Diskussion:Norrala kungsgård

message: En mycket välskriven och välrefererad artikel. Med tanke på artikelns längd hade en sammanfattning i ingressen varit hjälpsam. -- [ jiˈesˌdeːo ] 4 februari 2009 kl. 11.18 (CET)
Det stämmer att en sammanfattning skulle vara bra, med tanke på att artikeln blev längre än jag först föreställt mig. Jag har lagt till en sammanfattning som ett särskilt avsnitt i början. Eller borde den ligga som en del av ingressen i stället? / Minor, 13 februari 2009.
replies: text: Det skulle nog vara bäst om sammanfattningen var en del av ingressen. --Ace90 14 augusti 2010 kl. 14.29 (CEST)
Jag vill bara nämna att jag nu arbetar från och till med en större översyn av min artikel om Norrala kungsgård. Syftet är trefaldigt: 1) att förtydliga och komplettera källhänvisningarna;  2) att komplettera redogörelsen om kungsgårdens roll under medeltiden rörande vissa aspekter; 3) att komplettera med en beskrivning av Kungsgården under 1800-talet och början av 1900-talet, där jag också går in på läseriet i Norrala socken och hur denna rörelse i den tredje väckelsevågen på 1800-talet bars upp av personer med direkt koppling till Kungsgården. Det tar väl ett par månader till dess jag är klar, eller när krafterna tillåter. Jag kommer dessutom att lägga till en del foton med Kungsgården-anknytning. / Urban Sikeborg, Sollentuna, --Minor 24 oktober 2010 kl. 22.48 (CEST)

text: Jag har nu gjort en större översyn av artikeln och dessutom kompletterat den med uppgifter rörande Kungsgården under 1800- och 1900-talen. Distans till texten kommer först efter någon vecka, så jag kommer att läsa igenom den då för att identifiera skönhetsfläckar. Jag ska senare också gå igenom litteraturförteckningen och anpassa den enligt mallarna för litteraturhänvisningar; de nuvarande angivelserna är dock fullt tillräckliga för att identifiera respektive verk som de är. / Urban Sikeborg, --Minor 7 augusti 2011 kl. 15.02 (CEST)

text: Ett litet påpekande, bara: Jag har i artikeln använt vinkelcitationstecken (») i stället för raka ("). Vinkelcitationstecknen är sedan länge helt och fullt accepterade i svenska texter. I artikeln citationstecken sägs om raka citationstecken att de användes under den tid då det bara fanns raka citationstecken på tangentbordet och »att de fortfarande är vanliga i amatörskapade dokument, på webbsidor och i dokument där typografin saknar betydelse, till exempel i källkod. Bortsett från det sistnämnda fallet bör dessa dock ej användas" (min kursivering). Enligt Svenska skrivregler ska man normalt använda typografiska citationstecken eller vinkelcitationstecken, men eftersom det praktiskt är svårt att skriva eller redigera en Wikipedia-artikel med omväxlande raka (som används som kod för kursiv och fet stil) och typografiska citationstecken har jag uteslutande använt vinkelcitationstecken.

text: Att använda raka citationstecken ger upphov till två problem. När man redigerar blir det svårare att skilja mellan dubbla citationstecken och två enkla citationstecken tillsammans, de som används för kursiv stil, och det gäller särskilt en lång text som denna artikel. När man i Wikipedia använder den nya funktionen för att skapa en bok av en eller flera artiklar i form av ett PDF-dokument ställs andra krav på typografin än vid läsning på datorskärm. Därför konverteras texten från den linjära fonten (sans-serif) som används online automatiskt till ett serif-typsnitt, enligt rekommendationen – men citationstecknen kan inte konverteras, eftersom de från början har lagts in som raka. Samtliga citationstecken blir alltså raka i texten, vilket både går emot Svenska skrivregler och typografisk standard. (Två av de vanligaste felen som visar att ett dokument är formgivet av en amatör är just användandet av raka citationstecken samt bindestreck i stället för tankstreck.) Enligt Wikipedias grundprinciper är funktionen överordnad formen; det står för övrigt ingenstans att det är de raka citationstecknen som gäller. Man har visserligen slentrianmässigt använt raka citationstecken i de flesta artiklar på svenska Wikipedia, men det är enligt min mening inget lyckat argument för att fortsätta med det. Eftersom raka citationstecken ger en typografiskt fulare text och gör det struligare vid redigering bör de undvikas.  / --Minor 7 augusti 2011 kl. 15.22 (CEST)
replies: text: :Jag tror att du har missuppfattat vad som avses med "raka citationstecken" i artikeln citationstecken. Ett rakt citationstecken är det man får när man trycker Shift och 2 på ett normalt svenskt tangentbord. Det tecknet används för kodning, t.ex. <style class="wikitable">. Med ”typografiskt citattecken” avses det tecken som återfinns näst sist i rutan med specialtecken som visas längst ner i redigeringsläget. Gåsögon används främst främst i utländsk text. Att de sedan länge är helt och fullt accepterade i svenska texter skull jag ändra till att de fortfarande är accepterade i svenska texter av historiska skäl. /εsquilo 8 augusti 2011 kl. 12.20 (CEST)
replies: text: ::Hej! Min kommentar ovan kom sig av att jag tidigare i år hade lagt ned ett mycket stort arbete på att skriva om artikeln Bureätten. Det dröjde inte länge förrän en administratör som självmant tog på sig att kvalitetssäkra artikeln gick in och ändrade alla vinkelcitationstecken till raka citationstecken. Detta var den enda förändring han gjorde. Jag tyckte att det var rent ledsamt. Det både försämrade textens typografi och minskade lusten att bidra på Wikipedia. Jag skrev därför texten ovan, eftersom jag misstänkte att det första någon skulle göra vore att byta ut anföringstecknen.

text: ::Vad gäller bruket av vinkelcitationstecken har jag en impressionistiskt formad bild som skiljer sig från din. Att de bara skulle användas i svenskan av historiska skäl har jag inte hört tidigare och kan inte hitta något sådant i mitt eget bibliotek av språklitteratur. Gåsögonen används flitigt i många publikationer, även  nyare. En snabb titt i min egen bokhylla visade att Släktforskarnas årsbok (med en mycket professionell redaktör och med stor spridning), Svensk genealogisk tidskrift (en ny släkthistorisk publikation med akademiska anspråk) och Hälsingerunor (årsbok för Hälsinglands hembygdsförbund) använder gåsögon; Hälsingerunor gick över till dem för något år sedan. I Nationalencyklopedin (uppslagsordet Anföringstecken) anges ” och » som likvärdiga.  I Wikipedias användardokumentation finns inget sagt om att typografiska anföringstecken (”) ska användas. Så om det hela är en fråga om tycke och smak och båda varianterna är fullt acceptabla, låt dem då stå kvar. De har ett funktionellt värde, inte enbart estetiskt; för en lite äldre användare som jag med lite mindre flexibla ögon är de typografiska citattecknen svårare att urskilja ordentligt vid redigeringar av Wikipedia-texter och lätta att blanda ihop med de raka som används för att markera kursiv och fet stil. Hälsningar / --Minor 8 augusti 2011 kl. 15.54 (CEST)
Jag såg nu att det utbyte av anföringstecken – från gåsögon (») till typografiska citationstecken (”) som en användare gjorde också inbegrep att ersätta boktitlar från att vara kursiverade till att skrivas inom typografiska citationstecken. Jag återställer denna ändring, eftersom den innebar att artikelnamn och titeln på den publikation den ingick i båda skrevs lika. Jag har som jag nämnde ovan för avsikt att konvertera alla litteraturreferenser med hjälp av de mallar som finns för detta ändamål, men till dess vill jag att artikeltitlar och boktitlar visas olika som ursprungligen var gjort.
Jag noterade också att styckeindelningen i avsnittet ... det norrländska kungsgårdssystemet hade havererat. Jag antar att detta är en följd av att man fört in alla fotnoter i den löpande texten utan att kolla konsekvenserna. När det gäller en mycket lång artikel som denna menar jag att det är nödvändigt att se till att fotnotstexterna redovisas för sig; det blir annars mycket svårt att hitta och få en bild av artikeltexten när man behöver redigera. Jag hade därför separerat fotnoterna från löptexten på ett sätt som inte påverkade artikelvisningen. Jag har återställt ändringarna i detta stycke för att den omfångsrika notapparaten inte ska drunkna i nottexterna. /--Minor 8 augusti 2011 kl. 22.33 (CEST)

text: Både det sätt som du använder gåsögon och referenser på strider mot den stilguide som finns på Wikipedia och som är framarbetad genom konsensus. Jag har återställt din återställning eftersom den återinförde tidigare åtgärdade syntaxfel. /εsquilo 9 augusti 2011 kl. 11.30 (CEST)
replies: text: :Hej igen! Jag har gått igenom alla sidor jag har kunnat hitta på Wikipedia som avser språkstandard och ortografi och jag har inte hittat något som säger att gåsögon skulle bryta mot Wikipedias stilstandard. Det skulle underlätta om du visade på var detta stod. Jag vet inte på vilket sätt mina hänvisningar strider mot stilguiden. Jag vet att de skulle accepteras i tidskrifter med vetenskapliga anspråk, så också där skulle jag uppskatta ett förtydligande. P.S. Din återställning innebar att den havererade styckeindelningen i avsnittet ... det norrländska kungsgårdssystemet är tillbaka. Jag ser större problem med det än formalia. / --Minor 10 augusti 2011 kl. 12.20 (CEST)

text: :Vid en tredje genomläsning tror jag att jag missförstod din hänvisning till referenser ovan och att du syftar på fotnoterna, inte litteraturreferenserna. För min del är det viktiga att texten och fotnoterna struktureras på ett sätt som gör den lättare att redigera utan syntaxfel. När det gäller en längre artikel som denna funkar det inte att skriva direkt i Wikipedia, utan man får ta ett ordbehandlingsprogram till hjälp. Jag påbörjade en första version där jag lät fotnoterna ligga inbakade i löptexten på det sätt som jag antar att du menar. Men resultatet blev inte bra, eftersom det blev svårt att få någon översikt. Det gick däremot betydligt bättre när noterna fick ligga separat under löptexten i stället för att läggas in i den. /--Minor 10 augusti 2011 kl. 12.46 (CEST)
replies: text: ::Skriv i så fall fotnoterna separat i stycket "Noter" och hänvisa till den med namn i texten på samma sätt som är gjort i artikeln Finskt kallblod. /ℇsquilo 4 november 2011 kl. 13.47 (CET)
replies: text: ::: Bra förslag – det är nu fixat och klart! / --Minor 8 november 2011 kl. 22.18 (CET)
thread_title: Rekommenderad artikel

message: Artikeln bygger på flera otryckta källor, vilket källförteckningen visar. Fogderäkenskaperna och de flesta skattelängderna är dock sedan något år tillbaka inskannade av Riksarkivet och tillgängliga digitalt via Riksarkivets enhet SVAR (www.svar.ra.se). Vågar man sig på att testa 1500-tals- och 1600-talshandstilar är det alltså lätt att själv verifiera uppgifterna för den som vill. Det kostar visserligen ett par tior att ta ett korttidsabonnemang, men kostnaden är betydligt lägre priset för att be arkivet skicka en papperskopia av handlingen. / --Minor 20 november 2011 kl. 20.44 (CET)
thread_title:  Kommentar rörande de otryckta källorna 

message: Jag har gjort en sista detaljgranskning av texten ord för ord nu i november när jag känner att jag har fått mer distans till texten. Några småsaker har jag därför fixat i dag som en följd av granskningen. Från min sida sett är artikeln nu så pass stabil som jag kan göra den; jag har inget mer i min disposition som ska täckas. / --Minor 20 november 2011 kl. 20.55 (CET)
thread_title:  Redigeringarna i november 2011 

message: Artikeln är lång, eftersom den täcker en lång tidsperiod. Jag ser ingen mening med att stycka upp artikeln i flera; för läsaren skulle vinsten bli liten, föreställer jag mig. Jag har försökt att göra strukturen så pass tydlig som det bara går, så att det ska gå lätt att identifiera vilket avsnitt som behandlar vilken aspekt. Jag har valt att behandla Norrala kungsgårds medeltida historia i dess kontext av hela det norrländska kungsgårdssystemet, eftersom det skulle ge en missvisande bild att utgå från Norrala kungsgård som en isolerad företeelse. Skulle någon vilja lägga upp separata artiklar för de andra kungsgårdarna i Norrland – jag tror inte att det skulle bli aktuellt, med tanke på hur få medeltida belägg som finns bevarade för de flesta av dessa – borde det inte vara ett problem att länka till de berörda avsnitten i den här artikeln, om man vill hänvisa till en översikt. Norrala kungsgård är dock speciell genom att den förblev i kronans ägo ända in på 1500-talets andra del, och därmed finns också betydligt mer material tillgängligt om detta gods än om de andra. / Urban Sikeborg, --Minor 20 november 2011 kl. 21.16 (CET)
thread_title:  Kommentar angående artikelns upplägg 

message: Sett till namnet "Norrala kungsgård" borde ju inledningsordet vara "belägen" som nu är fallet, men eftersom det rör sig om ett gods valde jag "beläget". Alltså att godset är beläget i.... Är det fel? Gaisjonke 9 december 2011 kl. 22.28 (CET)
thread_title:  Belägen eller beläget? 

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt de vägledande kriterierna:
* Har varit nominerad i minst tre veckor och fått minst fem utmärkt-röster, vilka utgör minst 2/3 av det totala antalet röster. Kigsz 12 december 2011 kl. 13.35 (CET)
---- 
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Nominerad av Sjunnesson 20 november 2011 kl. 08.51 (CET)
 
En välskriven, uttömmande, illustrerad och väl källbelagd artikel som har funnits på AIVPN sedan maj 2010.
 
;Stöder för utmärkt
#Ace90 26 november 2011 kl. 13.33 (CET) Se kommentar
#Kigsz 4 december 2011 kl. 18.43 (CET) Uttömmande är rätta ordet!
#Yger 4 december 2011 kl. 20.31 (CET) Jag ser kriterierna uppfyllda med råge. Är den mest fullödiga artikel jag mött på sv:wp.
#RHackl 7 december 2011 kl. 17.02 (CET) Utmärkt artikel!
#Ricjac 7 december 2011 kl. 18.06 (CET) Utmärkt i ordets mening!
;Stöder för bra
 
;Stöder ej
 
;Diskussion
Inledningen och sammanfattningen borde slås ihop. Mot slutet finns det kanske lite överflödig kringinformation om evenemang osv. Jag är heller inte tillräckligt kunnig för att bedöma uppgifternas korrekthet. Tror ändå att artikeln kan bli utmärkt. --Ace90 26 november 2011 kl. 13.33 (CET)
replies: text: Måste säga att vid bara en överblick ser det ut att vara ett av de mer gedigna verk jag har sett.. Ace90 har rätt, sammanfattningen och inlednignen måste slås ihop. Dessutom borde "Noter" och "Tryckta källor" samlas under ett och samma sektioner, jag föreslår det samlande namnet "Referenser", och att Noter och Tryckta källor blir underrubrik till den rubriken. Tanzania 26 november 2011 kl. 16.35 (CET)
replies: text: :Tack för återkopplingen, Ace90 och Tanzania. Så här har jag gjort:

text: :1) Jag har nu slagit samman inledningen och sammanfattningen. Min personliga uppfattning är att inledningen därigenom förlorat sin funktion av inledning och enbart blivit en längre sammanfattning i stället. Den idealbild jag har i tankarna är att någon halkar in på sidan, vet inte vad den handlar om, lägger en sekund på att läsa den korta inledningen och inser att detta är/inte är vad hon/han letar efter. Det krävs nog lite mer av användaren nu. Men jag lider antagligen av en arbetsskada. (En inledning i dokumentationsstandarder som Information Mapping, minimalism och det nu populära DITA ska normalt inte vara längre än en eller ett par meningar för att motsvara sitt syfte; längre utläggningar än så klassificeras som konceptuell information och läggs separat.) Jag blir förstås glad för feedback.

text: :2) Jag har samlat alla typer av källor samt notapparaten under den gemensamma, överordnade rubriken Referenser; att lägga de otryckta källorna utanför såg inte optimalt ut, så det avstod jag från. Om en uppgift eller källa är tryckt eller otryckt ändrar väl inte dess egenskap av referens, eller har jag missuppfattat dig, Tanzania?

text: :3) Jag har dock inte beskurit de uppgifter som ges i slutet om verksamheten i Kungsgården i dag, eftersom jag tycker att de bidrar till bilden av hur Kungsgårdens funktion ändrats från att ha varit en viktig, högmedeltida replipost för kronan i Norrland, förvaltningscentrum i södra Hälsingland samt tingsplats, till att ägas av den övre sociala eliten i socknen, bli gästgiveri och sedan förvandlas till socknens nav och något av hjärtat i de stora väckelser som drar igenom Hälsingland på 1800-talet. Och nu en plats med ett större antal sena fornlämningar och fortfarande en given utgångspunkt för de lokala föreningarnas större evenemang. Jag tror att det finns få platser i Norrland där man kan kontinuerligt kan belägga en sådan förändring i en orts funktion. Därför tycker jag att den nuvarande texten, som är jämförelsevis kort, har sitt värde. Det kan naturligtvis diskuteras ... / Urban Sikeborg, --Minor 28 november 2011 kl. 21.56 (CET)
replies: text: ::Det blev bättre med noterna. Jag försökte göra det som jag tänkt det, men fick inte ihop det och vågar inte röra notapparaten (den kraschade..) men om du kollar i historiken borde du kunna se hur jag tänkte mig! Tanzania 28 november 2011 kl. 22.21 (CET)
replies: text: :::Jag försökte själv att lägga notapparaten före redovisningen av källorna i avsnittet Referenser, men det funkade inte. När man använder referenser – REF NAME= – i stället för fotnoter verkar det inte vara möjligt att lägga löptext efter notapparaten där referenserna ligger; allt därefter släcks ner och visas inte. Alternativet verkar då vara att konvertera tillbaka alla referenser till fotnoter om notapparaten ska ligga före källförteckningen, vilket dock innebär att texten i redigeringsläge blir extremt svårhanterlig på grund av textmängden. Skulle vi kunna kompromissa här och låta noterna ligga där de ligger? / Urban Sikeborg, --Minor 30 november 2011 kl. 16.42 (CET)
replies: text: ::::Det hela måste avslutas med </references> istället för  för att texten efter noterna skall synas. Niklas R (D#) 1 december 2011 kl. 05.12 (CET)
replies: text: :::::Stort tack för hjälpen, Niklas! – Jag har nu flyttat noterna så att de inleder avsnittet References. / --Minor 1 december 2011 kl. 09.43 (CET)
Jag håller med Yger, helt klart en av de mest gedigna artiklar jag har sett. Jag har lite svårt att greppa hela artikeln just därför och väntar med att rösta tills jag har satt in mig mer i det - det känns lite som att äta en elefant, man får ta det bit för bit, väldigt långsamt.. Men jag har en invändning - första meningen. Jag skulle vilja att den skrevs så att inte artikeln började med en apposition eller vad man nu ska kalla det. Tanzania 4 december 2011 kl. 20.45 (CET)

text: Jag har formulerat om den inledande sammanfattningen lite så att uppgiften om kungsgårdens fysiska belägenhet kommer in lite smidigare (hoppas jag ...). / --Urban Sikeborg (»Minor») 5 december 2011 kl. 13.12 (CET)
</div>
----
thread_title: Antagen till utmärkt

message: Artikeln Norrala kungsgård planeras visas i rutan "Utmärkt artikel" på huvudsidan 10-11 januari. Kolla gärna upp sammanfattningen, så att den ser seriös och inbjudande ut.
BoivieBot 30 december 2011 kl. 02.46 (CET)
thread_title: Huvudsida

message: Jag kopierade endel av detta material till Norrland#Yngre medeltid, inklusive några omfattande fotnoter. Mange01 (disk) 23 mars 2012 kl. 16.20 (CET)
thread_title: Kopieat material

message: Artikeln avsevärt längre än riktmärket 100 kB - kan man bryta ut något? Mange01 17 augusti 2012 kl. 13.38 (CEST)
replies: text: Ja, den här artikeln är väldigt lång. En hel del som inte handlar om själva kungsgården borde kunna flyttas till Norrala socken eller till och med Hälsingland. Men framför allt är språket väldigt utbroderat. Att göra något åt det tar nästan lika mycket tid som att skriva om hela artikeln. /ℇsquilo 17 augusti 2012 kl. 14.51 (CEST)
replies: text: :Hela avsnittet Kungsgården i senare tid bör brytas ut och infogas i artikeln Kungsgården, Söderhamns kommun --Zejo (disk) 17 augusti 2012 kl. 20.27 (CEST)
thread_title:  Väldigt lång 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Norrala kungsgård. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20071202060500/http://www.kb.se/ till http://www.kb.se/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 23 maj 2017 kl. 10.13 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade