förvisso svenska lika flytande som någon infödd. --90.224.68.197 26 maj 2008 kl. 21.18 (CEST)
thread_title:  Cirkeldefinition och överflödsord