Diskussion:Statens institut för rasbiologi/Arkiv 2008

message: Förlåt det här besserwisser-inlägget: 
1) Saken har kommenterats ovan, men vem är Lundberg? Dahlberg ska det väl vara? Det är också tveksamt om Dahlberg, som var antinazist och djupt ogillad av Lundborg och extremhögern (som faktiskt försökte mörda honom), ska kategoriseras som "rasbiolog" eller ens "genteknolog". Jag har aldrig sett att han kallade sig något av detta. Han ansåg sig i botten bedriva medicinsk statistik.
2) Förkortningen för institutet är SIFR, det är lite otympligt, men det är i allafall vad som står som signum i UB och jag har använt den förkortningen i min avhandling. 
3) Lundborg var inte pro-nazist, utan aktiv nazist. Det kan tyckas vara en småsak, men hans samarbete gick rakt in i NSDAPs innersta krets. Han betydde oerhört mycket för Nazitysk "rasforskning" och inte minst arkeologi.
4) Att bedriva dagspolitik på Wiki är väl att ta kål på Wikipedia. Det är dumt att dra in partier överhuvudtaget. I ärlighetens namn var det det socialdemokratiska partiet som agerade för att få bort  högerextremisterna i SIFR. Man blev högljutt motarbetade när man år efter år minskade bidragen till SIFR. Främst stöddes ju SIFR av Högern och framför allt Bondepartiet. De senare var ju de enda som hade rasism inskrivet i sitt partiprogram. Det skulle bli ett j-la tjafs, och en väldigt lång debatt om vi pekade ut stödgrupper och motstånd. Det finns få hjältar i den här historien. 
/Alkarp 10 januari 2008 kl. 04.05 (CEST)
replies: text: Se det var Gunnar Dahlberg som var chef från 1936 till 1956? /Pieter Kuiper 10 januari 2008 kl. 09.27 (CET)

text: Gunnar Broberg skriver följande i sin artikel om Lundborg i SBL, hft 117, 1983, s. 236: Socialdemokraten Dahlberg hörde till dem som tidigt hade tagit avstånd från utvecklingen i Tyskland. L:s uppfattning var en annan. /.../ Klar ståndpunkt för den nya regimen i Tyskland och dess rasistiska jordbrukslagar tog L i agitationsskriften Västerlandet i fara, utgiven 1934, alltså medan han fortfarande tjänstgjorde som chef för sitt statliga institut. Utan att helt föreskriva sig åt antisemitismen markerade L inte heller något avståndstagande. Detta är visserligen skrivet före alla avslöjanden om politiska preferenser, som började utkomma på 1990-talet. Men det ger inget stöd för huruvida han var aktiv nazist, i betydelsen att han var medlem av något parti. Om så är fallet hör den informationen främst hemma i hans biografi, fastän hans inriktning kan nämnas kortfattat här.

text: Till titeln "chef för Statens rasbiologiska institut" hörde enligt Svenska män och kvinnor, band 2, titeln "professor i rasbiologi" (s. 167). Innan Dahlberg mottog dessa titlar var han professor i ärftlighetsforskning och medicnisk statistik. Jag vet inte om du med ovanstående menar att Dahlberg inte var rasbiolog i kvalitativ mening. Hans titel var dock detta. Huruvida han var "aktiv antinazist", och inte bara antinazist - icke-nazist - lämnar jag osagt. Om man skall införa en sådan uppgift skall den styrkas, per riktlinjer på wp. Om din forskning strider mot andras i ämnet, bör båda sidorna få proportioneligt utrymme.

text: Din uppfattning om vilka som främst stödde grundandet har ringa stöd i verkligheten. Regeringen styr riket, och ansvarar inför riksdagen sedan parlamentarismens genombrott 1917.

text: Mvh//--IP 10 januari 2008 kl. 09.51 (CET)
replies: text: : Att Dahlberg var anti-nazist är väl klart om man läser hans bok "Race, Reason and Rubbish". Att den översättningen gavs ut 1942 berodde ju just i mycket på värdet som anti-nazistisk propaganda. MathHisSci 18 september 2010 kl. 13.13 (CEST)

text: Jag vet inte om det är mig du åsyftar när du skriver "...vilka som främst stödde grundandet har ringa stöd i verkligheten."  Hela SIFRs arkiv är öppet, jag har ägnat åtskilliga månader där - och jag förstår uppriktigt talat inte vad exakt det är som gör att du påstår att jag skulle fabulera. Det är dessutom dumt att börja förolämpa någon innan man läst vad han skrivit. Jag avsåg nämligen aldrig grundandet, utan turerna under 30-talets första hälft, där (s) började vända institutet ryggen och där högern högljutt ställde sig på Lundborgs sida. Har du andra uppgifter? 
Dahlberg var medlem i Clarté - och agerade aktivt mot nazismen.
Lundborg var medlem i RST och därmed nazist. 
--Alkarp 11 januari 2008 kl. 10.59 (CET)

text: Regeringen har direkt ansvar för att styra riket, och före 1975 då ministerstyre förbjöds var möjligheterna mer vittgående att också göra så. Det är därför sittande regering som har ansvaret om t.ex. Sverige döms i Europadomstolen (även om inte ansvar kan utkrävas, annat än att riksdagen har formellt möjligheten att begära en misstroendeomröstning). Därmed har sittande regering ansvar för Rasbiologiska institutet. Alldeles oaktat om det fanns medlemmar av andra partier som stödde propositionen, och alldeles oaktat om det fanns något annat parti som var öppet nazister eller ej. Det är därför något frustrerande med alla försök till att visa på hur många andra än regeringsmedlemmarna som samtyckte till regeringens sätt att styra riket. Det är inte relevant. Inte annat än att riksdagen i teorin hade kunnat fälla regeringen - om inte regeringen i vilket fall hade haft majoritet i riksdagen och detta därmed aldrig hade kunnat komma i fråga. Att (s) "började vända institutet ryggen" är därför en alldeles egen tolkning - de styrde riket. De hade makt att lägga ner hela Uppsala universitet. Men de gjorde inte det, och institutet fick vara kvar, ganska länge. Kanske tvekade de från en stund till annan hur de skulle göra detta, och i alla partier finns de som är av annan uppfattning än huvudfåran. Men I Kris i befolkningsfrågan finns t.ex. ingen som helst kritik mot intitutet eller steriliseringarna, annat än att de ville att biologins resultat skulle kompletteras med sociologi.//--IP 11 januari 2008 kl. 11.20 (CET)

text: Tydligen utgår du från Hübinettes Den svenska nationalsocialismen - medlemmar och sympatisörer 1931-45 för uppgiften om Lundborg. Det finns olika uppfattningar om vad medlemskap i Riksförbundet Sverige-Tyskland innebar, huruvida de skall betraktas som nazister eller inte. Jag tror att Brobergs karaktärisering ännu gäller som vedertagen. //--IP 11 januari 2008 kl. 12.28 (CET)
replies: text: :Att försöka rentvå vissa och spika fast andra vid nazist-skampålen är sekundärt i en miljö där alla idag framstår som mer än solkiga. Om budgeten drogs ner under trettiotalet på grund av ett "godare" parti vid makten eller på grund av att den rådande lågkonjunkturen tvingade fram besparingar överallt i statsförvaltningen, är inte heller centralt.

text: :Det verkligt intressanta när det gäller partipolitiken var ju den breda uppslutningen vid grundandet, och att verksamheten egentligen aldrig avslutades. Det rasbiologiska institutet uppgick helt stilla i Uppsala universitet, mer än ett decennium efter andra världskrigets slut och vid en tid då konsekvenserna av den tyska raspolitiken var uppenbara för den som ville se. Men i Uppsala och Sverige var vi liksom lite renare än andra.

text: :-Sagarmatha 11 januari 2008 kl. 18.22 (CET)
IP: Nu förstår jag till min förskräckelse att du inte själv har forskat i saken. Ändå har du så klara visioner av vad som hänt.
Blanda inte in dagspolitik i det hela, det vore ett magnifikt självmål.  
Det enda jag utgår från när det gäller RST, är att RST var en nazistisk organisation, och att både UD och Stockholmskriminalens 6:e rotel uppfattade den som det. Så uppfattades den också av den tyska legationen och DAAD. 
PS! Det kommer snart en bra bok om förhållandet mellan SIFR, högern och socialdemokratin. ::-Alkarp 11 januari 2008 kl. 18.32 (CET)

text: :Bok på G - spännande! Har du titel och författare? -Sagarmatha 11 januari 2008 kl. 18.57 (CET)

text: :Nu förstår jag till min förskräckelse att du inte läst wikipedias policies. Se WP:NOR. WP skall inte och får inte användas till publicering av ny och egen forskning. Jag har därtill uppmärksammat att du har haft ett par fel som du varken styrkt eller kommenterat att du haft fel om. Det gäller Dahlberg. Han var inte medlem av Clarté, han hade vänner där. Han var rasbiolog. Lundborg betecknas inte som nazist. Sorry. P.S. Tråkig stil...//--IP 11 januari 2008 kl. 19.05 (CET)
thread_title:  Bara några saker 

message: På Diskussion:Selma Lagerlöf ifrågasätts Farias uppgifter om att hon lämnat stöd till institutet. De uppgifter som lämnas där gör att jag ifrågasätter sista meningen i första stycket i avsnittet Bakgrund. Uppgifterna i uppsatsen bör kollas innan mallen någon tar bort mallen.Sjö 23 mars 2008 kl. 23.23 (CET)
replies: text: Det är välkända uppgifter att Lundberg hade mycket stöd i början. Se till exempel ett program på SVT De icke önskvärda. /Pieter Kuiper 23 mars 2008 kl. 23.25 (CET)
replies: text: :Är det dessutom inte problematiskt att Farias (ganska medelmåttiga) C-uppsats i journalistik används så mycket i artikeln? Jag menar - det finns ju så mycket seriös historisk forskning på området: Broberg, Tydén, Hanson, etc. Är Farias studentuppsats ens relevant att ha med? /Hedning 24 mars 2008 kl. 02.21 (CET)
replies: text: ::Jag har nu läst igenom Farias "C-uppsats", vilken visade sig vara ett "reportage"-projekt, dvs. ett projekt inom journalistikutbildningen vid Södertörns högskola. Den saknar helt forskningsgrund, och källor till reportagets fakta är Brobergs klassiska bok om Rasbiologiska institutet. Almer/Gustavssons uppsatser i historia innehåller mer av intresse och har också en fungerande notapparat som hjälp. Jag håller fullt med Sjö om att det är sunt att ifrågasätta Farias "fakta"; uppsatsen saknar nämligen källor för det påståendet. Om Pieter Kuiper kan redovisa sina "välkända uppgifter" så är ju saken biff, annars tycker jag att vi kan avföra uppgiften om kändisarnas stöd. Jag tycker också att Farias "projekt" kan avföras som källa. Den saknar helt tillförlitlighet och källvärde. /Hedning 24 mars 2008 kl. 02.36 (CET)
replies: text: :::Det är alltid bra med en online-källa. Det finns ingen anledning att avfärda C-uppsatser - arbeten som studenter lägger flera veckors arbete på. /Pieter Kuiper 24 mars 2008 kl. 15.25 (CET)
replies: text: ::::Den är inte en uppsats, den är ett projekt för att skriva ett "reportage". Den saknar källhänvisningar och är inte skriven vid en institution som sysslar med historisk eller samhällsvetenskaplig forskning. Jag fortsätter att hävda dess ickerelevans i sammanhanget - specielt med tanke på att all info kan hittas i de mer trovärdiga källor jag nu lagt till i artikeln (Tydén och Broberg). /Hedning 24 mars 2008 kl. 15.29 (CET)
thread_title:  Stöd från Selma Lagerlöf med flera 

message: Pieter, varför tog du bort mina ändringar, bl.a. vettiga källhänvisningar till seriösa böcker i ämnet, och återförde C-uppsatsen av Faria? Är Farias textövning i journalistisk en bättre källa än Gunnar Broberg och Mattias Tydén, välkända auktoriteter på området? Jag vill gärna ha argument för dessa dina ändringar. Att Farias "uppsats" finns online väger tyvärr inte tyngre än tillförlitlig tryckt forskning av forskare vid universiteten. /Hedning 24 mars 2008 kl. 15.37 (CET)
replies: text: Jag återställde en redigering där Hedning tog bort information. Det är bra med en online-källa. Det  handlar om ett genomarbetat reportage. Sådant borde duga bra som källa för wikipedia. Jag återställde informationen om de sista doktoranderna, som nog finns bara hos Lizama Farias. Om det försvann lite i min återställning, får väl Hedning lägga till det igen. /Pieter Kuiper 24 mars 2008 kl. 15.44 (CET)
replies: text: :Jag har nu lagt till de mer vedertagna källorna igen, men vill fortfarande poängtera att jag inte ser vitsen med att ha med reportaget eftersom skribenten hävdar saker utan att hänvisa till källor för sina påståenden. Är inte det ett problem? Att hänvisa från Wikipedia till ett arbete utan källhänvisningar är ju samma som att från början inte alls källhänvisa. Åter igen: Att något ligger online ger inte by default en kvalitetsstämpel. Hellre vedertagen forskning på området i bokform än studentarbeten på internet. Finns det en bättre källa, då finner jag det naturligt att använda den före något sämre - för wikipedias och alla läsares skull. /Hedning 24 mars 2008 kl. 15.51 (CET)
replies: text: ::Lizama Farias skriver utan tung notapparat, men det framgår ofta tydligt i texten var uppgifterna kan komma ifrån. Förutom en källförteckning innehåller projektrapporten en redogörelse för tillvägagångssätt med research i Uppsala och i Stockholm. Med Hednings inställning är det lite svårt att första varför han inte tog bort studentuppsatserna från Blekinge. /Pieter Kuiper 24 mars 2008 kl. 16.07 (CET)
replies: text: :::Jag tog inte bort Blekinge-uppsatserna eftersom de just har en fungerande notapparat och dessutom är de skrivna i ämnet historia (inte journalistik och multimedia - vilket fallet är med Södertörn-uppsatsen). De har dessutom en utredande vetenskaplighet, något det naturligtvis mer tendentiösa reportaget saknar. "Det framgår ofta [...] var uppgifterna kan komma ifrån" (mina kurs.) duger inte, Pieter. De sista doktoranderna vid institutet är dock intressant, och kan användas från Farias reportage eftersom han där skildrar hur han fått tag på informationen. Det gäller emellertid inte Lagerlöf osv. /Hedning 24 mars 2008 kl. 16.22 (CET)
replies: text: ::::Wikipedia bygger ofta på populärvetenskapliga framställningar och journalistiska arbeten. Det är inga "dead ends", de innehåller ofta tillräckligt med ledtråder för den nyfikne eller skeptiskt intresserade att gå vidare. För uppgiften i bildbiskriften om Lagerlövs present till rasrenhetstävlingen, skulle man kunna gissa att Lizama Farias hade tagit en bild ur gamla ex av Stockholms Dagblad. /Pieter Kuiper 24 mars 2008 kl. 16.50 (CET)
replies: text: :::::"Bygger ofta" är inte samma sak som "bör bygga". Finns det akademiska verk är det en självklar fördel att man använder dessa, för att artikeln skall bli så trovärdig som möjligt. Jag citerar från WP: Verifierbarhet: "För att också främja artikelns trovärdighet bör man satsa på den mest respekterade källa man hittar".

text: :::::andejons 24 mars 2008 kl. 17.32 (CET)
replies: text: ::::::Jag håller med dig om att wikipedia ofta bygger på populärvetenskapliga framställningar och journalistiska arbeten, däremot är vi oense huruvida detta är eftersträvansvärt eller ej, speciellt med tanke på att wikipedias mål är att kunna fungera som ett någorlunda tillförlitligt uppslagsverk. Exempelvis vill jag inte behöva gissa mig till huruvida Lagerlöf stödde rasbiologiska institutet eller ej, jag vill veta om så var fallet - om så var fallet vill jag att det står på wikipedia, är det osäkert eller inte går att verifiera vill jag inte att det står här. För övrigt håller jag helt med andejons. /Hedning 24 mars 2008 kl. 17.39 (CET)
replies: text: :::::::Jag har ingen tvekan att Lagerlöf, Zorn, osv stödde Lundborg. Uppgiften finns på flera ställen, och det finns inget om det som är förvånande. Det var därför att Lagerlöfs tyska publik blev så förvånad 1933 då hon tog ställning mot judeförföljelsen. /Pieter Kuiper 24 mars 2008 kl. 17.46 (CET)
replies: text: ::::::::Att du inte tvekar på det gör det tyvärr inte sant. Jag har inte hört om det, och jag vill gärna se ngn källa eller forskning som bevisar det, eftersom det är minst sagt intressant. /Hedning 24 mars 2008 kl. 18.10 (CET)
thread_title:  Pieter Kuipers ändringar 

message: Sten Wahlund är förmodlingen den enda svenska genetikern som fått sitt namn förenat med ett begrepp, som är så varaktigt att det fortfarande finns på Wikipedia 80 år efter publicering
http://en.wikipedia.org/wiki/Wahlund_effect
och härigenom har institutet lämnat ett bestående bidrag till den internationella populationsgenetiska forskningen och detta är mer än av perifert intresse. Däremot tror jag inte hans roll kan betraktas som framträdande redan 1926.BigTreeTBX 13 april 2008 kl. 20.24 (CEST)
replies: text: Det var som sagt var Sten Wahlund som lämnade bidraget, inte institutet. Variansen finns redan beskriven i hans egen artikel, här blir det enbart kuriosa.-Sagarmatha 14 april 2008 kl. 20.35 (CEST)
thread_title: Wahlund