Diskussion:Penningvärde

message: Penningvärde är ett mått på hur mycket nyttigheter (varor och tjänster) man kan köpa för en valutaenhet.
En gång i tiden använde man värdemynt. Man såg då ädla metaller som en representativ nyttighet och man kunde fixera penningvärdet genom att ge mynten samma värde som den nedsmältbara metall som de var gjorda av.
Vi har nu övergett värdemynten och övergått till påbudspengar som baseras på förtroendet för utgivaren. För att fastställa värde på dagens pengar kan man använda följande metod. 
Man sätter samman en korg av representativa varor och tjänster till exempel 5 sardinburkar, 10 liter mjölk, ett biobesök, några telefonsamtal och så vidare. En sådan korg kan man kalla för en nyttighet. Det finns inget fastställt sätt att sätta samman en korg och man kan i olika sammanhang använda olika typer av korg. Men om man vill kunna jämföra två olika penningvärden måste de vara framtagna med samma korgsammansättning. En ofta använd korg är den som används för beräkning av konsumentprisindex.
Om man kan köpa innehållet i N korgar för P valutaenheter blir priset per nyttighet p = P/N. Penningvärdet (v) är inverterade värdet av p. Man har alltså att v = 1/p = N/P. Sorten för penningvärde är alltså nyttigheter per valutaenhet. I Sverige är kronan valutaenhet och sorten för penningvärde är alltså nyttigheter per krona.
Om N' nyttigheter under ett år går till slutanvändning inom ett valutaområde och dessa nyttigheter har köpts för P' valutaenheter blir penningvärdet v = N'/P'. Penningvärdet är alltså flödet av nyttigheter dividerat med flödet av pengar. 
P' är produkten av penningmängd och pengarnas omloppshastighet. Under ett år används varje valutaenhet flera gånger. För att till exempel få penningflödet 100 Gkr/år kan man använda penningmängden 8,3 Gkr och använda varje krona en gång i månaden, det vill säga 12 gånger per år. Det ger då penningflödet 8,3 x 12 = 100 Gkr/år. Eller också kan man använda penningmängden 1,9 Gkr och använda varje krona en gång i veckan, det vill säga 52 gånger per år vilket ger penningflödet 1,9 x 52 = 100 Gkr.
Man kan alltså inte styra penningflödet och än mindre penningvärdet genom att styra penningmängden. Och i vår typ av ekonomi har penningutgivaren dessutom ingen möjlighet att styra penningmängden. Om jag vill köpa en nyttighet utan att ha pengar till det kan jag skriva ut en skuldsedel och betala med den. Om säljaren har förtroende för mig och accepterar skuldsedeln har den blivit pengar som läggs till till penningmängden. Alla utfärdade skuldsedlar utgör alltså en del av penningmängden som ligger utanför penningutgivarens kontroll.

message: Jag har i ovanstående text hållit mig till vad som är uppenbart och vedertaget. En kontroversiell följd av ovanstående är att skatter som ökar omloppshastigheten för pengar är minst lika inflationsdrivande som ökning av penningmängd.
I nuvarande text påpekas att det finns ett intresse för att äga pengar trots att påbudspengar i sig är värdelösa. Man ser den rätt att byta till sig nyttigheter som pengarna representerar som en nyttighet bland andra. Detta kan påverka penningvärdet men jag vet inte om det bör tas med i en beskrivning av vad penningvärde är.
Jag överlåter på Wikipedias administratörer att avgör om och i så fall hur ovanstående text skall användas.
[[Användare:Lean|Lean]] 25 november 2008 kl. 09.46 (CET)

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Penningvärde. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100614192241/http://www.riksbank.se/templates/Page.aspx?id=26803 till http://www.riksbank.se/templates/Page.aspx?id=26803
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 10 juni 2018 kl. 17.37 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade