Wikipediadiskussion:Artikelnomineringar/Arkiv 2012

message: Jag invänder mig mot det faktum att det måste finnas illustrationer i en artikel för att den ska kunna bli utmärkt. Vissa artiklar kommer av olika anledningar inte kunna få illustrationer, och jag tycker det är en märklig anledning till att de inte skulle få vara utmärkta. Vi bygger en encyklopedi - inte en mediedatabas. Tanzania 1 februari 2012 kl. 17.01 (CET)
replies: text: Jag håller med dig, i de fall som illustrationer inte finns att tillgå (t.ex. böcker, filmer, datorspel, lagar...). I övriga fall, som exempelvis byggnader, växter, djur och sporter, bör bilder dock finnas. - Green Yoshi brevlåda · bidrag 1 februari 2012 kl. 17.18 (CET)
replies: text: :Jag tycker också att kriteriet är onödigt. När detta krav finns är risken stor att bilder som knappt illustrerar ämnet överhuvudtaget läggs in, bara för att artikeln ska klara kriterierna. Gaisjonke 1 februari 2012 kl. 17.26 (CET)
replies: text: ::Ett syfte med att välja utmärkta artiklar är att välja vilka som ska exponeras på startsidan, och där tycker jag att det blir fattigt utan bilder.

text: ::Kan du ge exempel på bildlösa artiklar som borde kunna visas upp på startsidan? Mange01 1 februari 2012 kl. 21.40 (CET)
replies: text: :::Aaliyah valdes nyligen till bra på grund av bild på henne saknas. Alla motiveringar var att de skulle rösta för utmärkt om det fanns en bild på henne, inte så lätt att få tag på då hon dog 2001. --Fredde✔ 5 februari 2012 kl. 13.03 (CET)
replies: text: ::::för mig är bra illustrationer ett måste för att bli klassad för utmärkt. En bild säger mer än 1000 ord, och lättheten ta till sig artikeln flerdubblas med bra bilder. Vi kan inte ha oss som har ork läsa igenom kandidatartiklar som norm, vi tillhör tom på sv:wp en liten minoritet.Yger (diskussion) 2 mars 2012 kl. 19.03 (CET)
replies: text: :::::Jag får hålla med de som anser att illustrationskravet är onödigt. Som ovan nämns är kravet i flera ämnen omöjligt att uppnå och vi riskerar därmed att utestänga synnerligen välskrivna artiklar för att ett omöjligt krav inte är uppfyllt. Obelix (diskussion) 2 mars 2012 kl. 19.22 (CET)
replies: text: ::::::Jag är generellt inte så engagerad i den här sidan, men i den här diskussionen håller jag med Tanzania m fl. Det bör rimligen finnas vissa typer av ämnen - t ex om abstrakta filosofiska begrepp, om matematiska funktioner och liknande samt personartiklar om folk som levde för mycket länge sedan - där det helt enkelt inte går att illustrera dem (annat än möjligen med mer eller mindre långsökta associerande föremål e dyl), och det verkar konstigt om dessa bara p g a det skulle vara uteslutna från att bli "utmärkta" trots att de är fullödigt skrivna och källbelagda. /FredrikT (diskussion) 3 mars 2012 kl. 15.15 (CET)
replies: text: ::::::: Jag delar helt FredrikT:s med fleras uppfattning. Jag har funderat mycket länge på hur rimligt kravet om illustration och bild är för att bli utmärkt. Artiklar som kan på rimligt vis illustreras bör så göras för att bli utmärkt, men artiklar som det inte är lika lätt eller ens nödvändigt bör kunna undantas. En regelförändring är på sin plats, enligt mig. Vänligen, dnm (d | b) 3 mars 2012 kl. 15.23 (CET)
replies: text: :::::::: Instämmer. SergeWoodzing (diskussion) 3 mars 2012 kl. 16.56 (CET)
replies: text: ::::::::: Jag anser att kravet på bilder/illustrationer bör finnas för utmärkta artiklar, såvida inte texten håller en oerhört genomgående hög kvalité och att det kan motiveras tydligt varför bilder eller illustrationer inte är möjliga att anskaffa. Jag tror dock att det är väldigt få ämnesområden där det kan bli aktuellt med undantag från huvudregeln. Psykologi och teoretisk filosofi torde höra till de relativt få ämnesområden som kvalar in som "oerhört abstrakta", men kan man verkligen skriva en utmärkt artikel i dessa ämen utan åtminstonne utan någon form av tabeller eller diagram? Kraven på utmärkta artiklar bör vara höga, annars finns liten eller ingen poäng med kategorin "bra artiklar". Ricjac 6 mars 2012 kl. 21.54 (CET)
replies: text: ::::::::::Instämmer med Ricjac. Sjunnesson (diskussion) 7 mars 2012 kl. 07.44 (CET)
replies: text: :::::::::::Instämmer i princip med ovanstående och Yger högre upp. Bilder kompletterar en bra/utmärkt artikel, och det borde gå att hitta bilder med anknytning till artikelämnet – oavsett ämne. Det är sedan upp till nomineringsprocessen att bedöma om bildval eller bildtext borde ändras (pga långsökthet etc).--Paracel63 (disk) 21 september 2012 kl. 02.34 (CEST)
thread_title:  Måste finnas bilder? 

message: Jag lade till kriterier om att en artikel kan bli utmärkt redan efter en vecka om den fått enbart åtta röster för utmärkt. Samma sak med bra, men då krävs sex röster. Om en artikel får "dubbelt starkare" konsensus än vad som krävs tycker jag inte att det är någon poäng att behålla den länge på sidan. Starkt konsensus är ändå extremt ovanligt. 
(Jag inser förstås att röstning är ett trubbigt sätt att mäta konsensus).
--Ace90 8 februari 2012 kl. 20.25 (CET)
replies: text: Egentligen har jag inget emot förslaget, men varför så bråttom? Rösträkningsreglerna är ganska krångliga som de är, och jag tycker snarare de borde förenklas i stället för att lägga till ytterligare ett kriterium. ⬤Bοⅰⅵе 8 februari 2012 kl. 21.35 (CET)
replies: text: :Jag håller med om att det inte behöver eller ska vara någon brådska. Normalt är ju aktiviteten här också så låg att snabba kriterier knappast behövs. När aktiviteten är hög, såsom nu, kan det dock vara bra med sådana här kriterier. Att åtta användare faktiskt tycker att en artikel ska vara utmärkt måste ju nog ses som ett väldigt starkt konsensus, med tanke på hur få artiklar som faktiskt blir utmärkta, och i sådana sällsynta är det nog bäst att gå vidare till nya fall. --Ace90 9 februari 2012 kl. 15.11 (CET)
replies: text: ::Jag tycker det verkar bra att snabba upp proceduren att göra artiklar till utmärkta eller bra enligt de riktlinjer som Ace90 har föreslagit. Åtta röster för utmärkt är verkligen ett starkt konsensus. Sjunnesson 9 februari 2012 kl. 15.51 (CET)
replies: text: :::Första artikeln som blivit påverkad av de nya kriterierna: Gatubelysning i Stockholm. Än så länge verkar de fungera bra :) --Kigsz 10 februari 2012 kl. 08.58 (CET)
Men i så fall måste den struktureras om så den blir tydligare. Dessutom finns det ologiskheter, som att artiklar som är på väg att bli utmärkta, i stället kan bli bra efter bara en eller två eller tre veckor. Till exempel om en artikel efter en vecka har 4 utmärkt- och 2 bra-röster. Jag tror i och för sig inte någon skulle avsluta en sådan nominering till bra. Men med den nuvarande skrivningen av kriterierna så skulle det kunna göras. ⬤Bοⅳⅰе 10 februari 2012 kl. 10.59 (CET)

text: Kriterierna är ju bara vägledande och ska spegla konsensus. Jag tror nog alla förstår att de ska göra den bedömning som representerar konsensus. --Ace90 10 februari 2012 kl. 18.58 (CET)
=== Vid avnominering ===
Då avnomineringssektionen är ganska stillastående för tillfället provar jag att sänka kravet från fyra röster ner till tre, för att få bättre ruljans. Tidsrymden för de olika kraven låter jag dock stå kvar som de är. Känner vi att aktiviteten ökar igen är det inte mer än att vi höjer kravet till fyra röster igen. Säg gärna till om detta låter orimligt. --Kigsz 23 februari 2012 kl. 14.25 (CET)

text: Bra initiativ! Vi behöver få lite mer rotation på avnomineringarna. Av någon anledning finns det för närvarande inte så stort intresse för den sektionen. Sjunnesson 24 februari 2012 kl. 07.45 (CET)
replies: text: :Jag är lite skeptisk, en avnominering borde behandlas lika noggrant som en nominering, tycker jag. Om fyra röster inte fås tillräckligt snabbt får vi väl vänta. Avnomineringarna är knappast någon större flaskhals. --Ace90 (diskussion) 1 mars 2012 kl. 14.09 (CET)
replies: text: ::I avsnittet "Enklare och tydligare resultaträkningsregler" föreslår Ace90 att en omröstning ska pågår i 4 veckor. Enligt nuvarande regler kan också en omröstning om avnominering pågå i 4 veckor. Om en artikel har funnits på avnominering i 4 veckor ska den alltå, enligt reglerna, tas bort därifrån om inte tillräckligt många har röstat. Så det här med "tillräckligt snabbt" måste då innebära att just när artikeln har funnits 4 veckor ska den tas bort om den har för få röster (om den t.ex. bara har fått två röster). Eller är det här något som jag har missuppfattat? Sjunnesson 1 mars 2012 kl. 17.58 (CET)
replies: text: ::: Jag hänger inte med, jag har inte skrivit något i avsnittet nedan. Om en avnominering pågår längre ön fyra veckor kan den nog hållas på sidan, om det lutar mot förlorad status, tycker jag. Men jag tycker inte att avnomineringarna är en så kritisk flaskhals att vi måste minska kravet på röster. Tre röster låter som väldigt lite... --Ace90 (diskussion) 2 mars 2012 kl. 15.27 (CET)
replies: text: ::::Jag tänkte på det här: "i den här stilen i stället: * En omröstning pågår i fyra veckor." Jag tycker inte heller att vi ska minska kravet på röster, så vi är nog ganska överens. Men det är problematiskt om ett antal avnominerade artiklar drar till sig så få röster att de bara tas bort efter 4 veckor, utan mer än två röster. Det kan mycket väl bli fallet med artiklarna Bulgariska, Kinesiska och Inuktitut. Det här var kanske fel rubrik att ta upp det här under, men det är gjort och det här är mina åsikter om hur inte avnomineringar ska fungera. Jag har däremot inget förslag på hur man kan få fler att rösta på avnomineringar. Sjunnesson 2 mars 2012 kl. 18.04 (CET)
replies: text: :::::Jag blandade visst ihop nominering och avnominering lite grann. Så här står det i kriterierna fär avmominering: "*  En avnominerad artikel behåller sin status om den: * Inte blivit borttagen efter tre veckor". Naturligtvis är det bättre om artiklarna får 4 veckor på sig. Tyvärr blir min argumentering fel ibland, men jag har i alla fall härovan föklarat hur jag menar, och jag ber om ursäkt för att det blev en rörig argumentation i går. Sjunnesson (diskussion) 2 mars 2012 kl. 18.26 (CET)
replies: text: ::::::Jag kan inte tänka mig att någon ens nu skulle följa reglerna så till punkt och pricka att en artikel med endast tre röster för stödjer ej skulle strykas från sidan, utan några åtgärder. Strykning pga röster sker nog bara t.ex. om det finns en röst på behåll och en på stödjer ej. --Ace90 (diskussion) 2 mars 2012 kl. 18.55 (CET)
replies: text: :::::::Då vill jag ställa en fråga: Hur länge bör man "vänta ut" en avnominerad artikel? Vi kan ta Inuktitut som exempel. Den har hittills bara fåttt två röster (på "ta bort"). Den avnominerades 13 februari. Det betyder (som jag tolkar kriterierna) att den behåller sin status den 5 mars (då det har gått tre veckor) "om den inte fått minst tre röster på ta bort och dessa ta bort-röster utgör minst 2/3 av det totala antalet röster". Sjunnesson (diskussion) 3 mars 2012 kl. 18.29 (CET)
replies: text: ::::::::När jag tänker på saken så är ju tre veckor faktiskt en ganska kort tid. Jag ändrade nu till att en artikel kan behålla sin status först efter fyra veckor. Men i praktiken tycker jag att det ofta har tagit mycket längre. Jag vet inte hur långe man ska "vänta ut" en artikel - då jag har varit aktiv har jag ofta skrivit en kommentar i stil med "denna avnominering behöver flera röster", och det har oftast fungerat. Men man måste ju komma ihåg att kriterierna bara är vägledande och ska representera konsensus. Att låta en artikel behålla sin status efter tre veckor, om den fått exakt tre röster för avmakera, är väl inte att beakta konsensus. --Ace90 (diskussion) 3 mars 2012 kl. 19.00 (CET)
thread_title:  Nytt kriterium - snabbare bedömning vid stort konsensus 

message: Då avnomineringssektionen är ganska stillastående för tillfället provar jag att sänka kravet från fyra röster ner till tre, för att få bättre ruljans. Tidsrymden för de olika kraven låter jag dock stå kvar som de är. Känner vi att aktiviteten ökar igen är det inte mer än att vi höjer kravet till fyra röster igen. Säg gärna till om detta låter orimligt. --Kigsz 23 februari 2012 kl. 14.25 (CET)
replies: text: Bra initiativ! Vi behöver få lite mer rotation på avnomineringarna. Av någon anledning finns det för närvarande inte så stort intresse för den sektionen. Sjunnesson 24 februari 2012 kl. 07.45 (CET)
replies: text: :Jag är lite skeptisk, en avnominering borde behandlas lika noggrant som en nominering, tycker jag. Om fyra röster inte fås tillräckligt snabbt får vi väl vänta. Avnomineringarna är knappast någon större flaskhals. --Ace90 (diskussion) 1 mars 2012 kl. 14.09 (CET)
replies: text: ::I avsnittet "Enklare och tydligare resultaträkningsregler" föreslår Ace90 att en omröstning ska pågår i 4 veckor. Enligt nuvarande regler kan också en omröstning om avnominering pågå i 4 veckor. Om en artikel har funnits på avnominering i 4 veckor ska den alltå, enligt reglerna, tas bort därifrån om inte tillräckligt många har röstat. Så det här med "tillräckligt snabbt" måste då innebära att just när artikeln har funnits 4 veckor ska den tas bort om den har för få röster (om den t.ex. bara har fått två röster). Eller är det här något som jag har missuppfattat? Sjunnesson 1 mars 2012 kl. 17.58 (CET)
replies: text: ::: Jag hänger inte med, jag har inte skrivit något i avsnittet nedan. Om en avnominering pågår längre ön fyra veckor kan den nog hållas på sidan, om det lutar mot förlorad status, tycker jag. Men jag tycker inte att avnomineringarna är en så kritisk flaskhals att vi måste minska kravet på röster. Tre röster låter som väldigt lite... --Ace90 (diskussion) 2 mars 2012 kl. 15.27 (CET)
replies: text: ::::Jag tänkte på det här: "i den här stilen i stället: * En omröstning pågår i fyra veckor." Jag tycker inte heller att vi ska minska kravet på röster, så vi är nog ganska överens. Men det är problematiskt om ett antal avnominerade artiklar drar till sig så få röster att de bara tas bort efter 4 veckor, utan mer än två röster. Det kan mycket väl bli fallet med artiklarna Bulgariska, Kinesiska och Inuktitut. Det här var kanske fel rubrik att ta upp det här under, men det är gjort och det här är mina åsikter om hur inte avnomineringar ska fungera. Jag har däremot inget förslag på hur man kan få fler att rösta på avnomineringar. Sjunnesson 2 mars 2012 kl. 18.04 (CET)
replies: text: :::::Jag blandade visst ihop nominering och avnominering lite grann. Så här står det i kriterierna fär avmominering: "*  En avnominerad artikel behåller sin status om den: * Inte blivit borttagen efter tre veckor". Naturligtvis är det bättre om artiklarna får 4 veckor på sig. Tyvärr blir min argumentering fel ibland, men jag har i alla fall härovan föklarat hur jag menar, och jag ber om ursäkt för att det blev en rörig argumentation i går. Sjunnesson (diskussion) 2 mars 2012 kl. 18.26 (CET)
replies: text: ::::::Jag kan inte tänka mig att någon ens nu skulle följa reglerna så till punkt och pricka att en artikel med endast tre röster för stödjer ej skulle strykas från sidan, utan några åtgärder. Strykning pga röster sker nog bara t.ex. om det finns en röst på behåll och en på stödjer ej. --Ace90 (diskussion) 2 mars 2012 kl. 18.55 (CET)
replies: text: :::::::Då vill jag ställa en fråga: Hur länge bör man "vänta ut" en avnominerad artikel? Vi kan ta Inuktitut som exempel. Den har hittills bara fåttt två röster (på "ta bort"). Den avnominerades 13 februari. Det betyder (som jag tolkar kriterierna) att den behåller sin status den 5 mars (då det har gått tre veckor) "om den inte fått minst tre röster på ta bort och dessa ta bort-röster utgör minst 2/3 av det totala antalet röster". Sjunnesson (diskussion) 3 mars 2012 kl. 18.29 (CET)
replies: text: ::::::::När jag tänker på saken så är ju tre veckor faktiskt en ganska kort tid. Jag ändrade nu till att en artikel kan behålla sin status först efter fyra veckor. Men i praktiken tycker jag att det ofta har tagit mycket längre. Jag vet inte hur långe man ska "vänta ut" en artikel - då jag har varit aktiv har jag ofta skrivit en kommentar i stil med "denna avnominering behöver flera röster", och det har oftast fungerat. Men man måste ju komma ihåg att kriterierna bara är vägledande och ska representera konsensus. Att låta en artikel behålla sin status efter tre veckor, om den fått exakt tre röster för avmakera, är väl inte att beakta konsensus. --Ace90 (diskussion) 3 mars 2012 kl. 19.00 (CET)
thread_title:  Vid avnominering 

message: Reglerna för när och hur omröstningar avslutas är lite svårtydda, och ibland motsägelsefulla. Nu funkar det i och för sig ganska bra ändå, då sunt förnuft verkar användas när omröstningarna avslutas. Men kan man inte tänka sig något i den här stilen i stället:
* En omröstning pågår i fyra veckor.
* För att bli utmärkt krävs minst fem utmärkt-röster, vilka utgör minst 2/3 av det totala antalet röster.
* För att bli bra krävs minst fyra utmärkt- eller bra-röster, vilka utgör minst 2/3 av det totala antalet röster.
* Omröstningar kan avslutas innan de fyra veckorna gått, om resultatet är entydigt enligt följande:
** Om efter två veckor, minst fyra röster och minst 85% av samtliga röster är på samma alternativ.
** Om efter en vecka mer än hälften är stödjer-ej-röster.
Exakt hur kriterierna formuleras är inte så viktigt för mig. Men att ställa upp det med en huvudregel med längre tidsperiod, och undantag med kortare tidsperioder vid entydigt resultat, tror jag skulle göra allting mycket tydligare och enklare att tolka. Både för röstare och avslutare. ⬤Bοⅰⅵе 27 februari 2012 kl. 10.57 (CET)
replies: text: Bra förslag!Yger 27 februari 2012 kl. 10.59 (CET)
replies: text: :Angående diskussionen ovan kan man även ha någon tilläggsregel av typen "Vid färre än fem röster totalt kan omröstningen pågå längre än fyra veckor". ⬤Bοⅰⅵе 2 mars 2012 kl. 19.41 (CET)
replies: text: ::Men motfrågan bli då hur länge en omröstning som har färre än fem röster kan pågå? Ska det finns en maxgräns eller ska den pågå ända tills fem användare gjort sina röster hörda? Rimligen bör en artikel vars omröstning pågått i mer än fyra veckor vara utesluten (under pågående nominering) från att antas till utmärkt även om det helt plötsligt skulle dyka upp legioner av röstande i sjätte veckan. Ricjac 6 mars 2012 kl. 22.11 (CET)
thread_title:  Enklare och tydligare resultaträkningsregler 

message: Bland kriterierna för utmärkt finns, till skillnad mot kriterierna för bra, en mening om att artikeln ska vara stabil. Jag vet inte varför det här kriteriet behövs för Utmärkt, men inte för Bra. Som Ace90 skrev för ett tag, tycks inte det här kriteriet beaktas så mycket numera. Man kan också diskutera värdet av att ha det med bland kriterierna. Jag tycker att det fungerar väldigt bra att en artikel är instabil just efter nomineringen, eftersom det just vid det tillfället ofta kan framgå att artikeln behöver förändras eller utökas rätt mycket om den ska kunna utses till Bra eller Utmärkt. Jag har sett tidigare att användare har anmärkt på stabiliteten efter att ändringar har skett efter en nominering, och det tycker jag är olyckligt. Det som gäller för stabilitet ska naturligtvis vara före nomineringen. Undantaget är förstås om det utbryter redigeringskrig om artikeln efter nomineringen. Numera händer det också att en artikel skapas rätt snabbt och nomineras rätt snart efter att den blivit färdig. Det tycker jag inte heller är något fel. Det som däremot kan vara problem är om det har varit redigeringskrig nära inpå en nominering. Men då bör restriktionerna finnas även för Bra artikel och inte enbart för Utmärkt artikel, som det är nu. Någon slags förändring av stabilitetskriteriet behövs, tycker jag. Exakt hur kan säkert diskuteras. Sjunnesson (diskussion) 5 mars 2012 kl. 10.47 (CET)
replies: text: Jag har tolkat stabil som avseende ämnet. En artikel om Fredrik Reinfeldt eller FN kan aldrig då vara stabil. Och här tycker jag det ligger en del i det kravet.Yger (diskussion) 5 mars 2012 kl. 10.51 (CET)
replies: text: :Jag kan tyvärr inte hitta det som Ace90 skrev om stabilitet, annars hade det varit till en hjälp att se vad han, som har arbetat väldigt mycket med WP:AN, har för syn på det. Det var i alla fall det han har skrivit som jag tänkte på när jag skrev det här förslaget. Tillämpar vi de facto inte stabilitetskravet för närvarande, kan vi väl också låta det avspeglas i kriterierna. Sedan till frågan hur man ska tolka begreppet "stabilitet". Jag tolkar instabilitet som att det är många ändringar i en artikel under kort tid. Enligt min uppfattning kan det vara så med vilken artikel som helst, även FN och Reinfeldt. Artiklar om politik och politiker inbjuder gärna till redigeringskrig och till redigeringar av många olika användare, så visst blir sådana artiklar lätt instabila. Men jag anser att instabilitet och redigeringskrig kan drabba vilken artikel som helst. Sjunnesson (diskussion) 5 mars 2012 kl. 17.38 (CET)
replies: text: ::Med utgångspunkt från nu rådande praxis har jag justerat stabilitetskravet i WP:Kriterier för utvalda artiklar något. Ändringen har sin utgångspunkt i det jag har skrivit här ovan. Om någon inte tycker att justeringen var rätt går det bra att återställa den till det som stod tidigare. Men motivera i så fall gärna återställningen. Sjunnesson (diskussion) 6 mars 2012 kl. 06.49 (CET)
replies: text: :::Jag har tolkar kravet på stabilitet så att artikeln hunnit mogna ett tag, det vill säga artikeln är inte under utveckling av huvudförfattaren, eller komplettering av andra. Det innebär också att det uppnåtts konsensus om innehållet (inga redigeringskrig). Stabilitetskravet gäller inför nomineringen - därefter brukar diskussionen ta vid varvid det ofta sker ett antal redigeringar för att åtgärda de synpunkter som framförs under nomineringsprocessen. Det anser jag inte är att avvika från stabilitetskravet. Jag anser dock inte att instabilitet skall likställas med redigeringskrig och är därför lite tveksam till Sjunnessons ändring av kriterierna.--Historiker (disk) 19 mars 2012 kl. 20.39 (CET)
replies: text: ::::Beklagar att jag inte sett denna diskussion förrän nu! Som sagt, så verkar inte stabilitetskravet tillämpas längre. Tidigare höll jag hårt på att nyskrivna artiklar inte kan bli utvalda, men i efterhand vet jag inte om det var så viktigt. Kravet kunde kanske avskaffas - om stabilitet upplevs som ett problem, kan man nog ändå rösta enligt eget huvud. --Ace90 (disk) 30 mars 2012 kl. 13.23 (CEST)
thread_title:  Förslag till ändring av ett kriterium för utmärkt 

message: Jag upplever att skillnaden i krav för Bra resp. Utmärkt artikel håller på att minska. Speciellt tänker jag på punkterna 5-7 i kriterierna för utmärkt artikel. Punkt 5: Det har varit delade meningar om hur högt kravet om noter bör ställas på Utmärkta artiklar. En del användare anser att man för vissa artiklar inte får ställa för höga krav på noter. Det gäller speciellt för artiklar som blivit utvalda 2005-2007, när det inte fanns så högt ställda krav på noter (speciellt för artiklar översatta från tyska, eftersom dewp tydligen inte har så högt ställda krav). Punkt 6: När det gäller stabilitet har praxis ändrats under senare tid. Se "Förslag till ändring av ett kriterium för utmärkt" här ovan. Jag tyckte att eftersom praxis har ändrats är det lämligt att också ändra de skrivna kriterierna. Men det som står om redigeringskrig bör finnas kvar. Även när det gäller Bra artiklar har jag skrivit in en punkt om redigeringskrig. För stabilitet gäller nu, om mina ändringar i kriterierna godtas, att det är samma kriterium beträffande stabilitet för Bra och Utmärkta artiklar. Punkt 7: En diskussion pågår under rubriken "Måste finnas bilder?". I den diskussionen har jag samma åsikt som Ricjac: "Kraven på utmärkta artiklar bör vara höga, annars finns liten eller ingen poäng med kategorin "bra artiklar". Sjunnesson (diskussion) 7 mars 2012 kl. 08.14 (CET)
replies: text: En del personer gör omfattande revideringar av artikeln under tiden som den är uppe för nominering, åtgärdar påpekade brister och sådant. Detta borde inte vara förenligt med stabilitetskravet.--78.79.128.208 7 mars 2012 kl. 12.41 (CET)
replies: text: :"inte förenligt"? målsättningen med nomineringsprocessen är väl ändå att presentera en Bra eller Utmärkt artikel för besökaren (kundperspektivet). Alldeles för mycket introverta aktiviteter på wp. Ymer (diskussion) 7 mars 2012 kl. 12.57 (CET)
replies: text: ::Du invänder därmed bara emot stabilitetskravet... --78.79.128.208 7 mars 2012 kl. 12.58 (CET)
replies: text: :::Är det en fråga eller ett försök till konstaterande...? som framgår vänder jag mig mot att ett fortlöpande förbättringsarbete med en nominerad artikel, ska uppfattas såsom "stridande mot wp's regelverk". Absurt. Höj blicken och fokusera på det som är denna encyklopedis enda funktion (och därmed arbetet med densamma); att förmedla kunskap till omvärlden. Allt annat är underordnat detta. Ymer (diskussion) 7 mars 2012 kl. 13.46 (CET)

text: Förutom det som står bland kriterierna, som jag i sig inte vänder mig emot, så har jag som utgångspunkt

text: *utmärkt skall ha de kvaliteter att det kunde bli en fullt kommersiellt gångbar trycksak. Dvs vi skall jämföra med vad som finns i bokhandens hyllor och museernas försäljningsdisk

text: *bra skall ha de kvaliteter som en bra trycksak från en ideell organisation (som årsskrift från en hembygdsförening) har eller en broschyr i ett museum eller dylikt, dvs bra men inte att man begär folk skall vara villiga betala fullt ut.

text: För mig är då tex bra illustrationer ett typexempel på skillnaden, då du knappast framställer en trycksak för den kommersiella marknaden utan atttrakiv layout.Yger (diskussion) 7 mars 2012 kl. 14.01 (CET)
replies: text: :Likställer du layout med kompletterande och informativa illustrationer, kopplat till artikelämnet? Ymer (diskussion) 7 mars 2012 kl. 14.08 (CET)
replies: text: ::Nästan. Först behövs kompletterande och informativa illustrationer, kopplat till artikelämnet men jag tycker också de skall vara inlagda på ett sätt de ger ett attraktivt utseende och att fler kan vara inlagda(men detta senare är jag inte hård på). I tex gatunamn i Stockholm har Holger lagt in bilder av framsidan av publikationer. Detta tycker jag förstärker layouten, även om de har en lite svag koppling till ämnet.Yger (diskussion) 7 mars 2012 kl. 14.15 (CET)
replies: text: :::Holger i all ära, men närmast ingen koppling om du frågar mig. Ett uppslagverk får inte stå och falla med sin s.k. layout, utan ska i första ledet vara välskriven, uttömmande samt väl källbelagd. Att därmed diskvalificera artiklar som uppfyller de kriterierna, men saknar "fullödig" layout, blir liksom en backlash mot skribenterna. OBS! att detta inte på minsta sätt berör den nominerade artikeln om Göteborgs gatunamn, vilkens öde för mig är tämligen egalt. Ymer (diskussion) 7 mars 2012 kl. 17.42 (CET)
replies: text: ::::Jag diskuterar inte artiklars rättigheter finna med i allmänhet utan om och när de skall få den exstraordinära utmärkelsen utmärkt, dvs de skall vara något utöver det vanliga.Yger (diskussion) 7 mars 2012 kl. 18.41 (CET)

text: ::::Angående layout. I artikeln Mårtagården vill Green Youshi vänta tills han tagit bilder från vår/sommar innan den förs till bedömning och förändringen mot den tidigare versionen här handlar enbart om layout, inte ens om bildurval och än mindre om texten.Yger (diskussion) 9 mars 2012 kl. 15.21 (CET)
Yger - där slog du nog huvudet på spiken! Jag föreslår att Ygers uppdelning i två profesionella nivåer införs på kriteriesidan. Då behöver ju inte kriterierna tolkas så bokstavstroget som nu - något som lätt blir problematiskt, då kriterierna delvis har tillkommit i en separat process. Jag upplever ändå att de flesta röstar enligt sin egen bild av vad en utmärkt och bra artikel är, inte primärt enligt kriterierna. --Ace90 (disk) 30 mars 2012 kl. 13.27 (CEST)

text: :Borde inte denna diskussion flyttas till Wikipediadiskussion:Kriterier för utvalda artiklar? Nå, i alla fall så har jag grubblat på de här frågorna ett tag sedan jag först snubblade över denna diskussion. Jag tyckte först att Ygers uppdelning lät rimlig och bra. Men vid närmare eftertanke tycker jag inte det. Det finns ju nämligen en väsentlig skillnad mellan en "fullt kommersiellt gångbar trycksak" och Wikipediaartiklar. Vid produktionen av en trycksak skaffar man fram de illustrationer som krävs och betalar för detta. Ytterst sällan gör man kommersiella trycksaker bara med upphovsrättsligt fria illustrationer, som vi gör på Wikipedia. För vissa artiklar är det väldigt enkelt att hitta bra bilder, för andra nästan omöjligt. Jag tänker till exempel på de problem jag haft med att illustrera Nasafjälls silververk (som dock bedömts som "utmärkt") och Luleå silververk (bedömd som "bra"). Båda är mycket bristfälligt illustrerade, men jag vet inte hur problemet ska kunna lösas. Det finns dåligt med bilder på Commons och det är svårt att hitta bilder i litteraturen som både är av god kvalitet och som inte är upphovsrättsligt skyddade. Platserna är avlägset belägna och det känns inte rimligt att ge sig dit bara för att ta bilder. Med utgångpunkt från dessa erfarenheter tycker jag att man måste se till förutsättningarna för att illustrera varje enskild artikel. Det är synd om en artikel inte ska kunna bli utmärkt bara för att den inte skulle kunna ges ut som en kommersiell trycksak – som framställs på helt andra villkor.--Skogsfrun (disk) 1 augusti 2012 kl. 07.40 (CEST)
thread_title:  Skillnad mellan Bra och Utmärkt 

message: Jag funderar på om vi inte borde börja ställa högre krav på källformateringen i våra utvalda artiklar, det vill säga att notapparaten är separerad från källunderlaget och att båda är korrekt och utförligt formaterade. En mer koncis notförteckning gör det utan tvekan enklare för bidragsgivare att navigera i texten i redigeringsläget, och notapparaten blir betydligt mer överblickbar för läsaren av artikeln. Den mall jag föreslår för detta är:  (visst, vill man köra samma upplägg utan mall går ju det också bra). Den är såväl kort, enkel, smidig och ändamålsenlig. Jag kom att tänka på just detta när jag läste igenom en i övrigt väldigt bra artikel: Ethan Hawke har en källhänvisning som gör hårda insprängningar i texten med resultat att den betydligt svårare att redigera och notförteckningen är svårare att navigera i på grund av den omfattande textmängden, och dessutom ger intrycket av att vara slarvig. Vi bör även vara tydlig med att källunderlaget bör vara formaterat efter konstens alla regler ,  med flera. Tydlighet och enkelhet är viktig för möjligheten till ett obesvärligt veriferingsarbete för den enskilda läsaren. 
Idag står följande i kriterierna för utmärkt:
replies: text: : 5. ... väl försedd med tillförlitliga, korrekt formaterade och korrekt placerade källor och noter.
Jag föreslår att vi konkretiserar vad vi menar med "...korrekt formaterade ... källor och noter". Det är tydligt att riktlinjerna idag gör en skillnad mellan noter och källor, varför våra utmärkta artiklar måste ha en notförteckning och en källförteckning. När det kommer till korrekt formaterade noter tycker jag mallen  (eller motsvarande utförande utan mall) gör jobbet bra. När det kommer till källförteckningen används ovanstående mallar för webbreferenser med flera.  Jag föreslår därför följande förtydligande punkttillägg:
replies: text: : 5. ... väl försedd med tillförlitliga, korrekt formaterade och korrekt placerade källor och noter.
replies: text: ::* Korrekt formaterade noter ska använda följande mall  eller motsvarande formatering utan mall.

text: ::* Korrekt formaterade källor ska använda mallarna , ,  och

text: ::* En korrekt formatering innebär en åtskillnad mellan notförteckningen och källförteckningen.
Jag tror en tydligare skrivning på området kan gagna enhetligheten hos våra artiklar och kommer även innebära att de ser snyggare ut och känns mer professionella. Redigeringsläget kommer även underlättas som ovan påpekat. Vänligen, dnm (d | b) 19 mars 2012 kl. 15.29 (CET)

text: Nja, jag anser inte att det ska vara ett krav. Om det system vi normalt sett använder duger för crème de la crème av vetenskapliga tidskrifter så måste det duga för våra utmärkta artiklar. Det kan inte anses vara annat än fullt korrekt formalia och används i utmärkta artiklar i en lång rad stora språkversioner. Möjligen kan ditt förslag vara vettigt i artiklar som använder många hänvsingar till ett fåtal böcker, men väl källbelagda vetenskapliga artiklar bygger i allmänhet på ett stort antal unika vetenskapliga artiklar och då vill jag som läsare direkt ledas till den fullständiga källan och inte manuellt behöva söka efter den. Njaelkies Lea (d) 27 mars 2012 kl. 23.14 (CEST)
replies: text: : Det system duger inte för det, enligt mina erfarenheter. Jag skulle aldrig kunna överlämna något som inte har en bra notapparat och en tydlig källförteckning utan att få hårda anmärkningar på det. Vi är en encyklopedi och ingen vetenskaplig tidskrift där de som läser för det mesta är väl insatta i källorna. Våra läsare är till största delen vanliga Svenssons och transparens och tydlighet är därför viktigt.

text: : Nu finns en jättebra artikel under nominering här (Nationalmuseum (byggnad)) men den artikeln anger inte alla källor den använt. Det enda läsaren har att gå på ifall den vill källkritiskt kunna granska artikeln är följande: Hall (red.), s. 110 i flera fall. utifrån det kan man inte få reda på vilken bok det är, vilket årtal det handlar om. Läsaren är helt vilsen och det beror på att källförteckningen är ofullständig. Sådana artiklar har vi klassat som utmärkta tidigare, men sådana artiklar är inte utmärkta enligt mig.

text: : När jag tar ställning till artiklar så tittar jag på allt från innehåll till språk, disposition till källor och även bilder/illustrationer. För att en artikel ska bli utmärkt har många argumenterat för att det ska vara professionellt. Yger brukar lyfta att det ska kunna vara något man kan hitta i professionella sammanhang. Dessa åsikter kommer oftast fram rörande bilder och illustrationer. Jag anser att formalian är minst lika viktig. Våra utmärkta artiklar ska vara utmärkta i sin formalia. Jag ställer inte samma krav på bra artiklar eller rekommenderade, men just utmärkta. Borde vi inte göra det? Det bästa Wikipedia har att visa upp ska enligt mig vara utmärkt i alla avseenden. Vänligen, dnm (d | b) 27 mars 2012 kl. 23.28 (CEST)
replies: text: :::Det finns på wikipedia främst två sätt att ange källor: antingen med fullt utskrivna källor direkt i noter, och då behövs ingen separat källförteckning, eller med förkortningar i noterna (harvardsystemet), och då behövs naturligtvis en alfabetisk källförteckning. De båda systemen baserar sig på praxis inom vetenskaplig litteratur. Harvardsystemet är praktiskt om man flera gånger hänvisar till samma källa, t.ex. med olika sidnummer. Oxfordsystemet är praktiskt om man hänvisar till många korta källor, och i regel endast en gång per källa, typexemplet vetenskapliga artiklar. De här systemen har funnits länge på wikipedia och förekommer båda i utmärkta artiklar.
replies: text: :::Att man i Oxfordssytemet skulle tillåta endast en förkortning i noten, såsom i fallet Nationalmuseum, är ett missförstånd. I det fallet hade författaren helt enkelt glömt bort att sätta till källan till litteraturförteckningen, vilket inte är något att jaga upp sig för. Du har alltså fel när du skriver att "sådana artiklar har klassats som utmärkta förr". Om sådana fel har upptäckts har det påpekats, och jag minns många sådana fall.

text: :::Oxfordsystemet utan en separat alfabetisk källförteckning är förhärskande inom vetenskaplig litteratur inom naturvetensskap och närliggande områden. Likt N. Lea ovan undrar jag varför det som duger i de tyngsta av källor, inte skulle duga på wikipedia? En titt på enwikis utmärkta artiklar inom t.ex. medicin avslöjar också att oxfordsystemet, utan alfabetisk källförteckning, är vitt använt. Du har också fel när du skriver att "de som läser vetenskapliga tidskrifter är insatta i källorna", en antydan om att de inte skrivs ut fullständigt. Så är det verkligen inte, de tyngsta källorna har naturligtvis de striktaste kraven på att redovisa källor! Inte någonstans förekommer det att man kan skippa den relevanta information som behövs för att vem som helst ska kunna hitta källan. Det är endast den alfabetiska källförteckningen som kan skippas om man använder oxfordsystemet, och nog behövs det ju ett tungt vägande argument för att lista alla källor två gånger, speciellt om de är många. --Ace90 (disk) 28 mars 2012 kl. 16.10 (CEST)
replies: text: :::: Jag vet att du tycker att jag har fel. Vi tycks sällan dela samma syn på det mesta och du tar varje tillfälle i akt att påpeka detta, men att du tycker att jag har fel är inget argument i sak. När jag läser din text blir jag även besviken på dig. Jag tycker det är en mycket dålig stil att påstå att jag tycker eller sagt saker som jag inte tycker eller har sagt. Du bör upphöra med den sortens argumentationsstil.

text: :::: Vad gäller de olika källhänvisningssystemen: När man ser till de olika systemen så finns inte den skillnaden i frågan om när de används. Det är två skilda system som har samma funktion, men ser olika ut. Källor som ofta återkommer i Oxfordsystemet anges "ibid, s. [sidnummer]" i regel just för att förkorta (och liknar i det avseendet Harvardsystemet). Ibid kan man även använda i Harvardsystemet, men eftersom noteringssystemet redan är såpass effektivt görs det sällan, men förekommer emellanåt. I Oxfordssystemet anger man sällan hela källan varför det systemet också kräver en källförteckning, precis som Harvard. Den alfabetiska ordningen (eller annan ordning) är en oskriven regel som brukar gälla alla former av förteckningar. Det är sällan förteckningar är anarkistiska. Att argumentera emot sortering är inget annat än jättemärkligt!

text: :::: På Wikipedia gör Harvardsystemet sig allra bäst av flera orsaker. De två främsta är att (1) det blir lättare att uppfatta källhänvisningen eftersom distraktionsmomenten blir mindre och (2) redigeringsläget blir mer hanterbart för bidragsgivare, när långa insprängda textstycken med källreferenser inte förhindrar en effektiv redigering. Dessa två argument kan man svårligen säga är felaktiga eller argumentera emot. Dessa två argument är mina huvudsakliga. Gemenskapens synpunkter på detta när vi diskuterat hur ofta källnoteringar ska förekomma har varit att det är en beklaglig konsekvens att det blir stora insprängningar i texterna. Mitt förslag är ett syfte att minimera just den skadan med målet att stärka kvalitén, det professionella utseendet och tillgängligheten för redigerare i våra artiklar. dnm (d | b) 28 mars 2012 kl. 17.06 (CEST)

text: :::: PS. Engelskspråkiga Wikipedia sätter inte standarden för svenskspråkiga Wikipedia. DS.
replies: text: ::::: Visst är det sant att jag upprepade gånger påpekat att du har fel. Det beror på att du i debatten utger dig för att ha akademisk efarenhet, och därför vågar de flesta inte utmana dig i debatt. I debatten om källhänvisningar har du dock påstått uppenbara felaktigheter som visar att du inte är insatt i källhänvisningar i vetenskapsvärlden. Eftersom jag har forkarbakgrund känner jag ett visst ansvar att rätta till dessa fel. Debatten om så här pass viktiga saker ska inte baseras på felaktigheter. Kanske upplever du det som högfäridgt men någon måste ta debatten. --Ace90 (disk) 30 mars 2012 kl. 12.34 (CEST)
replies: text: :::::: Det är bra att du har en stark ansvarskänsla, men det är olyckligt att du väljer att framställa denna på detta vis. Jag tror knappast att mina livserfarenheter skrämmer folk från att yttra sig. Det är uppenbart att jag och du har olika erfarenheter och har olika syn på detta. Sedan kan du upprepa mina brister och fel hur ofta du känner för det, men det innebär inte att det bidrar något i sak. Jag har, som tidigare sagt, många avhandlingar, rapporter och annat här hemma som visar att jag inte har fel i de bitar jag framför. De dimensioner jag framför är också vidare än det du valt att fästa din uppmärksamhet på. Vad du behöver erkänna är att det finns olika typer av formalia. Jag har förespråkat en viss form av formalia, en formalia du motsatt dig. Var ärlig med det istället för att säga att det jag föreslagit är fel.

text: :::::: Jag tror dock inte vi kommer komma någonstans eftersom det är andra faktorer som spelar in i hur du väljer diskuterar med mig. Jag kan inte sätta fingret på det, men jag misstänker att det är artefakter från förra källhänvisningsdiskussionen som ägde rum för rätt länge sedan. Spår för detta kan man finna lite här och var på WP:NA med inkonsekventa resonemang, selektivt läsande och tillskrivning av åsikter jag inte har. Nu avser jag inte fortsätta diskutera detta med dig eftersom jag ogärna orkar läsa fler subjektiva omdömen om mitt kunnande. dnm (d | b) 30 mars 2012 kl. 17.48 (CEST)

text: ::Jag anser att Utmärkt ska präglas av innehåll och vetenskaplig formalia, inte författarens förmåga att handskas med wikimallarna. Finns det ingen möjlighet att lägga in t.ex. harvnb med hjälp av bot om man anser att mallen i sig är avgörande? MVH/--Idunius 28 mars 2012 kl. 12.07 (CEST)
replies: text: ::: Du har helt rätt Idunius, men man behöver inte använda mallen  som jag skrev ovan i förslaget: "... eller motsvarande formatering utan mall". Det innebär att vi ställer krav på en hänvisning/fotnot i en utmärkt artikel bör se ut följande "Andersson (2012), s. 102" (kort och koncis). Källförteckningen presenteras hela källan fullt utskriven, med ISBN med mera. Detta är en del av en vetenskaplig formalia och inte komplicerad. Går det däremot för en bot att genomföra "översättningen" till detta och flytta källor till källförteckningen är det ju strålande. Ju mindre merarbete desto bättre!

text: ::: Den största vinsten, förutom det estetiska och professionella intrycket blir att artiklarna är mycket lättare att editera utan långa insprängda textstycken med källor som är svårt att navigera i (och säkert skrämmer bort många nya potentiella bidragsgivare). Vänligen, dnm (d | b) 28 mars 2012 kl. 12.54 (CEST)
replies: text: :::: Intressant diskussion tycker jag. Tyvärr har jag ännu inte tagit mig tid att sätta mig in i . Jag gjorde ett försök för nåt år sedan, men misslyckades totalt ;) Ni nämner inte problemet med  som jag tycker är den som oftast förstör brödtexten eftersom den tar så stor plats. Se t.ex. på mina referenser i artikeln H.C. Andersen där några webbplatser återkommer flera gånger, men eftersom url-en går till en undersida blir det både olika url och olika titel. Finns det nåt knep för att använda en liknade not som vid sidhänvisning till en tryckt källa? Vänligen,  Rex Sueciæ 28 mars 2012 kl. 14.52 (CEST)
replies: text: :::::Tack för förtydligandet, Dnm, då är vi överens! MVH/--Idunius 28 mars 2012 kl. 16.23 (CEST)
replies: text: :::::: Rex Sueciæ:  är egentligen inte så svår att använda. Man gör på följande sätt: . Då kommer det i referenslistan stå följande: Hall (2012), s. 110, ifall efternam anges som "Hall", årtal som "2012" och sidnummer som "p=110". Man kan även strunta i att använda mallen om man vill och skriva Hall (2012), s. 110 själv. Väljer man den metoden går det inte att länka fotnoten och källan senare, vilket är en förlust. Dock är utseendet i sig det samma och det är den stora vinsten. Detta är en av de grejer jag sett med formalian i H.C. Andersen som behöver ses över. Ifall du tycker det är komplicerat hjälps vi åt. :)

text: :::::: Idunius: Gött! Vänligen, dnm (d | b) 28 mars 2012 kl. 17.06 (CEST)

text: ::::Det går dock att göra en sådan lösning för att underlätta kodläsning även med nuvarande system, se t.ex. :en:Mars. Att det skulle vara mer professionellt med upplägget du föreslår anser jag motvisat genom att det är det normala bland vetenskapliga tidskrifter. Om det blir stiligare är en ren smakfråga. Jag är inte emot att du lägger in det i vissa artiklar och ska sanningen fram så kan jag leva med att det blir standard om det är vad majoriteten anser, men jag invänder definitivt emot att det på något sätt skulle vara fel formalia eller oprofessionellt att göra som vi gör nu. Njaelkies Lea (d) 28 mars 2012 kl. 17.14 (CEST)
replies: text: ::::: Det där är ett system som gör det bättre vad gäller redigeringsläget (ditt exempel med Mars), och därmed enligt mig ett steg rätt på vägen. Då kommer man ifrån långa insprängningar i texterna som försvårar för nya bidrag. Jag anser dock att det noteringssystemet är svårt att penetrera och är ineffektivt. Du har dock helt rätt i att det är en smaksak, för just stilfrågor och vad som ser mest professionellt ut är subjektiva uppfattningar. dnm (d | b) 28 mars 2012 kl. 17.20 (CEST)
replies: text: :::::: Alltid lär man sig något nytt. Efter sex år på wp upptäckte jag idag ytterligare ett sätt att ange referenser, nämligen det som användare Minor använt i den fina artikeln om Lasse Olsson! Det är ju utmärkt för att slippa bryta sönder brödtexten med långa refmallar, t.ex. webb- tidnings- och bokref. Vad tycker vi om den modellen?  Rex Sueciæ 30 mars 2012 kl. 10.51 (CEST)
replies: text: ::::::: Kan vi komma överens om att konsensus av den här debatten är att Oxfordssystemet, dvs källhänvisningar direkt i noter, forsättningsvis kan användas i utvalda artiklar? Typexemplet är artikeln Stereotyphot, där det förekommer många hänvisningar till vetenskapliga artiklar, där varje källa endast används en gång och/eller hänvisningar till skilda sidhänvisningar inte behövs. --Ace90 (disk) 30 mars 2012 kl. 12.34 (CEST)
replies: text: ::::::::Om något är väl det "Harvardsystem" som förordas formellt felaktigt. I riktig Harvard sätter man ju inte ut källhänvisningar som fotnoter, utan har dem direkt i texten: "(von Gurkblad, 1902)". Annars håller jag med Rex Sueciæ om att systemet i artikeln om Lasse Olsson är smidigt, och definitivt att rekommendera.

text: ::::::::andejons (disk) 30 mars 2012 kl. 13.22 (CEST)
replies: text: ::::::::: @Andejons: Du har helt rätt i det. Jag har dock aldrig förspråkat ett "rent" harvardsystem. Jag har förespråkat korta och koncisa fotnoter enligt harvardsystem. Jag har gjort detta av främst två skäl, att skapa enhetlighet och därmed förstärka intrycket av professionalism. Det andra skälet är att det förbättrar i redigeringsläget (mindre insprängningar i brödtexten) för de som vill bidra till artikeln.

text: ::::::::: @Allmänt: Sett till hela diskussionen, eftersom en standard uppenbarligen blir svår att komma överens om, så vill jag börja titta på det som faktiskt verkar förena oss istället det som skiljer. Njaelkies Lea lyfte upp :en:Mars som ett exempel på en källhänvisningsmodell som innebär en minskning av insprängningen i artiklarna. Jag uppfattar artikeln andejons lyfter uppfyller samma förtjänst. För egen del är det en av effekterna jag själv vill uppnå med mitt initiala förslag. Idunius har också ställt sig positiv till detta. Som jag förstått de diskussioner som förts på Bybrunnen finns stark kritik mot många fotnoter på grund av att det innebär insprängningar i artiklarna. I diskussionerna på Bybrunnen har många deltagit. Nu finns det olika metoder för att uppnå detta, vilket redovisats av bland annat Njaelkies Lea, andejons och mig (med flera i andra fall). Jag undrar därför om vi kan komma överens om följande saker:

text: :::::::::# En utmärkt artikels källhänvisningar ska i största möjliga mån minska insprängningen i artiklarnas brödtexter.

text: :::::::::# En utmärkt artikels källhänvisningar ska vara enhetlig i hur de presenteras.

text: ::::::::: Detta innebär att vi inte skriver fast någon särskild metod för hänvisning, utan snarare principer för hur vi uppnår enhetlighet inom artiklar snarare än mellan artiklar, samt att insprängningarna i artiklarnas brödtexter ska minimeras.

text: ::::::::: Det känns som att detta är gemensamma nämnare och något vi borde kunna enas om. Vänligen, dnm (d | b) 30 mars 2012 kl. 17.48 (CEST)
replies: text: ::::::::::Att vara konsekvent är alltid önskvärt, men det verkar nog finnas ett brett stöd för att även i fortsättningen sätta källor som inte behöver sidhänvisningar, t.ex. webbartiklar, direkt i noterna, medan hänvisningar till böcker, som kräver sidnummer, sköts med förkortningar. Ingen annan än du har vad jag ser reagerat mot detta och det är även standard bland enwikis utvalda artiklar. Jag tycker alltså inte att det finns konsensus att frångå detta system. Däremot bör man ju inte blanda standarden för t.ex. webartiklar, dvs sätta vissa som förkortningar och vissa direkt i noter (även om undantag nog kan finnas även här). --Ace90 (disk) 14 april 2012 kl. 07.06 (CEST)
Även om det kan vara ett redigeringsmässigt plus att minska mängden insprängd text i redigeringsläget, tror jag inte att det är en bra idé att skriva in relativt vassa påbud i kriterier. En av anledningarna är att jag tror att det kan få en överdriven betydelse, iom att det redan nu finns ett antal "stödjer ej", till synes enbart baserat på något som få läsare tycker är en viktig fråga. En utmärkt artikel tror jag ska bedömas efter sin helhet och det tolkar jag inte som summan av av en mängd utmärkta detaljkriterium, vilket isf istället skulle kunna vara den perfekta artikeln. Viktigt är givetvis att det finns bra källor som verifierar det som är skrivet, men att ställa fasta krav på att de dessutom ska vara formaterade på ett speciellt vis – tror jag inte uppmuntrar deltagande i olika former.
Däremot tror jag att det finns utrymme för att vara konsekvent i olika detaljfrågor, så att en artikel inte upplevs vara spretig eller ha många oavslutade röda trådar. Ett exempel kan ju då vara att inte blanda stilar eller metoder, som ibland kan bli fallet när det flera olika redigerare har satt allt för personlig prägel på olika avsnitt. Skulle en artikel halta kan man mycket väl påpeka detta i diskussion eller sätta betyg efter graden av haltande. Skulle kriterier i sig göra att viljan att skriva eller bedöma artiklar skulle halta, ska de göras otydligare istället för att skärpas. Kriterier ska vara stödjande och vägledande och inget annat./WeRon (disk) 31 mars 2012 kl. 12.06 (CEST)

text: Ett inlägg jag kan hålla med om. Jag skulle stöda att kriterierna tar mera fokus på det som Yger skriver under rubriken "Skillnad mellan Bra och Utmärkt" ovan, dvs något i stil med att utmärkta artiklar är professionella och bra artiklar halvprofessionella. Alltför detaljerade kriterier verkar mot helhetsbedömningar. --Ace90 (disk) 14 april 2012 kl. 07.06 (CEST)
replies: text: :Jag instämmer med både WeRon och Ace90. Det viktiga är inte vilken typ av referenssystem eller vilka mallar som används utan att det system som har valts i artikeln är konsekvent genomfört. Jag kan tänka mig att de flesta som röstar i artikelnomineringar går på en helhetsbedömning som grundar sig mer på känsla och levande praxis än ett strikt avprickande av för stunden nedtecknade kriterier. Den levande praxisen måste avspeglas i kriterierna, men det är inte de skrivna kriterierna som ytterst fäller avgörandet för vad som är den levande praxisen. Ricjac 14 april 2012 kl. 16.12 (CEST)

text: Om nu enhetlig källformatering ska vara ett krav för utmärkta artiklar, bör det självfallet formuleras i bedömningskriterierna. Det står heller inget om att det måste finnas en not efter varje stycke. IMO är det fel att ställa detaljerade krav som inte anges i bedömningskriterierna. Släpp dessa krav eller revidera kriterierna. Imperto (disk) 19 april 2012 kl. 19.15 (CEST)
thread_title:  Källformatering 

message: I diskussionen för artikelnomineringen Aaliyah har ett bra exempel på ett bekymmer uppstått. I omröstningen går det att endast rösta på "Behåll som bra" samt "Stöder för uppgradering till utmärkt". Jag läste igenom artikeln för att ta ställning till ifall den ska uppgraderas till Utmärkt, men kom fram till att artikeln kanske inte ens borde vara märkt som "Bra" på grund av en rad brister. När jag sedan skulle rösta så fanns det bara de två nämnda alternativen där ovan. Jag visste inte först då om jag ens skulle rösta eftersom det inte fanns något alternativ som passade på ett bra sätt. Jag tvingades av omständigheterna att rösta för "behåll som bra", även fast jag inte anser att den uppfyller kriterierna för bra.
 
Jag tror det är "farligt" att bara ha två alternativ. Risken är att folk undviker att rösta eftersom de inte stödjer artikeln för Bra, och därmed är risken stor att en icke utmärkt artikel blir utmärkt. Röstar däremot alla "Behåll som bra" kan det bli en falsk indikation på att artikeln har mer stöd för sin märkning än den har. Jag har därför lag till en extra rubrik som inte kan missförstås: "Ta bort kvalitetsmärkning helt"? Jag har nämligen för mig att det först diskussion där en tidigare rubrik kunde missförstås. Denna rubrik tror jag inte ska missförstås. Vänligen, dnm (d | b) 14 april 2012 kl. 09.36 (CEST)
replies: text: Jag förstår din utgångspunkt, men tror inte att det är "farligt" med bara två alternativ. Jag tror inte att det är så väldigt vanligt att någon anser att artikeln bör uppgraderas, men att sedan konsensus skulle bli det rakt motsatta. Jag tycker att det borde räcka med att rösta för behåll som bra, påpeka i diskussion varför och att sedan låta artikeln bli åtgärdad inom rimlig tid. Blir den inte det kan man börja den process som du föreslår, inom de befintliga ramarna. Det bästa tror jag ofta är att kritisera på artiklarnas diskussion för att där initiera förbättring och försöka undvika kanske onödiga konsensbildningar./WeRon (disk) 14 april 2012 kl. 11.40 (CEST)
replies: text: : Även jag förstår hur du tänker, men personligen tycker jag inte att "Ta bort kvalitetsmärkning helt"-rubriken ska vara kvar. Detta alternativ skapades för att man snabbare skulle kunna uppgradera artiklar, inte nedgradera dem. Min rekommendation är därför att du efteråt, oavsett hur det än går i denna röstning, tar upp denna artikel här istället. --Kigsz 14 april 2012 kl. 11.51 (CEST)
replies: text: :: Det är en omständigt process att först utmärka den och sedan lägga den för avnominering. Det blir en märklig process som tar onödig tid. Vi kan rationalisera vår tid genom att göra detta möjligt. Finns det något som ni ser blir sämre av att fler alternativ finns? Jag håller med om att det handlar om en uppgradering, men jag tycker man mer ska se det som en "omprövning" av den nuvarande statusen och då kan det gå både upp och ner.

text: :: Det är värt att notera att en avstått från att rösta i det aktuella fallet med Aaliyah och jag var påväg att göra det samma. Vi båda ville rösta för att den förlorar sin status (hur många andra förutom oss har tänkt samma sak i andra fall, eller till och med detta?). Jag valde dock att "taktikrösta" genom att rösta "behåll som bra" även fast den inte uppfyller bra, endast för att blockera en utmärkt-status åt en artikel som inte uppfyller sådan nivå. Det finns egentligen inga goda skäl varför ett tredje alternativ inte finns. Vi vet alla att få en artikel att bli av med sin kvalitetsmärkning är svårare än att ge den en märkning. Det är en faktisk risk att nuvarande process riggar för att artiklar som inte uppfyller kraven ändå kan ta steget vidare i kvalitetsmärkningen, eftersom färre kommer delta och rösta då alternativ saknas.
replies: text: :::Herregud, lyssna på dnm nu. Men, kanske att man i de förhoppningsvis få fallen där en "ta bort kvalitetsmärkning helt"-rubrik behövs (någoon vill rösta så) lägger till den just då. Tanken på omprövning gillar jag i och för sig också. Moberg (disk) 14 april 2012 kl. 13.23 (CEST)
replies: text: ::::Den omprövning som Dnm vill ha finns redan i form av avnominering (som redan är nämnt i 2 inlägg). Jag har iofs inget emot att man lägger dit en rubrik i det enskilda fallet, då det i normala fall bör vara sällsynt att någon finner skäl för att uppgradera, medan nästa finner starka skäl för att nedgradera. Om alla olika tänkbara alternativ ska vara med som standard, skulle då även avnominering av bra artiklar behöva kompletteras med rubriken "stöder för utmärkt"?!

text: ::::Den hypotetiska omständliga  process som Dnm använder som argument (först utmärka för att sedan avnominera) – inträffar inte normalt. Det händer säkert emellanåt när användare inte lyckas ta till sig rådande praxis av olika anledningar, men då handlar det egentligen mer om individuell anpassning istället för generell rubriksättning!/WeRon (disk) 14 april 2012 kl. 17.37 (CEST)
replies: text: ::::: Detta känns som ett byråkratiskt hinder utan goda skäl. Avnomineringen duger inte. Det nuvarande systemet har redan exluderat minst en användare (nästan två, och vem vet hur många fler?) och därmed försämrat kvalitetsarbetet på Wikipedia. Varför kan vi inte vara öppen för att förändring kanske behövs? Såväl du som Krigs erkänner ju att ni förstår poängen. Moberg delar min syn på saken. Vi samtliga ser alltså problemet med dagens system. Varför inte då förändra så att problemet försvinner, när det är såpass enkelt som att inkludera rubriken "Ta bort kvalitetsmärkning helt"? Förklara för mig vad det gör för skada att rubriken är med ifall det innebär att fler kan delta i processen? Se det som en "omprövning" istället för en självskriven uppgradering (för det är en väldigt ledande omröstning utan relevanta alternativ än uppgradering). Vi vet båda att avnominering är en svår process och tar jättemycket tid, och kan det i enstaka fall underlättas är det ju bara positivt för hela AN-processen.

text: ::::: Jag tycker inte det känns smidigt eller klokt att ha ett system som hindrar användare från att delta i en omröstning (för det är faktiskt vad vi gör, helt uppenbarligen) och tvinga dessa deltagare att senare anmäla en artikel till avnominering precis efter att den kanske blivit antagen som Utmärkt, när hela den extra processen hade kunna förebyggas med en enkel extra liten rubrik. Folk brukar klaga på att byråkratiska regler är negativt för Wikipedia, försvårar för engagemang och riskerar utestänga användare. Detta är om något en sådan byråkratisk regel med just dessa konkreta konsekvenser. dnm (d | b) 15 april 2012 kl. 00.26 (CEST)
replies: text: ::::::Som Kigsz skrev ovan så är ju metoden avsedd för snabba på en uppgradering och inte avsedd som någon omprövning. Sedan är det inte så att jag uppfattar den nuvarande situationen som ett problem: jag sa att jag förstår din utgångspunkt (i den aktuella bedömningen). Som redan sagt finns det ingen anledning att sätta regler efter undantag och ska man vara konsekvent när det gäller förebygga tänkbara undantag borde man isf även komplettera en bra artikels avnominering med rubriken "stöder för utmärkt", i det särfall som någon finner anledning att tycka tvärtemot nomineraren även där.

text: ::::::Vi har dock historiskt valt att inte blanda nomineringar med avnomineringar och ett skäl är att i första hand uppmuntra förbättring av mindre problem i artiklar, innan man tar till tidskrävande konsensusbedömningar över kvalitetsmärkning. Skulle man överhuvudtaget göra det enklare att avnominera artiklar – är inte en artikel som är nominerad till att bli utmärkt något bra förstaval.När det gäller förstaval i största allmänhet, så slår det mig: att den gemensamt nedlagda tiden i denna diskussion säkert hade räckt för att åtgärda artikelns Aaliyahs problem (större än så är de nog inte)./WeRon (disk) 15 april 2012 kl. 10.52 (CEST)
replies: text: ::::::: Omvärderingar är en intressant tanke i framtiden. De kunde vara periodvis återkommande. Kanske vår uppelning i nomineringar och avnomineringar är för byråkratisk. Men om vi ska ändra systemet måste vi diskutera det här först. Att avnominera artiklar via nomineringar vore ju att kringgå reglerna. Så jag tror att rösterna på "ta bort" i den aktuella diskussionen får räknas som röster på "behåll som bra". --Ace90 (disk) 15 april 2012 kl. 11.05 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag tycker också att omvärderingar i största allmänhet är en intressant tanke och då tänker jag inte i första hand på just denna exempelartikel. Ett sätt hade varit att tidsbegränsa alla kvalitetsmärkningar, men det hade ju också inneburit att det hade krävts ännu fler tidskrävande engagemang, för att bedöma om en kvalitetsmärkt artikel fortfarande håller måttet. Det nuvarande systemet med avnomineringar innebär trots allt att man fokuserar på utvalda problemartiklar, istället för att ompröva precis alla. Däremot kanske man kan kalla avnomineringar för just omprövningar, för att inte det ska låta som om någon redan från start har ett visst mål i sikte./WeRon (disk) 15 april 2012 kl. 11.22 (CEST)
replies: text: :::::::::Som du säger så hänger nog ett system med omvärderingar på om det finns tillräckligt med engagemang. Oftast har resurserna just och just räckt till att upprätthålla vårt nuvarande system, men på senaste tiden har det varit livligare. Vi får se vart det bär. --Ace90 (disk) 17 april 2012 kl. 15.52 (CEST)
Jag håller med dig WeRon när du säger att "det nuvarande systemet med avnomineringar innebär trots allt att man fokuserar på utvalda problemartiklar, istället för att ompröva precis alla. Däremot kanske man kan kalla avnomineringar för just omprövningar, för att inte det ska låta som om någon redan från start har ett visst mål i sikte." Mitt förslag är därför följande: Döp om hela stycket "Avnomineringar" till "Omprövningar". Detta ska i så fall enbart fungera för artiklar som är antingen bra eller utmärkta sedan tidigare. Då kan vi kombinera dagens "Avnomineringar" med "Uppgradering från bra till utmärkt" och samla dessa under en rubrik. En omprövning innebär då att en artikel kan behålla sin status, bli nedgraderad (utmärkt till bra), bli uppgraderad (bra till utmärkt) eller förlora sin status helt. Jag tycker inte vi ska blanda in rekommenderade artiklar här, då dessa inte gått igenom en tidigare nomineringsprocess. Låter detta som ett bra förslag? I så fall börjar jag direkt skissa ner några krav för exakt vad som krävs för en omprövning. --Kigsz 18 april 2012 kl. 12.43 (CEST)

text: Jag tycker WeRons konkretisering av min tanke känns bra och är helt i linje med den "strömlinjeformningen"/effektiviseringen av AN jag från början önskat se, genom införande av en "omprövningsmodell". Behovet av detta blev extra påtagligt under den nuvarande omröstningen i artikelnomineringen Aaliyah. Din vidsareutveckling av detta ger jag mitt stöd till, Krigsz. Det är dock klokt ifall omprövningen inte sker med jämna mellanrum, i dagsläget i alla fall. Som det tidigare sagts innebär en sådan process mycket arbete och idag kanske energi till det inte finns. Valet av artiklar som ska omprövas bör fortsättningsvis vara medvetet selektiv. Vänligen, dnm (d | b) 18 april 2012 kl. 13.14 (CEST)
replies: text: : Detta kan nog bli bra, ska vi se . Ett första utkast på kraven är här nedan. Notera att de flesta av dessa krav är tagna direkt från redan existerande krav:
* En nominerad artikel markeras som utmärkt alternativt behåller sin status som utmärkt om den:
** Efter tre veckor fått minst fem utmärkt-röster, vilka utgör minst 2/3 av det totala antalet röster, eller:
** Efter två veckor fått enbart och minst fyra utmärkt-röster, eller:
** Efter en vecka fått enbart och minst sex utmärkt-röster.
* En nominerad artikel markeras som bra alternativt behåller sin status som bra om den:
** Efter tre veckor inte blivit utmärkt och fått minst fyra utmärkt- eller bra-röster, vilka utgör minst 2/3 av det totala antalet röster, eller:
** Efter två veckor fått enbart och minst fyra bra-röster, eller:
** Efter en vecka fått enbart och minst sex bra-röster.
* En nominerad artikel tappar sin status om den har:
** Varit nominerad i minst två veckor och
** fått övervägande och minst fyra röster på ta bort status och
** dessa ta bort status-röster utgör minst 2/3 av det totala antalet röster.
* En nominerad artikel behåller även sin status om den:
** Efter minst fyra veckor inte uppfyller något av ovanstående krav.
Säg till om något ser ologiskt ut eller om jag glömt tänka på något. Tanken är att "markera som bra/utmärkt" fungerar som "behåll som bra/utmärkt" om artikeln redan har denna status. Den sista "behåller sin status" finns med för att artikeln inte ska ligga kvar här i månader... --Kigsz 18 april 2012 kl. 13.40 (CEST)

text: Tycker du har fångat det bra på volley, Kigsz. Jag har tittat igenom parametrarna och ser inget så ologiskt att det inte skulle fungera iaf. Det enda jag tänker på i samband med detta (eller viken omröstning som helst) är att tiderna ovan är just minimitider. Om enstaka tyckare skulle få en vågmästarroll, är det bara att låta bedömningen vila tills det blir fler röster, som förhoppningsvis kan neutralisera. Det går iofs också att bortse från uppenbart orelevanta eller inaktuella röster, men det kan då bli mkt diskussion över avslutet (som det iofs ibland kan vara värt)./WeRon (disk) 18 april 2012 kl. 23.45 (CEST)
replies: text: : Absolut ska dessa tider ses som minimitider. En viktig mening, som nämns under rubriken Att rösta och bedöma på Artikelnomineringar, gäller självklart även vid omprövningar: "De standardsituationer som mallarna stödjer är givetvis inte de enda sätten, men de ger en idé om inarbetad praxis samt om den vanliga tiden för processen. Skulle det finnas behov av en förlängning av bedömningstiden, är det bara att vänta med avsluta bedömningen, då artikeln tjänar på en hållbar bedömning." --Kigsz 19 april 2012 kl. 07.47 (CEST)
Jag var djärv och ändrade alla spår av avnomineringar och uppgradering från bra till utmärkt till omprövning. Hoppas ni blev nöjda! Själv tycker jag processen är mindre rörig nu än den var tidigare. --Kigsz 19 april 2012 kl. 10.59 (CEST)
thread_title:  Från Bra till Utmärkt 

message: Jag har under en längre tid funderat på om det vore intressant att kategorisera våra utvalda artiklar baserat på den månad och det år då de blivit utvalda (alltså när omröstningen formellt avslutades)? Fördelen med en kategorisering av den här typen är att det skulle bli enklare att finna igen alla de artiklar som blev utvalda för flera år sedan och, vid behov, föra upp dem för avnominering om de inte uppnår dagens krav. I mitt tycke bör det dock inte ske med automatik, utan endast då någon som tittat igenom artikeln gjort den bedömningen. En artikel kan ha utvecklats väldigt mycket sedan nomineringen och det vore då bara ett slöseri med tid att låta den gå igenom hela proceduren med en omröstning. Om det finns stöd för detta vore det bästa förstås om det gick att sköta kategoriseringen med bot eftersom det rör sig om rätt många artiklar. Jopparn (disk) 15 april 2012 kl. 14.27 (CEST)
replies: text: Är det ingen som har några kommentarer? Finns det något problem med kategoriseringen eller kan jag be om hjälp på WP:RH? Jopparn (disk) 18 april 2012 kl. 17.19 (CEST)
replies: text: : Sorry. Hade tänkt kommentera här men glömt av mig flera gånger.

text: : Jag tycker det låter som en bra idé att kategorisera artiklar efter när de fick sin utmärkning. Det underlättar det fortsatta kvalitetsarbetet. Det skulle även vara bra ifall någon robot, på en undersida/bisida till AN, kunde meddela oss ifall en kvalitetsmärkt artikel utvecklats väldigt mycket (förändrade bytes). Det kan vara så att förbättringen inneburit en förbättrad kvalité för att kunna kliva upp till nästa steg eller tvärtom, att det skett betydande försämringar av artikelns verifierbarhet med mera där vi inte längre kan lovorda artikeln. Vänligen, dnm (d | b) 18 april 2012 kl. 17.46 (CEST)

text: :Ser heller inga nackdelar med detta. Bra förslag tycker jag./WeRon (disk) 18 april 2012 kl. 23.47 (CEST)

text: : Håller med Dnm och WeRon här. --Kigsz 19 april 2012 kl. 07.48 (CEST)
thread_title:  Kategorisering baserat på när artikeln blivit utvald 

message: Mitt förslag är att flytta hit alla kandidater för rekommenderade artiklar till denna sida. Varför? Jo, därför att aktiviteten på Wikipedia:Rekommenderade artiklar/Kandidater är nästintill obefintlig (inte många känner till den undersidan, men desto fler känner till artikelnomineringarna). Idag kan artiklar ligga i flera månader (i något fall år!) där innan någon kommenterar på den. Vi kan därför få lite intresse även för artiklar som "enbart" når upp till den lägsta graden av en utvald artikel genom att flytta dessa. En annan fördel är att vi slipper fler olika platser där artiklar finns utan vi centraliserar allt till denna sida. OBS! Jag vet att kravet på en rekommenderad artikel är lägre än för en bra/utmärkt artikel och därför ska upplägget vara detsamma som tidigare (nämligen att man inte röstar om artikeln utan vem som helst som känner att artikeln når upp till kraven kan rekommendera den). Det är därför enbart en flytt jag är ute efter, inte en förändring i processen hur man rekommenderar en artikel. Låter detta som en bra idé? --Kigsz 30 maj 2012 kl. 21.16 (CEST)
replies: text: Låter som en bra ide! Visste inte att den fanns... Svårt att hitta sidor man inte vet finns :)--Hastaro (disk) 30 maj 2012 kl. 22.01 (CEST)
replies: text: :Eller bara använda WP:Detaljgranskning istället? -Blåmes [d] 1 juni 2012 kl. 14.58 (CEST)
replies: text: ::Syftet är att utgöra ett kösystem, men så länge som antalet artikelnomineringar är under 20-30 stycken på denna sida bör artiklarna under "Tillräckliga artiklar" kunna flyttas hit direkt utan reflektion. De som ligger under "Nästan tillräckliga" är inte färdiga att tas hit, utan passar bättre på Detaljgränsning. Det är en bra idé att slå samman de båda sidorna till en. Eftersom du Kigsz är den som bäst har hållit ordning på kösystemet så bör din åsikt väga tungt vad gäller hur den kombinerade sidan bör utformas.

text: ::Är det vanligt att för många artiklar ligger på denna sida? Mange01 (disk) 1 juni 2012 kl. 17.57 (CEST)
replies: text: :::Oj, nu blev det rörigt här . Vad jag kan förstå håller Hastaro med mig medan Blåmes kommer med ett nytt förslag där vi fortfarande avverkar Wikipedia:Rekommenderade artiklar/Kandidater, men istället flyttar dem till WP:Detaljgranskning. Det är i och för sig inte en dålig idé. Problemet med det är väl att Detaljgranskningen inte är så aktiv i dagsläget heller (mer än Rekommenderade artiklar/Kandidater, men mindre än Artikelnomineringarna). Jag håller mig ganska neutral till det förslaget då jag kan se både fördelar och nackdelar med att flytta det till Detaljgranskningen.

text: :::Mange01 däremot verkar tala om Wikipedia:Artiklar i väntan på nominering, som jag förstår det. Vill du att vi ska flytta Rekommenderade artiklar/Kandidater dit eller missförstår jag dig ? --Kigsz 3 juni 2012 kl. 15.16 (CEST)
replies: text: ::::Nja, jag kan tänka mig ihopslagning av alla tre sidorna, Wikipedia:Artiklar i väntan på nominering, Wikipedia:Rekommenderade artiklar/Kandidater och WP:Detaljgranskning, för att få upp aktivitetsgraden. Men egentligen är Rekommenderade artiklar-statusen något som främst ska diskuteras på artikelns diskussionssida. Mange01 (disk) 3 juni 2012 kl. 23.37 (CEST)
replies: text: :::::Jag hade ingen aning om att Wikipedia:Rekommenderade artiklar/Kandidater existerade och efter att ha tittat på den så förstår jag ärligt talat inte riktigt syftet med den.  kan ju vem som helst sätta på en artikel utan diskussion till skillnad från Bra eller Utmärkt, och det är väl just det som är vitsen med den. Så varför börja diskutera om det? Upplys mig den som förstår. AlphaZeta (disk) 4 juni 2012 kl. 00.41 (CEST)
replies: text: ::::::@Mange01: En hopslagning av Artiklar i väntan på nominering och Detaljgranskning skulle nog kunna gå, men det är nog bättre att ta den diskussionen på dessa sidors diskussionssidor. Angående Rekommenderade artiklar/Kandidater, läs nedan.

text: ::::::@AlphaZeta: Denna sida hamnar lätt i skymundan och jag kände själv inte till den för några månader sedan. Syftet med sidan är att om man vill ha lite feedback på om en artikel verkligen når upp till Rekommenderad eller inte. Det är som du säger att vem som helst kan rekommendera en artikel, men om man är osäker är detta en bra sida att få någon sorts feedback på. I och för sig har Mange01 en poäng med att denna diskussion kan tas på artikelns diskussionssida...

text: ::::::I alla fall, det verkar som att ingen är för att behålla Rekommenderade artiklar/Kandidater som den är i dagsläget. Jag kommer därför att flytta denna hit till Artikelnomineringarna under en egen rubrik. Diskussionen kan gärna fortsätta då intressanta förslag har tagits upp om andra möjliga förbättringar. --Kigsz 4 juni 2012 kl. 20.21 (CEST)
Jag vill helst inte ha förslag på rekommenderade artiklar på Wikipedia:Artikelnomineringar eftersom det då lätt ser ut som att man måste nominera för att kunna rekommendera. Var djärv och rekommendera artiklar istället! /rrohdin (disk) 4 juni 2012 kl. 20.26 (CEST)
thread_title:  Flytta hit kandidater för rekommenderade artiklar? 

message: Under Diskussionen "Skillnad mellan Bra och Utmärkt" har Yger framfört bra synpunkter om nivåerna Bra och Utmärkt, att en uppdelning i två profesionella nivåer införs på kriteriesidan, synpunkter som även Ace90 delade. Själv tycker jag också att Ygers förslag är bra. Finns det fler som tycker så? I så fall kunde vi kanske skriva om kriterierna. De är ju inte "huggna i sten" utan om konsensus ändras bör vi också ha kriterier som speglar nuvarande konsensus (vad vi nu kan komma överens om). Med anledning bland annat av reaktionerna på omprövningen av Krämarekapellet kunde det kanske vara lämligt att skriva om kriterierna? Vad tycker ni? Sjunnesson (disk) 16 juli 2012 kl. 14.44 (CEST)
replies: text: Kanske också punkt 7: "... illustrerad med relevanta bilder för artikeln. Bilderna ska vara av god kvalitet och rätt beskurna. Bildernas upphovsrättsstatus (licens) ska vara helt klargjord. Texter i kartor och figurer bör vara på svenska." om krav på illustrationer förändras. Se diskussionen "Måste finnas bilder?". Se även inlägget av FredrikT för artikelnomineringen av Lotta Månsson. Sjunnesson (disk) 16 juli 2012 kl. 15.08 (CEST)
replies: text: :Jag har framfört vissa synpunkter ovan. Det vore för övrigt lämpligt att flytta även detta avsnitt till Wikipediadiskussion:Kriterier_för_utvalda_artiklar.--Skogsfrun (disk) 1 augusti 2012 kl. 07.43 (CEST)
replies: text: :: När det kommer till artikeln Krämarekapellet är den inte veriferbar (saknar massor med källhävisningar) och borde som max vara "bra". Våra bästa artiklar ska vara väl försedda med källor, i annat fall går det inte att garantera kvalitén på något rimligt sätt och framför allt ges inte läsaren möjligheten att själv kontrollera uppgifterna eller hitta mer information om det som står (ifall denne fann något extra intressant). Den som skrivit artikeln har fått informationen någonstans ifrån och det är inte svårt att lägga till källa i samband med det, om man vill ha artikeln utmärkt. När det kommer till frågan om illustrationer anser jag att det kravet ibland är alldeles för hårt. Det är inte alla ämnen som kan illustreras på ett rimligt sätt. dnm (d | b) 3 augusti 2012 kl. 13.07 (CEST)
thread_title:  Behöver vi ändra kriterierna för Utmärkt? 

message: En sak jag kom att tänka på är att ingen motivering krävs när man röstar på om man stöder en artikel eller inte. Jag kan förstå detta när man röstar på "Stöder för utmärkt/bra", men när en röst utan motivering läggs på "Stöder inte" känns det ganska tråkigt. Vi har just nu flera fall där röster på "Stöder inte" har kommit in helt utan någon motivering till varför. Både jag och Njaelkies Lea har fått be användarna att skriva varför de röstar som de gör, men ska detta verkligen vara nödvändigt varenda gång en "Stöder inte"-röst läggs utan motivering?
Mitt förslag är därför att någon sorts motivering måste vara skriven antingen innan eller i direkt samband med en "Stöder inte"-röst. På detta sätt kan den som nominerade artikeln få konstruktiv kritik på precis vad som anses göra att artikeln inte når upp till varken bra eller utmärkt. Utan någon motivering står man helt handfallen. Om det har varit en diskussion innan "Stöder inte"-rösten läggs anser jag att det är helt okej att referera till denna diskussion när man lägger sin röst.
Så, hur ska då "Stöder inte"-röster utan någon motivering hanteras hädanefter? Tja, som jag kan se det finns det två sätt att hantera dem på. Antingen ogiltigförklaras de eftersom de saknar motivering (de stryks helt enkelt i brist på konstruktiv kritik) eller så väger de inte lika tungt som en "Stöder inte"-röst med motivering (detta kan bli lite klurigt att hålla koll på, men kan nog gå i praktiken). 
Detta är bara några tankar jag har nu för tillfället. Vad tycker ni? --Kigsz 2 augusti 2012 kl. 08.14 (CEST)
replies: text: Förståndigt! Kräv motivering annars stryks rösten. Motivering genom att referera till någon annans motivering ska vara OK tycker jag med.--LittleGun (disk) 3 augusti 2012 kl. 12.46 (CEST)
replies: text: : Ifall krav ska ställas på att motivering ska lämnas vid "Stöder inte"-röster bör det även gälla alla andra former av röster. Motiverar vi inte kan vi heller inte få igång diskussioner som kan utveckla en artikel. Det är inte bara stöder inte som kan innebära kvalitativa förändringar. Ibland kan det vara besvärligt att lägga "söder inte"-röster eftersom vissa tar åt sig och går på en med väldigt häftig kritik. Jag själv har inte deltagit på AN under en tid på grund av det och känner nu när jag röstat att det är motigt att lämna en motivering eftersom jag inte vill få en massa inlägg på min diskussionssida eller annanstans. dnm (d | b) 3 augusti 2012 kl. 13.11 (CEST)
replies: text: ::Obehaget minskar inte för att motivering måste ske på en stöder röst. Jag tycker det räcker att för-röster får motiveras och emot-röster ska.--LittleGun (disk) 3 augusti 2012 kl. 13.18 (CEST)
replies: text: :::Jag håller med om att röster på stödjer ej eller bra bör motiveras. Anser man att artikeln inte når utmärkt bör man kunna förklara varför, annars är det konstigt. Är det mycket behöver man inte gå in på detaljer. Personligen anser jag att en omotiverad motröst är mer frustrerande att få än en med motivering som jag inte delar. När kritik på denna sida urartat har det ofta legat tidigare konflikter som bakgrund, i alla fall är det hur jag har uppfattat det. Njaelkies Lea (d) 3 augusti 2012 kl. 13.27 (CEST)
replies: text: :::: Jag tycker det finns ett värde i att veta hur de som anser att artiklar är utmärkta tänker och resonerar. Det kan utveckla ny konsensus. Ifall vi som inte stöder eller endast stöder för bra och inte utmärkt, inte vet hur de som röstat utmärkt resonerat, försvinner transparensen och processen blir betydligt sämre. Även en röst för utmärkt kan ske på mycket svaga grunder och kan man inte motivera en "stöder för utmärkt"-röst är det något som är konstigt. Läggs kraven endast på stöder inte eller stöder för bra är risken att vi får slentrianmässiga kommentarer som "enligt nominering" eller andra standardmässiga motiveringar. Om vi ska ha krav ska det gälla över hela fältet eller så är det fritt över hela fältet. Det finns inget skäl att särskilja rösterna, även om jag förstår att man vill veta varför en artikel inte blir utmärkt. Utmärkt är dock inte vad en artikel är innan den kommer hit varför inte utgångspunkten heller kan vara att det är frågan om en utmärkt artikel. Som jag ser det finns det alltså inget skäl att särskilja rösterna och att lämna omotiverade röster är inte konstruktivt, vare sig man stödjer för utmärkt eller inte alls, och allt däremellan.

text: :::: @Njaelkies Lea: Du har uppfattat det rätt. Det är ett bagage som varit problemet många gånger bakom de konflikter som blossat upp.
replies: text: ::::::Instämmer helt med att röster här bör motiveras. Jag skulle nog personligen nöja mig med bör finnas på röster för bra och utmärkt, men måste finnas på "stöder inte".
replies: text: ::::::Den som skrivit eller nominerat artikeln förtjänar verkligen att få veta vad "jag" tycker är bra eller dåligt. Romulus74 (disk) 3 augusti 2012 kl. 14.20 (CEST)
replies: text: :::::::Jag vet att den här frågan har varit uppe förut, och i det sammanhanget yttrade jag ett starkt stöd för krav på motiveringar, särskilt vad gäller mot-röster. Syftet måste ju ändå vara att utveckla uppslagsverket, och motiveringar torde bidra till detta. Jag hittar tyvärr inte den tidigare diskussionen nu, men den borde finnas i arkiven. En fråga till som är angelägen att ta upp tycker jag är när en stöder ej-röst, med en motivering, står kvar trots att problemet åtgärdats. Säg t.ex. att jag röstar emot en artikel med motiveringen "saknar illustrationer". Någon lägger då in relevanta bilder och meddelar att så har gjorts. Jag är dock inte inne och kollar vad som händer, och missar detta varför min mot-röst står kvar. Hur ska vi då förhålla oss till den rösten? Detta problemet har uppstått vid flera tillfällen tidigare, och var en av anledningarna till att mitt intresse för att försöka utveckla utmärkta artiklar svalnade. MVH//Idunius 3 augusti 2012 kl. 21.26 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag hittade diskussionen nu, här. MVH//Idunius 3 augusti 2012 kl. 23.25 (CEST)
replies: text: ::::::::: Spontant borde den som avslutar väga samman synpunkterna och de förändringar som skett i artikeln sedan motiveringarna lades för att sedan ta ett beslut om artikelns status. En motiering som tappat sin relevans ska också bedömas som "besvarad". Vänligen, dnm (d | b) 3 augusti 2012 kl. 23.28 (CEST)
replies: text: :::::::::: Bra fråga av Idunius. Jag instämmer med dnm. // Romulus74 (disk) 4 augusti 2012 kl. 00.23 (CEST)
replies: text: :::::::::::Om det går att få det att fungera så är det en bra idé. Men då krävs en viss djärvhet från den som avslutar, samt den föreslagna förändringen att röster måste motiveras så att den som avslutar kan avgöra om ev. brister har åtgärdats. (Jag vill säga också att jag är stort tack skyldig de användare som tidigare bistått med konstruktiv kritik som hjälpt att lyfta och utveckla artiklar jag bidragit till!) MVH//Idunius 4 augusti 2012 kl. 11.23 (CEST)
replies: text: ::::::::::::Tack för alla svar, detta var visst något som fler hade reflekterat över :). Några nya åsikter: om jag ser att någon lämnar en "bra/utmärkt" röst utan en motivering tolkar jag det som att denna person menar "Jag har läst kriterierna för en utvald artikel och jag anser att artikeln når upp till kraven för bra/utmärkt grundat på detta". Ser jag att någon lämnar en "stöder inte" röst utan en motivering tolkar jag detta som "Jag har läst kriterierna för en utvald artikel, men jag anser inte att artikeln når upp till kraven för bra/utmärkt grundat på detta. Vilka kriterier som artikeln inte uppfyller får du banne mig lista ut själv!" Lite krasst tänkt kanske, men det är så jag känner det i alla fall. Jag håller därför med de tidigare argumenten om att motiveringar bör finnas på röster för bra och utmärkt, men måste finnas på "stöder inte". --Kigsz 4 augusti 2012 kl. 15.00 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::Har konsensus därmed uppnåtts så att krav på motivering för motröster kan föras in? MVH//Idunius 6 augusti 2012 kl. 17.02 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::: Det verkar så. Vad jag kan se är det ingen som hittills har motsatt sig idén. --Kigsz 6 augusti 2012 kl. 19.00 (CEST)
thread_title:  Krav på motivering vid röst på "Stöder inte"? 

message: Diskussion flyttad till Wikipediadiskussion:Kriterier för utvalda artiklar av Lophotrochozoa (disk) 19 augusti 2012 kl. 23.47 (CEST)
thread_title:  Utmärkt lista, utmärkt portal 

message: Är det verkligen förenligt med etiketten att använda sidan kritisera andra bedömare för de har en annan uppfattning, och ge återkoppling av typ klumpig motivering när åsikten inte delas. Om detta är OK, ser jag ingen anledning fortsätta medverkan i dessa bedömningar/diskussioner.Yger (disk) 23 september 2012 kl. 09.21 (CEST)
replies: text: Etikett gäller även här och jag anser inte att den klumpiga kritiken var OK. Mvh /rrohdin (disk) 24 september 2012 kl. 03.31 (CEST)
replies: text: :Kritik bör vara saklig. Det hade räckt med att påpeka att källorna faktiskt var tillförlitliga (fast numera en del av dem är döda länkar!). Provocerande uttryck som "klumpig motivering" bör inte användas. Sjunnesson (disk) 24 september 2012 kl. 07.06 (CEST)
thread_title:  Etikett på denna sida 

message: Det är förvirrande att omprövningar diskuteras antingen här eller på Wikipedia:Artiklar i väntan på omprövning. Det borde samordnas. /Ascilto (disk) 18 oktober 2012 kl. 13.33 (CEST)
replies: text: Inga svar! är det någon som kan reda ut varför omprövningar finns på två helt olika ställen? Vad är poängen? Är det ingen mer som vill förenkla detta? /Ascilto (disk) 20 oktober 2012 kl. 14.38 (CEST)
replies: text: : Som jag förstår det är "Artiklar i vänten på omprövning" just artiklar som väntar på att få komma hit för omprövning, precis som Wikipedia:Artiklar i väntan på nominering. Jag kan naturligtvis ha missförstått dig och även att mitt svar är ute och cyklar. :) Vänligen,
replies: text: ::Diskussionen fortsätter på Wikipedia:Wikipediafrågor#Omprövningar på två skilda ställen /Ascilto (disk) 20 oktober 2012 kl. 16.41 (CEST)
Det har framkommit några synpunkter på Wikipediafrågor, som dels rör var denna diskussion bör hållas och jag håller med om att detta är mer rätt forum för en eventuellt fördjupad diskussion.
Dels handlar det om att det nu finns åtminstone två röster som stöder en sammanfogning av beredningssidorna "i väntan på" med denna sida.
Sidorna "i väntan på" skapades iofs under en tid, då det var större aktivitet än nu och jag stöder fortsatt idén att det i de flesta fall är bra att varsla innan faktiska nomineringar sker oavsett om det är av eller på. Om detta sker på en och samma sida eller ej är väl dels en praktisk fråga, men även en fråga om en sammanfogning kan tänkas göra det enklare att nominera relevanta artiklar av eller på och att detta diskuteras där det går att få svar. 
Jag har under diskussionens gång funderat på alternativen, om "i väntan på" -sidorna förtjänar egna sidor och om de verkligen skulle få plats på denna sida. I princip skulle de väl få plats om diskussionen t.ex. läggs på de aktuella objekten och de enbart länkas härifrån. Detta är isf under förutsättning att detta inte blir en otympligt lång sida och att det verkligen gynnar deltagandet totalt. Eftersom jag tycker att det inte alltid är självklart eller ens lämpligt att nominera artiklar direkt, blir  inte det ena sättet mer byråkratiskt än det andra, men möjligen kan det vara mindre förvirrande/lättare att flytta en artikel inom en sida än att flytta mellan två. En möjlighet kan vara att de olika sidornas gemensamma trafik kan göra att totalen kanske blir högre än var för sig. Min egen aktivitet kommer troligen inte att påverkas oavsett vilket, men det handlar ju mer om om det kan påverka totalen på ett bra sätt och att de som vill nominera får den feedback som de efterlyser. /WeRon (disk) 27 oktober 2012 kl. 17.54 (CEST)

text: Hej! Här är jag, en av dem som tycker att vi kanske borde göra något. Här är mina idéer igen. Det är ganska många sidor som nu listas i sidhuvudet för Utvalt-sidorna. wp:AIVPO och wp:AIVPN har båda långa karensperioder, och ändå (därför?) lockar de sällan till intresse. Praxis har väl nästan blivit att "vill du uppmärksamma artikeln, lägg den på wp:AN". Å andra sidan har artiklar på wp:AN jämförelsevis väldigt kort karensperiod, vilket funkar bra om sidan är välbesökt. Om vi tillåter sidan/sidorna att bli lite större, tror jag den/de kan bli mer välbesökt/a. Då kunde man kanske (ett av många vilda förslag) låta "I väntan på nominering/I väntan på omprövning/Detaljgranskning" bli kapitel längst ner på wp:AN? Detta kanske är värt att pröva…--Paracel63 (disk) 27 oktober 2012 kl. 23.43 (CEST)
replies: text: :När det nu finns några funderingar hur man skulle kunna förändra WP:AN kanske det går att få en diskussion med fler deltagare, ifall det finns intresse för det. Själv tycker jag att det är intressanta tankar som WeRon och Paracel63 framför, men jag har inga egna idéer om hur en eventuell sammanslagning av de olika sidorna skulle kunna se ut. Sjunnesson (disk) 28 oktober 2012 kl. 08.57 (CET)
replies: text: ::Jag är mycket för centralisering och även i detta fall. Kan vi slå ihop Artikelnomineringar med AIVPO och AIVPN är jag för detta. Så länge Artikelnomineringarna inte blir en för rörig sida, vilket man inte vet förrän man prövat att sammanfoga sidorna... --Kigsz 30 oktober 2012 kl. 12.45 (CET)
=== Nytt förslag fast med samma tema ===
Efter att jag funderat lite mer på Asciltos förslag känner jag att tanken är god, men jag skulle vilja ändra några saker. Istället för att blanda "Artiklar i väntan på..." med "Artikelnomineringar" skulle jag vilja se en uppdelning på två sätt:
* En central sida där man röstar om artiklar som ska bli utvalda. Detta finns i dagsläget och är "Artikelnomineringar". Jag tycker alltså att denna sida ska vara kvar som den är.
* En central sida där man granskar välskrivna artiklar. I dagsläget finns det flera stycken (fyra som jag kan säga på rak arm). Här behövs det bli mindre rörigt och därför kommer jag med ett nytt förslag:

text: Slå ihop följande sidor till en central sida (till exempel under namnet Wikipedia: Artikelgranskningar):

text: *Artiklar i väntan på nominering

text: *Artiklar i väntan på omprövning

text: *Detaljgranskning

text: *Experthjälpen
På "Artikelgranskningar" ska man kunna lägga upp en artikel för granskning (liknande engelska Wikipedias "Peer review") och man får där feedback av den som känner sig manad. En artikel som läggs upp på "Artikelgranskningar" måste inte hamna på sidan "Artikelnomineringar", men den kan göra det om den bedöms som tillräckligt bra.
Vad säger ni? På detta sätt får vi i alla fall ner antalet granskningssidor till ett minimalt antal. --Kigsz 19 november 2012 kl. 12.41 (CET)

text: Jag tycker att det är ett bra förslag. Sjunnesson (disk) 19 november 2012 kl. 17.40 (CET)
replies: text: : Instämmer. Det låter som ett väldigt bra förslag. // Romulus74 (disk) 20 november 2012 kl. 16.05 (CET)
replies: text: :: Tack för er feedback. Jag kan även säga att jag har arbetat fram en tabell som kombinerar experterna (från Experthjälpen) och detaljgranskarna (från Detaljgranskning), så jag ser nu att en sammanslagning av dessa fyra artiklar är helt möjlig. Jag avvaktar dock ett tag till innan jag genomför den, för jag vill gärna låta flera personer ge sin åsikt så jag inte gör något förhastat... --Kigsz 21 november 2012 kl. 09.09 (CET)
Detta är nu genomfört. Det tog ett tag, men de fyra sidorna är nu sammanslagna under namnet Wikipedia: Artikelgranskningar! --Kigsz 29 november 2012 kl. 22.00 (CET)
=== Rekommenderade artiklar ===
Med omstruktureringen av sidan Wikipedia:Artikelnomineringar saknas nu en rubrik för kandidater till rekommenderad artikel. Artiklarna som var listade där finns nu med på den stora granskningssidan men där framgår inte att personen som lagt upp artikeln förväntar sig en kortare granskningsprocess då kravet för "rekommenderat" är lägre. Jag befarar att det så tar evigheter tills en någorlunda bra artikel blir rekommenderat, eller har jag missad något? --Nordelch För Wikipedia - i tiden 30 november 2012 kl. 09.27 (CET)

text: Kan bli så att det tar en evighet, men det ska det inte göra. Processen fungerade inte helt optimalt (enligt mig) när artiklarna låg på denna sida, då det var väldigt få personer som engagerade sig bland de rekommenderade artiklarna. Jag hoppas att i och med flytten blir det fler personer som engagerar sig att granska, då vi inte har granskning som är utpridd på flera olika ställen. Det finns även ett förslag på Artikelgranskningens diskussionssida om man ska dela upp nomineringarna i kategorier, vilket jag tror kan locka fler personer att granska det de är intresserade av. I "värsta fall" går det annars att flytta tillbaka de rekommenderade artiklarna hit. --Kigsz 30 november 2012 kl. 10.12 (CET)
replies: text: :Än så länge kan det införas en fjärde parameter för varje artikel i granskningslistan. "Målet" där personen som lägger upp artikel skriver vilken potential artikeln har. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 30 november 2012 kl. 12.15 (CET)
replies: text: ::Ingen dum idé. Jag lade till detta för diskussion på Artikelgranskningens diskussionssida istället. --Kigsz 30 november 2012 kl. 15.09 (CET)
thread_title:  Omprövningar på två ställen 

message: Efter att jag funderat lite mer på Asciltos förslag känner jag att tanken är god, men jag skulle vilja ändra några saker. Istället för att blanda "Artiklar i väntan på..." med "Artikelnomineringar" skulle jag vilja se en uppdelning på två sätt:
* En central sida där man röstar om artiklar som ska bli utvalda. Detta finns i dagsläget och är "Artikelnomineringar". Jag tycker alltså att denna sida ska vara kvar som den är.
* En central sida där man granskar välskrivna artiklar. I dagsläget finns det flera stycken (fyra som jag kan säga på rak arm). Här behövs det bli mindre rörigt och därför kommer jag med ett nytt förslag:
replies: text: Slå ihop följande sidor till en central sida (till exempel under namnet Wikipedia: Artikelgranskningar):

text: *Artiklar i väntan på nominering

text: *Artiklar i väntan på omprövning

text: *Detaljgranskning

text: *Experthjälpen
På "Artikelgranskningar" ska man kunna lägga upp en artikel för granskning (liknande engelska Wikipedias "Peer review") och man får där feedback av den som känner sig manad. En artikel som läggs upp på "Artikelgranskningar" måste inte hamna på sidan "Artikelnomineringar", men den kan göra det om den bedöms som tillräckligt bra.
Vad säger ni? På detta sätt får vi i alla fall ner antalet granskningssidor till ett minimalt antal. --Kigsz 19 november 2012 kl. 12.41 (CET)

text: Jag tycker att det är ett bra förslag. Sjunnesson (disk) 19 november 2012 kl. 17.40 (CET)
replies: text: : Instämmer. Det låter som ett väldigt bra förslag. // Romulus74 (disk) 20 november 2012 kl. 16.05 (CET)
replies: text: :: Tack för er feedback. Jag kan även säga att jag har arbetat fram en tabell som kombinerar experterna (från Experthjälpen) och detaljgranskarna (från Detaljgranskning), så jag ser nu att en sammanslagning av dessa fyra artiklar är helt möjlig. Jag avvaktar dock ett tag till innan jag genomför den, för jag vill gärna låta flera personer ge sin åsikt så jag inte gör något förhastat... --Kigsz 21 november 2012 kl. 09.09 (CET)
Detta är nu genomfört. Det tog ett tag, men de fyra sidorna är nu sammanslagna under namnet Wikipedia: Artikelgranskningar! --Kigsz 29 november 2012 kl. 22.00 (CET)
thread_title:  Nytt förslag fast med samma tema 

message: Med omstruktureringen av sidan Wikipedia:Artikelnomineringar saknas nu en rubrik för kandidater till rekommenderad artikel. Artiklarna som var listade där finns nu med på den stora granskningssidan men där framgår inte att personen som lagt upp artikeln förväntar sig en kortare granskningsprocess då kravet för "rekommenderat" är lägre. Jag befarar att det så tar evigheter tills en någorlunda bra artikel blir rekommenderat, eller har jag missad något? --Nordelch För Wikipedia - i tiden 30 november 2012 kl. 09.27 (CET)
replies: text: Kan bli så att det tar en evighet, men det ska det inte göra. Processen fungerade inte helt optimalt (enligt mig) när artiklarna låg på denna sida, då det var väldigt få personer som engagerade sig bland de rekommenderade artiklarna. Jag hoppas att i och med flytten blir det fler personer som engagerar sig att granska, då vi inte har granskning som är utpridd på flera olika ställen. Det finns även ett förslag på Artikelgranskningens diskussionssida om man ska dela upp nomineringarna i kategorier, vilket jag tror kan locka fler personer att granska det de är intresserade av. I "värsta fall" går det annars att flytta tillbaka de rekommenderade artiklarna hit. --Kigsz 30 november 2012 kl. 10.12 (CET)
replies: text: :Än så länge kan det införas en fjärde parameter för varje artikel i granskningslistan. "Målet" där personen som lägger upp artikel skriver vilken potential artikeln har. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 30 november 2012 kl. 12.15 (CET)
replies: text: ::Ingen dum idé. Jag lade till detta för diskussion på Artikelgranskningens diskussionssida istället. --Kigsz 30 november 2012 kl. 15.09 (CET)
thread_title:  Rekommenderade artiklar 

message: Jag är litet fundersam över ett par punkter när det gäller kriterier för utvalda artiklar. Det gäller, för det första, att utvalda artiklar (även rekommenderade) ska sakna åtgärdsmallar. För det andra ska en bra artikel "i huvudsak bygga på moderna, trovärdiga och auktoritativa källor (se Wikipedia:Pålitliga källor), och vid behov vara försedd med fotnoter". Det första, om en artikel har åtgärdsmallar, är lätt att avgöra. Det finns t.ex. http://sv.wikipedia.org/wiki/Mall:Fler_k%C3%A4llor_avsnitt och http://sv.wikipedia.org/wiki/Mall:Kb. Här har det funnits tveksamhet under senare tid. Två artiklar som efter omröstning är Bra har sådana mallar, Göteborg och Norrland. Det finns nog fler artiklar som har åtgärdsmallar, men har fått åtminstone "Bra" efter omröstning, men det är bara de här två jag minns. Dessutom finns det för närvarande 2 artiklar på "Artiklar som ska omprövas" med motiveringen "Har flera åtgärdsmallar", varav en, AIK fotboll, har fått en röst för 'behåll som bra'.
Den andra punkten, som alltså gäller huruvida det finns tillräckligt med fotnoter till en Bra artikel eller Utmärkt artikel, är nog litet mer svårbedömd. Hur ska man avgöra att en Bra artikel har "behov att vara försedd med fotnoter" och hur många sådana behövs? Vi har för närvarande en sådan artikel, Albaniens geografi, på Artiklar som ska omprövas. På Wikipedia:Artiklar i väntan på omprövning ", underrubrik  Artiklar som är föreslagna för nedgradering, har vi mängder av artiklar som anses ha för få noter, eller sådana som inte alls har några noter. Går det att uppnå konsensus om vad som är rimligt, eller måste vi, i brist på konsensus, riskera att det blir olika bedömningar från fall till fall?
Ett sätt att komma till rätta med dessa problem är att ändra i kriterierna. Men om vi t.ex. inte ska ha något krav på att Bra artiklar ska sakna åtgärdsmallar, borde väl samma sak gälla Rekommenderade artiklar, som har lägre staus?
Frågan om fotnoter eller inte har ju länge varit en stridsfråga, och den är fortfarande långt ifrån löst. Hur vill vi egentlgen ha det? Även där kan man ju ändra kriterierna, ifall det finns konsensus för det. Sjunnesson (disk) 21 november 2012 kl. 08.27 (CET)
replies: text: Bra att du tar upp detta för diskussion. Det var för några månader sedan som jag gick igenom alla utvalda artiklar, där jag enbart granskade deras källäge. De som jag inte var helt nöjda med hamnade på "Artiklar i väntan på omprövning". Jag håller med om att en Bra artikel ska sakna åtgärdsmallar, men jag är själv något flexibel på denna punkt kan jag erkänna. I fallet Göteborg är detta en artikel med 100+ fotnoter som är över 120 000 byte lång. Om den har 2-3 ställen där någon anser att en "källa behövs" tycker jag inte att detta drar ned artikelns helhetsintryck. Detsamma gäller för min röst på AIK Fotboll. Artikeln är bra skriven, men den har i dagsläget tre stycken "källa behövs"-markeringar. Helhetsintrycket jag får av artikeln är ändå att det är en bra artikel; därav min röst på Bra.

text: Kanske är kravet att en artikel ska sakna åtgärdsmallar något för hård att införa redan för rekommenderade artiklar. Eftersom en bra artikel kan vara helt utan källor (se t.ex. Lewis och Clarks expedition som nyligen fick behålla sin status som bra trots att den saknar fotnoter helt) verkar det konstigt att ha åtgärdsmallskravet redan för rekommenderade artiklar eftersom det ändå inte verkar följas. Ett förslag är att flytta kravet att "en artikel ska sakna åtgärdsmallar" från rekommenderade artikalr till utmärkta artiklar. --Kigsz 21 november 2012 kl. 09.29 (CET)
replies: text: :Det här med åtgärdsmallar kan nog behöva förtydligas. Att det finns "källa behövs" på vissa ställen i omfattande artiklar som Göteborg, Norrland och AIK Fotboll har nog inte så stor betydelse (ifall man nedgraderar den sistnämnda till Bra). Men svwp har ju andra typer av mallar, t.ex. angående språkvård, POV m.m. Sådana mer allvarliga anmärkningar bör inte finnas ens för Rekommenderade artiklar. Man kanske kan ha krav på att det inte ska finnas "källa behövs" i Utmärkta artiklar och inte ha det kravet för Rekommenderad och Bra. Då måste förstås kravet på avsaknad av åtgärdsmallar skrivas om. Sjunnesson (disk) 21 november 2012 kl. 10.25 (CET)
replies: text: :: Det har du rätt i. En åtgärdsmall som typ [källa behövs] ser jag inte alls lika allvarligt på som en åtgärdsmall av typen ambox. Jag håller med om att amboxar inte ska finnas i ens rekommenderade artiklar, men tar man sig en titt på t.ex. Lewis och Clarks expedition ser man att det förekommer en sådan där (under rubriken "Referenser"). Hmm, det här var ganska klurigt, men det känns som att kriterierna kan behövas skrivas om... --Kigsz 21 november 2012 kl. 13.26 (CET)
replies: text: :::Jag tycker nog att källbehov är något vi inte ska ha i våra utvalda artiklar, särskilt inte de utmärkta. Sedan är det förstås så att man måste kunna sätta in saker i sitt perspektiv, som i fallet göteborgsartikeln. Jag är emot att ta bort "inga åtgärdsmallar"-kravet, däremot kan vi kanske mjuka upp det lite, i alla fall på de lägre nivåerna. Mitt förslag är att vi ändrar kravet till "inga åtgärdsmallar som legat längre än X dagar/veckor/månader" och skärper kravet på snabbt åtgärdande från ganska milt för rekommenderade artiklar till ganska strängt för utmärkta artiklar. Niklas R (D#) 7 december 2012 kl. 10.15 (CET)
replies: text: ::::Bra idé! Sjunnesson (disk) 7 december 2012 kl. 11.22 (CET)
replies: text: :::::Instämmer, med reservation för hur det ska formuleras. Ymer (disk) 7 december 2012 kl. 11.40 (CET)
replies: text: ::::::Ja, formuleringen var inte tänkt som ett konkret förslag... Vad sägs om:

text: ::::::*Rekommenderad artikel: Saknar åtgärdsmallar som legat utan åtgärd i mer än sex månader.

text: ::::::*Bra artikel: Saknar åtgärdsmallar som legat utan åtgärd i mer än tre månader.

text: ::::::*Utmärkt artikel: Saknar åtgärdsmallar som legat utan åtgärd i mer än en månad.

text: ::::::?

text: ::::::Eller bör vi behålla kravet på att artikeln skall sakna åtgärdsmallar då den blir utvald och istället lägga in rekommendationen att en artikels status böromprövas om den har åtgärdsmallar som legat utan åtgärd en viss tid? Niklas R (D#) 8 december 2012 kl. 16.34 (CET)
replies: text: :::::::Det låter som en bra idé du har där, Niklas R. Jag tänker bara på om detta fungerar för både [källa behövs] och amboxar. Vad det gäller amboxar förstår jag att det finns botar som lägger till datum om man som användare glömmer detta, men finns det något lätt sätt att se när en [källa behövs] lades till i en artikel (utan att behöva gå igenom hela historiken)? --Kigsz 10 december 2012 kl. 10.33 (CET)
replies: text: ::::::::Om man (som man skall göra) substar in  (skriver ) så dateras den automatiskt. Det är inte alla som gör det, men det gäller ju även andra mallar. Om man inte vet när en mall lades in kan man ju alltid datera den, så har man i alla fall ett datum man vet att mallen inte lades efter.Niklas R (D#) 10 december 2012 kl. 13.52 (CET)
thread_title:  Behöver vi ändra kriterierna för Utvalda artiklar?