Diskussion:Högby socken, Östergötland

message: Denna uggletext har legat med gammelstavning sedan 2005. Jag flyttar den till diskussionssidan. hejkompis (disk.) 13 mars 2010 kl. 22.31 (CET)
replies: text: Var det verkligen helt nödvändigt att skära ner texten så den blev en substubb? Kunde du inte åtminstone ha putsat 1-2 meningar så uppslagsordet blev meningsfullt? Tomas e 15 augusti 2010 kl. 12.48 (CEST)
===Texten===
Högby socken, mellan Järstad i nordost, Herrberga och Mjölby i öster och sydost, Skrukeby i söder, Hogstad och Bjälbo i väster, Allhelgona med Skänninge stads ägor i norr, hade ¾ mils längd från öster till väster, med 3/8 mils bredd i öster, ¼ i väster, samt upptog 0,208 kvadratmil. Östra randen nådde ej fullt till Svartån, och skildes därifrån av den någorlunda höga strandåsen; en liten bäck går dock genom denna ned till ån; huvudsakliga lutningen är mot norr, till grenar av Skenaån; Stora och Lilla Skogssjöarna ligger på södra gränsen. Från denna norr ut genom östra mitten sträcker sig en sandig skogsås ej utan kullar; utefter norra gränsen är också tämligen magert land, dock mera jämnt, här och där sidlänt; i sydväst, söder och sydost var mest bebyggt; det hela kan räknas för slättland. Rådande jordmån är syr- och flygsand samt örjord; äng fanns föga, bete något, skog saknades ej alldeles. Huvudnäringen var åkerbruk, med boskapsskötsel och brännvinsbränning. Hemmantalet var 32 oförmedlat, varav 21 skatte, 4½ krono, 1½ frälse, taxerade med lägenheter till 76,270 Rdr 1853. Det mesta bestod av byar, i allmogens ägo. Två hemman Lärketorp och Slomarp hörde i kyrkligt hänseende till Mjölby, men i jordeboken till Högby. Folkmängden var på 1750-talet omkring 430, 1790: 422, 1815: 512, 1825: 595, 1830: 658, 1840: 715, 1850: 720, 1852: 701.
Landsvägen från Skänninge söderut till Småland över Mjölby gick genom territoriet åt sydost mellan Allhelgona och Mjölby socknar; mindre vägar utgick åt väster till den dåvarande kyrkan, belägen ¼ mil från Skänninge; andra två, mellan Allhelgona och Hogstad, och mellan Hogstad och Skrukeby, korsade varanda långt i sydväst.
Högby förekommer på 1300-talet, en dess kyrkoherde 1374; det torde från reformationstiden haft Skrukeby, och hade från 1596 även Hogstad till annex, och utgjorde tillsammans med dem båda ett konsistoriellt pastorat af 2:a klassen.
Kyrkan var gammal, mestadels af kalksten, hade valv, som fordom varit målade, torn, gammal altartavla i träsnide, m. m. Socknen ägde åtskilliga kassor. – Bland fornlämningar nämns gravhögar nära gamla kyrkan, stensättning nära Högby, en runsten mellan Norrby och Axstad o. s. v. Vid katolska tidens slut hörde under kyrkliga stiftelser 7 gårdar, under kloster 11, av samtliga 31 ¾  enligt 1700 års jordebok; på 1600-talet innehade adeln en mindre del. Svåra tider omtalas 1755 och 1826.
Gårdar, byar m.m: Högby, 1 mantal krono, prästgård…. Stora Skogssjö, SSO, ½ m. krono, kaplansbol…
Västra Skrukeby  socken mellan Högby i norr, forna Sörby, nu en del af Mjölby, i ostsydost och söder, Hogstad i sydväst och väster, hade omkring 3/8 mils längd och bredd, och 0,120 kvadratmils areal. Området är i allmänhet jämnt, med lutning åt nordväst och norr, och med någon höjning mot östra och södra gränserna, där grenar av Skenaån upprinner ur skogsmarker på den landhöjd, vilken begränsar Lillåns dalgång i norr och bildar övergången från slätten till de sydliga skogssocknarna. Vid nordöstra gränsen ligger Stora Skogssjön, vid den sydöstra Sjögarpsjön, med utlopp till Svartån. Den mest bebyggda delen är i mitten, samt i väster och nordväst. Rådande jordmån är dels lera, dels dungjord; på äng och bete är ringa tilgång, på skog ännu mindre. Enda näringen var åkerbruk, med boskapsskötsel och någon brännvinsbränning. Hemmantalet var 25½ oförmedlat, 20 förmedlat, nämligen 13 5/6 skatte, 4 1/6 krono, 2 frälse, taxerade med lägenheter till 62,970 Rdr. Det mesta bestod av byar, en del av mindre gårdar; allt utom några boställshemman besatts av allmoge. Folkmängden var på 1750-talet omkring 300, 1790: 378, 1805: 396, 1815: 400, 1825: 430, 1830: 431, 1840: 467, 1850: 524, 1852: 500.
Landsvägen från Mjölby till Småland över Gränna går igenom socknen i västlig riktning till Hogstad, förbi kyrkan, som ligger ½ mil från Skänninge; en mindre korsväg går från norr till söder mellan Högby och Hogstad. Långt i söder går en väg mellan Sörby och Hogstad.
Skrukaby vestra förekommer under medeltiden, men synes åtminstone från reformationstiden ha varit annex till Högby. Kyrkan var gammal, av sten, med valv, som varit målade, och hade torn; fönstren utvidgades 1756. Socknen äger vanliga kassor. Fråga hade väckts om sammanbyggande av Högby och Skrukeby kyrkor.
Hulje skog mot östra gränsen har varit skådeplats för en drabbning mellan Dackes folk och kung Gustavs, vid den förres återtåg från Wadstenatrakten.
Under katolska tiden har 1 gård hört till kyrklig stiftelse, 9 under kloster, av samtliga 24 5/8 enligt 1700 års jordebok. På 1600-talet innehade adeln en betydlig del, men fick vid reduktionen föga behålla.
thread_title: Uggletext från 2005

message: Högby socken, mellan Järstad i nordost, Herrberga och Mjölby i öster och sydost, Skrukeby i söder, Hogstad och Bjälbo i väster, Allhelgona med Skänninge stads ägor i norr, hade ¾ mils längd från öster till väster, med 3/8 mils bredd i öster, ¼ i väster, samt upptog 0,208 kvadratmil. Östra randen nådde ej fullt till Svartån, och skildes därifrån av den någorlunda höga strandåsen; en liten bäck går dock genom denna ned till ån; huvudsakliga lutningen är mot norr, till grenar av Skenaån; Stora och Lilla Skogssjöarna ligger på södra gränsen. Från denna norr ut genom östra mitten sträcker sig en sandig skogsås ej utan kullar; utefter norra gränsen är också tämligen magert land, dock mera jämnt, här och där sidlänt; i sydväst, söder och sydost var mest bebyggt; det hela kan räknas för slättland. Rådande jordmån är syr- och flygsand samt örjord; äng fanns föga, bete något, skog saknades ej alldeles. Huvudnäringen var åkerbruk, med boskapsskötsel och brännvinsbränning. Hemmantalet var 32 oförmedlat, varav 21 skatte, 4½ krono, 1½ frälse, taxerade med lägenheter till 76,270 Rdr 1853. Det mesta bestod av byar, i allmogens ägo. Två hemman Lärketorp och Slomarp hörde i kyrkligt hänseende till Mjölby, men i jordeboken till Högby. Folkmängden var på 1750-talet omkring 430, 1790: 422, 1815: 512, 1825: 595, 1830: 658, 1840: 715, 1850: 720, 1852: 701.
Landsvägen från Skänninge söderut till Småland över Mjölby gick genom territoriet åt sydost mellan Allhelgona och Mjölby socknar; mindre vägar utgick åt väster till den dåvarande kyrkan, belägen ¼ mil från Skänninge; andra två, mellan Allhelgona och Hogstad, och mellan Hogstad och Skrukeby, korsade varanda långt i sydväst.
Högby förekommer på 1300-talet, en dess kyrkoherde 1374; det torde från reformationstiden haft Skrukeby, och hade från 1596 även Hogstad till annex, och utgjorde tillsammans med dem båda ett konsistoriellt pastorat af 2:a klassen.
Kyrkan var gammal, mestadels af kalksten, hade valv, som fordom varit målade, torn, gammal altartavla i träsnide, m. m. Socknen ägde åtskilliga kassor. – Bland fornlämningar nämns gravhögar nära gamla kyrkan, stensättning nära Högby, en runsten mellan Norrby och Axstad o. s. v. Vid katolska tidens slut hörde under kyrkliga stiftelser 7 gårdar, under kloster 11, av samtliga 31 ¾  enligt 1700 års jordebok; på 1600-talet innehade adeln en mindre del. Svåra tider omtalas 1755 och 1826.
Gårdar, byar m.m: Högby, 1 mantal krono, prästgård…. Stora Skogssjö, SSO, ½ m. krono, kaplansbol…
Västra Skrukeby  socken mellan Högby i norr, forna Sörby, nu en del af Mjölby, i ostsydost och söder, Hogstad i sydväst och väster, hade omkring 3/8 mils längd och bredd, och 0,120 kvadratmils areal. Området är i allmänhet jämnt, med lutning åt nordväst och norr, och med någon höjning mot östra och södra gränserna, där grenar av Skenaån upprinner ur skogsmarker på den landhöjd, vilken begränsar Lillåns dalgång i norr och bildar övergången från slätten till de sydliga skogssocknarna. Vid nordöstra gränsen ligger Stora Skogssjön, vid den sydöstra Sjögarpsjön, med utlopp till Svartån. Den mest bebyggda delen är i mitten, samt i väster och nordväst. Rådande jordmån är dels lera, dels dungjord; på äng och bete är ringa tilgång, på skog ännu mindre. Enda näringen var åkerbruk, med boskapsskötsel och någon brännvinsbränning. Hemmantalet var 25½ oförmedlat, 20 förmedlat, nämligen 13 5/6 skatte, 4 1/6 krono, 2 frälse, taxerade med lägenheter till 62,970 Rdr. Det mesta bestod av byar, en del av mindre gårdar; allt utom några boställshemman besatts av allmoge. Folkmängden var på 1750-talet omkring 300, 1790: 378, 1805: 396, 1815: 400, 1825: 430, 1830: 431, 1840: 467, 1850: 524, 1852: 500.
Landsvägen från Mjölby till Småland över Gränna går igenom socknen i västlig riktning till Hogstad, förbi kyrkan, som ligger ½ mil från Skänninge; en mindre korsväg går från norr till söder mellan Högby och Hogstad. Långt i söder går en väg mellan Sörby och Hogstad.
Skrukaby vestra förekommer under medeltiden, men synes åtminstone från reformationstiden ha varit annex till Högby. Kyrkan var gammal, av sten, med valv, som varit målade, och hade torn; fönstren utvidgades 1756. Socknen äger vanliga kassor. Fråga hade väckts om sammanbyggande av Högby och Skrukeby kyrkor.
Hulje skog mot östra gränsen har varit skådeplats för en drabbning mellan Dackes folk och kung Gustavs, vid den förres återtåg från Wadstenatrakten.
Under katolska tiden har 1 gård hört till kyrklig stiftelse, 9 under kloster, av samtliga 24 5/8 enligt 1700 års jordebok. På 1600-talet innehade adeln en betydlig del, men fick vid reduktionen föga behålla.
thread_title: Texten