Diskussion:Juristexamen

message: Stämmer verkligen uppgifterna i denna artikel? Jag har bestämt för mig att begreppet juristlinjen infördes i samband med högskolereformen 1977, samtidigt som juris kandidatexamen avskaffades och ersattes med juristexamen. Juris kandidatexamen återinfördes dock 1986.
Slutligen: infördes inte poängsystemet på samtliga fakulteter på universiteten 1969? /Annika 5 juli 2007 kl. 16.06 (CEST)
Dessutom borde Vanligen "postgraduate"  förklaras både för vad det betyder och om det realiter skiljer sig från en svensk juristexamen. Den nya juristexamen är väl på avancerad nivå?; och skiljer sig därför inte från kravet på postgraduate. Frågan är väl om den amerikanska gradens verkliga nivå. Norska WP hävdar, att "I Storbritannia og USA finnes graden Juris Doctor (JD) som tilsvarerer en kandidatutdannelse". Luke 18 oktober 2007 kl. 15.04 (CEST)
Från SU:
replies: text: ::Juristutbildningen är en yrkesutbildning och är undantagen från den nya examensstruktur som införts för de generella examina. Juristutbildningen kommer inte att delas upp i olika etapper utan skall fortfarande vara en sammanhållen utbildning på fyra och ett halvt år. Flera andra av de ändringar som genomförts berör dock även juristutbildningen. I det följande anges de viktigaste nyheterna.
replies: text: ::Examensbenämning
replies: text: ::Juris kandidatexamen byter enligt högskoleförordningen namn till Juristexamen. Det är en examen på avancerad nivå. Ett av skälen till namnbytet är att examen inte skall förväxlas med en treårig generell examen på grundnivå, som fortsättningsvis kommer att benämnas kandidatexamen.

text: ::Utbildningsprogrammet kommer inte längre att kallas Juristlinjen utan Juristprogrammet.

text: ::De som före den 1 juli 2007 har påbörjat sina studier på juristlinjen har dock rätt att slutföra utbildningen för att avlägga en juris kandidatexamen ända fram till och med utgången av juni 2015. Dessa studenter kommer att kunna välja mellan att ta ut en juris kandidatexamen eller en juristexamen.
Källa: http://www.juridicum.su.se/jurweb/aktuellt/bilagor/Nyheter_i_juristutbildningen_1juli_2007.pdf
Luke 18 oktober 2007 kl. 15.13 (CEST)

text: Jag omarbetade texten i historikavsnittet i syfte att försöka få bort den långdragna kk-märkningen. Är det någon som har några invändningar? /Annika 20 september 2008 kl. 12.30 (CEST)
replies: text: :Jag tar bort kk-märkningen (som jag själv gjort) då ingen protesterat mot min omformulering den 20 september. /Annika 11 december 2008 kl. 00.09 (CET)

message: Någon får gärna göra förtydliganden om juristutbildningens tillkomst i Umeå, men jag hittar inget som tyder på att en juridisk fakultet finns eller funnits där, vilket artikeln gav intryck av och som jag därför tog bort. Det kan knappast ha varit förrän på 1990-talet som det blev möjligt att avlägga juris kandidatexamen där. /Annika 18 maj 2011 kl. 21.55 (CEST)
thread_title:  Umeå universitet 

message: Jag är inte insatt i vad det ämne man studerar när man läser till en juristexamen kallas - men det nämner artikeln heller inget om! Om det är juridik man läser på juristprogrammet så borde väl artikeln nämna det någonstans i inledningen? /31.192.196.242 21 december 2011 kl. 19.40 (CET)
thread_title:  Borde inte ämnet juridik nämnas? 

message: Det verkar finnas viss förvirring kring det faktum att en svensk juristexamen (tidigare jur.kand.) endast går att få genom att studera på något av juristprogrammen ( även om det också går att få via tvåårig tilläggsutbildning för de med utländsk examen motsvarande juristexamen, men det ser jag mest som kuriosa och inte som ett reellt alternativ för de flesta). Gissar att förvirringen delvis beror på tillväxten av främst handelsrättsliga utbildningar som ger en ekonomiexamen med juridisk inriktning och hur de driver opinion för att få kalla sig advokat. Förmodligen borde texten utvecklas kring juristexamen i sig; vad juristprogrammet innehåller för moment samt ett stycke om målen med utbildningen. /Lavazza 17 maj 2013 kl. 22.46 (CEST)
replies: text: Det verkar finnas en viss förvirring kring de formella krav som ställs för att erhålla jusristexamen och de reella begränsningar som utgår från lärosätenas organisering av utbildningen. Jag vågar inte gissa vad den bakomliggande orsaken till denna förvirring är, men den verkar bygga på en förvaltningsrättslig kunskapslucka. Examenskraven regleras i högskoleförordningeen bilaga 2. Av denna reglering följer att programutbildning inte är ett krav. Såvitt jag kan bedöma finns det inte någon examen som kräver programutbildning. Att de svenska lärosäten som har rätten att utdela juristexamen, har valt att sammanföra juristutbildningens kurser i program är en annan sak. Även om det i praktiken inte går, så är det i princip möjligt att erhålla en juristexamen baserat på fristående kurser. /B****n (disk) 18 maj 2013 kl. 15.00 (CEST)
replies: text: :Faktum kvarstår, en svensk juristexamen går endast att få genom att studera på något av juristprogrammen, även om det i teorin inte hade behövt vara så. Då är frågan främst om vi ska beskriva möjligheterna till juristexamen som de rent faktiskt, och i praktiken, föreligger eller enligt hur den i teorin hade kunnat utfärdas. Idag går det reellt endast att uppnå juristexamen genom programantagning senast termin 3, även om det teoretiskt finns möjlighet för de universitet med examensrätt att erbjuda juristutbildningen som fria kurser (jag bortser här ifrån möjligheterna att komplettera utländsk juristexamen via en tvåårig påbyggnadskurs). Jag föreslår att den teoretiska möjligheten läggs under en underrubrik och den praktiska verkligheten, så som möjligheterna föreligger idag, även den beskrivs separat. Detta då det, som jag bedömer det, främst är av allmänintresse att beskriva de faktiska möjligheterna till juristexamen. Jag kan tillägga att jag uppskattar din kunskap kring högskoleutbildningar i allmänhet och hoppas att vi kan fortsätta utveckla texten kring juristutbildningen specifikt, en text som jag anser ursprungligen var präglad av undermålig struktur samt fylld av fel och rena missförstånd. Målet måste vara att presentera en lättillgänglig välstrukturerad text som presenterar korrekt fakta. /Lavazza (disk) 10 Juni 2013 kl. 11.15 (CEST)
thread_title:  Juristprogrammet 

message: I artikeln anges att "då juristexamen samt jur.kand. är kvalificerade yrkesexamina får man inte utan fog ange att man innehar dessa". Rent moraliskt kan detta påstående kanske ha fog för sig, men legalt finns det inte något hinder mot att ljuga om vilka examina man har så länge det inte rör sig om särskilt skyddade titlar. Att en viss examen är en "kvalificerad yrkesexamen" ändrar inte detta. Det kan också tilläggas att juristexamen och juris kandidatexamen inte är kvalificerade yrkesexamina. Kvalificerad yrkesexamen utdelas efter genomgången KY-utbildning. /B****n (disk) 18 maj 2013 kl. 15.23 (CEST)
replies: text: Naturligtvis finns det legala hinder för att utge sig för att ha en yrkesexamina utan att det finns fog för detta, men det är korrekt att inget specifikt åtal finns för det fall där man anger att man har juristexamen utan att detta stämmer. Istället faller det under andra åtalspunkter. Att vid kommersiellt bedriven juridisk rådgivning ange att man har juristexamen för att locka klienter skulle till exempel kunna utgöra bedrägeri./Lavazza (disk) 10 Juni 2013 kl. 11.40 (CEST)
replies: text: :Bedrägeriet konstitueras inte i sig av lögnen, utan av vilseledande för att själv få vinning till skada för de vilseledde. Bedrägeri blir det därför bara om den som ljuger om sin examen också har uppsåt att skada klienten och denna skada är relativt omedelbar. Det räcker inte med att klienten på sikt lider skada pga inkompetenta råd (i annat fall skulle även en och annan advokat dömas för bedrägeri). En person som anser sig ha goda juridiska kunskaper och felaktigt påstår sig ha en juristexamen, behöver alltså inte göra sig skyldig till bedrägeri eller annat brott pga sin lögn. Detta kan jämföras med ett antal yrkestitlar inom hälso- och sjukvård för vilka det finns ett uttryckligt förbud för otillbörlig användning med möjlighet att utdöma böter för överträdelse. Det är vilseledande (dock inte brottsligt) att antyda att juristexamen och jur.kand. skulle ha något särskilt skydd. Om någon vill få framgång i sällskapslivet genom att lögnaktigt låta trycka "jur.kand.", "pol.mag.", "fil.dr." eller liknande på sitt visitkort, så är det inte brottsligt. /B****n (disk) 10 juni 2013 kl. 12.43 (CEST)
replies: text: ::Något direkt uppsåtsrekvisit finns inte för bedrägeri utan det handlar om ett krav på vinning för gärningsmannen och skada för någon annan, se 9:1 BrB. Att, som du vidare påstår, inget ansvar för bedrägeri skulle finnas i de fall där skadan inte är omedelbar( i tid) är också fel, istället handlar det om att skadan och vinningen ska ha en direkt koppling till varandra och till den handling (eller brist på sådan) som de felaktiga uppgifterna föranlett. (Låt vara att en oändligt lång tidsrymd inte kan förflyta med hänsyn till den korrekta bedömningen av det kausala sambandet eller för att preskribering inte ska inträda.)Att vissa titlar är direkt skyddade betyder inte att andra titlar, som inte specifikt är listade, går att använda hur som helst utan att något straffansvar skulle kunna utkrävas. Till skillnad från de av dig nämnda titlarna,  pol.mag, fil.dr, el likn. är juristexamen en yrkesexamen. I sig ingen större skillnad kan tyckas, men då en juristexamen är mer specifikt kopplad till ett yrkesområde blir det naturligt så att ett användande, utan verklighetsgrund, blir mer graverande ur bedrägerisynpunkt. Att bedriva juridisk rådgivning mot ersättning (själva vinningen) under falskt föregivande av att man har juristexamen är bedrägligt om det innebär att man lockar klienter som annars valt en annan rådgivare och att ens verksamhet sedan orsakar skada för klienten på grund av, till exempel, otillräcklig eller vårdslös rådgivning. Att du sedan själv anser dig ha adekvata kunskaper att bedriva juridisk rådgivning, och därför utger dig för att ha juristexamen, påverkar inte bedömningen. Att man teoretiskt skulle kunna ljuga om sin examen utan därpå följande straffansvar är korrekt på samma vis som att man teoretiskt kan köra bil med 0,5 promille i blodet utan därpå följande straffansvar./Lavazza (disk) 10 Juni 2013 kl. 13.40 (CEST)
replies: text: :::Visst krävs det uppsåt. Jag förstår inte riktig varför det inte skulle göra det och det gör uppenbarligen inte författarna till brottsbalkskommentaren heller.

text: :::Att ljuga om exvis sin juristexamen medför inte något direkt straffansvar. Straffansvar inträder först när lögnen görs för att genom vilseledande erhålla vinning som är till  skada för den vilseledde. Och det gäller vilken lögn som helst, inte specifikt lögner om erhållna examina. Detta till skillnad från att vilseledande kalla sig läkare eller att köra bil med 0,5 promille. Det är uttryckligen straffbelagt och dessutom utan krav på någon skada (eller fara för skada) till följd av handlingen. Det finns inte någon principiell skillnad i detta avseende mellan yrkesexamina och generella examina. Jag ser ingen poäng i att denna artikel införa en passus om att man kan göra sig skyldig till vissa brott om man under vissa förutsättningar ljuger om en examen. Då skulle ett sådant stycke finnas i varje artikel som handlar om en eller annan examen och dessutom ett motsvarande stycke i snart sagt varje artikel. Om denna typ av utredning kring straffansvar vid lögn om examen passar i någon artikel (vilket jag betvivlar), så är det i artikeln om bedrägeri. /B****n (disk) 10 juni 2013 kl. 14.43 (CEST)

text: :::Nu kom det till ett "direkt" framför "uppsåt", och visst är det så att det inte krävs direkt uppsåt. Men det har jag inte heller påstått. Antag följande scenario. En person har läst fyra år på en juristutbildning, men aldrig slutfört sitt examensarbete och därmed inte heller erhållit någon examen. Personen får därefter en anställning för vilken inte formellt krävs en juristexamen men som erbjuder stora möjligheter att arbeta med och få erfarenhet av juridiskt frågor. Efter flera års arbetserfarenhet, får personen möjlighet att arbeta direkt mot klient och säger sig då ha en juristexamen. Det är då inte frågan om någon form av uppsåt att skada. Personen har haft för avsikt hjälpa klienten på bästa sätt och har på goda grunder ansett sig klara av det. Fel? Naturligtvis. Straffbart? Inte alls. Ett annat scenario är när en politiker påstår sig ha en examen som hen inte har. Inte heller det utgör bedrägeri. /B****n (disk) 10 juni 2013 kl. 15.03 (CEST)
replies: text: ::::För att rekapitulera vad kärnpunkten i diskussionen handlar om; att påstå att något är tillåtet bara grundat på att det inte uttryckligt är straffbelagt, som att kalla sig legitimerad läkare, eller att det i vissa situationer är straffritt, tex för att, som du uttrycker det, 'vinna fördelar i sällskapslivet' alternativt vinna politisk framgång, är missvisande när det i praktiken inte är möjligt. Att köra bil med 0.5 promille i blodet är i vissa situationer straffritt, enligt brb 24:4, men att utifrån det dra slutsatsen att man inte kan säga att det är förbjudet att köra bil berusad är att dra det något långt. Att utan grund ange att man har en juristexamen när man arbetar som jurist är något som väldigt snabbt skulle leda till påföljd. Flera lagar och förordningar spelar in, ett exempel är bedrägerilagstiftningen, men andra möjliga regleringar kan tex vara marknadsföringslagstiftningen. För att återkomma till frågan om uppsåt vid bedrägeri; nu vet jag inte vilken brottsbalkskommentar du hänvisar till men jag ställer mig tveksam till om du tolkat den rätt, alternativt dess kvalitet. Bedrägeri är inget oaktsamhetsbrott, så långt kan jag hålla med, men analysen av rekvisiten är felaktig. Det är för själva vinningen som det det ska finnas någon form av uppsåt men när vi kommer till skadan finns det inget som helst krav på uppsåt, varken direkt eller indirekt. Det räcker att det finns en adekvat kausalitet mellan vinningen och skadan, ett rent objektivt samband alltså. I ditt exempel ovan hade det faktum att din rådgivare inte avsåg att orsaka skadan inte påverkat bedömningen för om straffansvar för bedrägeribrott förelåg. /Lavazza (disk) 10 Juli 2013 kl. 15.22 (CEST)
replies: text: :::::Vi skulle kunna fortsätta diskussionen kring uppsåt, men den är egentligen ointressant i sammanhanget. Vad som är av betydelse för artikeln är att det i sig inte är straffbart att felaktigt påstå att man har en juristexamen (oavsett om det sker med eller utan uppsåt). Jag menar därför att det är missvisande att skriva att "man inte utan fog" får påstå sig inneha en sådan examen och det blir direkt felaktigt om man påstår att detta skulle bero på att det rör sig om en yrkesexamen. Det är inte motiverat att i just denna artikel påpeka att en lögn om den företeelse som artikeln behandlar, under vissa omständigheter skulle kunna utgöra bedrägeri. Artikeln handlar inte om brottet bedrägeri och bedrägeri har ingen särskild koppling till just lögner om juristexamen. Skulle det vara motiverat att behandla bedrägeri i artikeln om juristexamen, så skulle det vara lika motiverat att behandla det i artiklarna om civilingenjör, jägmästare, socionom, pol. mag. etc. Och i så fall borde det vara motiverat att nämna i en mängd andra artiklar att "man inte utan fog" får påstå det ena eller andra. Det leder till orimligheter. Låt denna artikel handla om juristexamen och lämna frågan om bedrägeri utanför. /B****n (disk) 11 juli 2013 kl. 00.26 (CEST)
replies: text: ::::::Där skiljer våra åsikter sig åt, att i yrkeslivet falskeligen hävda att man har juristexamen skulle inte vara praktiskt möjligt då det skulle träffas av flera lagregleringar, däribland de om bedrägeri. Bedrägeri i sig stod aldrig, och var aldrig avsett att stå, som fristående punkt utan var kopplat till informationen om att titeln jurist inte har något rättsligt skydd i sig. Men för att mötas halvvägs kan vi härmed avsluta diskussionen och utelämna den informationen i sin helhet i den aktuella texten. 
/Lavazza (disk) 13 augusti 2013 kl. 15.00 (CEST)
thread_title:  Ljuga om examen 

message: Har just nu inte tid att gräva i kraven för inkassoverksamhet och konkursförvaltare. Är kravet för denna typ av verksamhet att man har juristexamen/jur kand, men att det finns möjlighet till undantag, eller är det så att juristexamen endast är en möjlig väg, men inte på något sätt är nödvändig? I det förra fallet är det korrekt att skriva att det i princip krävs en juristexamen. I det senare fallet bör det istället stå att juristexamen krävs i praktiken. /B****n (disk) 4 oktober 2013 kl. 13.02 (CEST)
replies: text: Här blir det en praktisk avvägning. Tanken är att dela in in två huvudkategorier, en med yrken där juristexamen (el motsvarande) krävs och en med exempel på yrken där det i både teori och praktik främst är de med en juristexamen som kan verka och där det också till en överväldigande majoritet är dessa som är yrkesverksamma. Den sistnämnda kategorin går naturligtvis att strukturera och kategorisera ytterligare men i pedagogiskt syfte anser jag att strukturen med två huvudkategorier fyller ett syfte. Om man ska ställa upp kriterier för denna kategori två skulle jag föreslå (utveckla gärna) att yrket/rollen ska ha 1: en praktisk och/eller en teoretisk begränsning genom lag/regelverk/kod till förmån för de med juristexamen, men att denna inte fullständigt utesluter andra kvalifikationer, samt att, 2: det i praktiken är en överväldigande majoritet av de i yrket/rollen verksamma som har juristexamen. Om dessa två kriterier uppfylls ska yrket/rollen sorteras in under kategori 2, uppfylls bara ett av kriterierna ska yrket/rollen inte sorteras in under kategorin. Att det vanligtvis, av tradition, främst är jurister som arbetar i vissa yrken eller roller är inte grund nog att placera dessa i kategori 2. Jag öppnar för möjligheten att tillföra en tredje kategori av typen "yrken där de med juristexamen vanligtvis är verksamma" el liknande. I exemplet ansvarig för inkassoverksamhet ställer lagen upp kravet att den ansvarige ska ha sakkunskap, vilket skulle utgöras av en juristexamen, men att man också kan kvalificeras genom att visa på lång praktisk erfarenhet. Resultatet är att en överväldigande majoritet av de ansvariga har juristexamen, men att fåtalet undantag finns./Lavazza (disk) 7 oktober 2013 kl. 13.16 (CEST)
thread_title:  Inkassoverksamhet och konkursförvaltare 

message: Uppdaterade rankinglistor kan ersätta tidigare, men observera att de endast ska ersätta listor från samma rankingorganisation. M.a.o URANK 2012 ersätts av URANK 2013, men inte ex.v Fokus 2012-listor. Ange även vilken organisation som rankar. Lägg gärna till föregående års placering inom parentes./Lavazza (disk) 22 januari 2014 kl. 15.50 (CEST)
Ger det verkligen en rättvisande bild att använda sig av rankinglistor som rankar de olika universiteten i sin helhet snarare än de enskilda juristprogrammen? Jag föreslår att man istället bör nämna HSV:s utvärdering av de olika programmen. 
replies: text: Det finns en poäng i detta, Urank har t.ex dragit på sig kritik då deras rankingkriterier i flera aspekter saknar vetenskaplig grund. Som ett första steg borde rankinglistorna kompletteras med Universitetskanslersämbetets, tidigare HSVs, utvärderingar av respektive juristprogram./Lavazza (disk) 24 februari 2014 kl. 15.40 (CEST)
replies: text: :Jag tog bort Fokus-rankningen, då den saknar relevans för en artikel om juristexamen. Den länkade källan är en totalrankning av universitet och högskolor och innehåller således ingen omedelbar information om rangordningen av just juristutbildningarna. Tomas e (diskussion) 21 juli 2014 kl. 21.16 (CEST)
replies: text: ::Hej Tomas e, du har tyvärr inte sett att rankingen även är nedbruten i utbildningsgrenar. Juristutbildningar är en av dessa. Jag återför rankingen och ber dig undersöka grundmaterial och källor noggrannare innan du redigerar i framtiden. /Lavazza (disk) 23 juli 2014 kl. 16.30 (CEST)
Jag vill återigen påpeka att det inte är lämpligt att ersätta olika rankinglistor med varandra. De olika listorna har olika kriterier och parametrar för rankingen och det ger alltså inte en fullgod bild av utbildningarna om olika listor helt ersätter varandra. Lägg istället upp listorna parallellt. Rankinglistor av senare årgång kan naturligtvis ersätta tidigare listor så länge det är tal om samma rankinglista, exv ersätter Urank 2015 Urank 2014, men inte Focus 2012. Skulle en rankinglista bli för gammal för att vara relevant, annat än i utvecklingsjämförande syfte, kan den tas bort utan att ersättas. Tidsgränsen för detta är förslagsvis när listan börjat närma sig motsvarande 2 utbildningskullar, ca 9 år.     
Lavazza (diskussion) 21 januari 2015 kl. 10.41 (CET)
thread_title: Att lägga till rankinglistor

message: Jag har globalmärkt artikeln då den i inledningen tycks tala om svenska förhållanden utan att klargöra att det rör sig om just dessa, och dessutom är länkad till några andra språk som uppenbarligen handlar om dessa länder specifika juristexamina. Om denna artikel förtydligas till att handla om den nuvarande svenska juristexamen behöver relationen mellan denna artikel och artikeln jurist i Sverige göras tydligare. Det skulle nog vara bra med en globalt utformad artikel om juristutbildning, som f.n. är en omdirigering hit. I andra länder bedrivs utbildningen definitivt på annat sätt, och man kvalificerar sig på olika sätt för statliga eller "officiella" juristyrken, vilket innebär att denna artikels inledning blir missvissande. Så vitt jag vet gäller i USA att juristutbildningen/law school är en "påbyggnadsutbildning" på en bachelorexamen och de har bar exams, i Tyskland finns Staatsexamen vid sidan av(?) universitetens juridiska utbildning o.s.v. Tomas e (diskussion) 21 juli 2014 kl. 21.24 (CEST)
replies: text: Instämmer. Juristiexamen syftar här på den svenska examen med denna benämning. Det behövs alltså en artikel om juristutbildning med ett globalt perspektiv. /B****n (diskussion) 23 juli 2014 kl. 11.18 (CEST)
replies: text: :Jag kommer ta bort Globalmärkningen då artikeln huvudsakligen handlar om den svenska examinan "juristexamen" och inte juristexamen i allmänhet, även om det i komparativt syfte finns jämförelser med andra länders motsvarande examina. Jag har förtydligat att uppslagsordet avhandlar en svensk yrkesexamen. Med detta anser jag att alla eventuella missförstånd skall vara undanröjda. Detta utesluter inte att det kan finnas ett syfte med ett separat uppslagsord som behandlar juristutbildningar i världen. Dessa kan då förslagsvis rymmas under av Tomas es föreslagna 'Juristutbildning', alternativt under det befintliga 'Jurist' om man finner det vilseledande att behandla dessa under 'Juristexamen'./Lavazza (disk) 23 juli 2014 kl. 16.45 (CEST)
thread_title:  Globalt perspektiv 

message: Återför Kategori:Akademiska titlar då uppslagsordet även avhandlar Juris kandidat, föregångaren och parallell till Juristexamen. /Lavazza (disk) 23 juli 2014 kl. 17.00 (CEST)
thread_title: Akademiska titlar

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Juristexamen. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20110730145038/http://www.juridicum.su.se/jurweb/utbildning/juristlinjen.asp?lang=swe till http://www.juridicum.su.se/jurweb/utbildning/juristlinjen.asp?lang=swe
*Lade  till http://www.law.gu.se/utbildning/utlex/
*Lade  till http://www.uhr.se/sv/Om-UHR/Press/Pressmeddelanden/Fortsatt-hogt-soktryck-till-hogskolan/
*Lade  till http://www.uhr.se/Global/Om%20oss/Nyheter/Press/S%C3%B6k%20HT%202015/Topp20_mest-sokta-utbildning_ht2015.xls
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 25 juni 2017 kl. 02.00 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Examinerade jurister kallas allmänt för jur.kand. även om de formellt inte har den titeln. Det förtjänas att nämnas i texten. ‎
replies: text: Att jur.kand.-examen har ersatts med juristexamen framgår av inledningen. Finns det någon källa på att det skulle vara vanligt att personer med juristexamen kallas juris kandidater? För övrigt är juris kandidat rent formellt sett inte en titel som erhålls vid uttagande av juris kandidatexamen, så om vi ska vara petiga har ingen den titeln. /B****n (diskussion) 17 augusti 2017 kl. 13.17 (CEST)
replies: text: :Titta på anställningslistan hos många advokatbyråer. Vad skulle juris kandidat vara om inte en examenstitel? 88.131.61.38 21 augusti 2017 kl. 16.21 (CEST)
replies: text: ::Med 2½ års erfarenhet från nämndemannasidan kan jag säga att man rätt regelbundet stöter på personer som använder titel jur kand i utövningen av yrket då de inte är advokater än. /Portunes (disk) 21 augusti 2017 kl. 16.55 (CEST)
replies: text: :::Var i examensordningen (högskoleförordningen (1993:100) bilaga 2) står det att den som uppnår en examen också erhåller en titel?

text: :::Finns källa på att den som har uppnått juristexamen ofta kallas jur.kand.? /B****n (diskussion) 21 augusti 2017 kl. 18.44 (CEST)
replies: text: ::::Behövs absolut en källa för det. /Portunes (disk) 21 augusti 2017 kl. 18.51 (CEST)
replies: text: ::::::Egentligen inte. Bolognaprocessen definierar alla treåriga universitetsexamen som likvärdiga med kandidat. Innan Bologna användes termen kandidat över huvud taget inte på KTH, numera är det en klart definierad tröskel på väg mot civilingenjör/master. Det är samma sak på de andra lärosätena jag har haft möjlighet att stifta närmare bekantskap med. /ℇsquilo 21 augusti 2017 kl. 19.03 (CEST)
replies: text: :::::::Jag vill inte vara otrevlig på något sätt, men jag undrar om du inte missförstod frågeställningen? /B****n (diskussion) 21 augusti 2017 kl. 21.07 (CEST)
replies: text: ::::::::Frågeställningen var om man kan kalla sig (jur) kandidat när man har tagit juristexamen, eller hur? Om man har tagit juristexamen har man klarat tre års studier på grundnivå och uppfyller därmed kriterierna för att kalla sig kandidat. Eftersom utbildningen är längre än tre år (270 poäng blir väl fyra år om jag räknat rätt) så är kand ett steg på vägen till juristexamen precis som det är till civilingenjörsexamen (300 poäng). /ℇsquilo 21 augusti 2017 kl. 21.36 (CEST)
replies: text: :::::::::Ok, då förstår jag, fast resonemanget blir lite konstigt. Det finns ingen "Bologna-kandidatexamen" med förledet "juris". Det som avses med jur.kand.-examen är den äldre examen som vid avskaffandet omfattade 4 1/2 års studier. Och som jag förstår det är det just det som kommentaren i artikeln avser. /B****n (diskussion) 21 augusti 2017 kl. 21.46 (CEST)
replies: text: ::::::::::Visst får man numer en kandidatexamen på väg mot en juristexamen, men det är inte en jur.kand utan en kandidat i rättsvetenskap. Angående frågan i sig, jag är inte helt övertygad om att även de med juristexamen kallas jur.kand. Examen är relativt ny, så det kan ta ett tag innan en benämning sätter sig.Lavazza (diskussion) 23 augusti 2017 kl. 12.21 (CEST)
replies: text: :::::::::::Vid hur många svenska juristutbildningar får man en kandidatexamen "på väg mot" en juristexamen. För att erhålla en kandidatexamen krävs inte bara tre års studier utan också ett självständigt arbete ("examensarbete") om minst 15 hp. /B****n (diskussion) 23 augusti 2017 kl. 14.33 (CEST)
replies: text: ::::::::::::En juristexamen, som tidigare kallades juris kandidat-examen, är trots sitt namn inte en kandidatexamen utan är snarare att jämföra med en magisterexamen. Det är också därför man har bytt namn på den. Från början var jur.kand.-utbildningen kortare, men det var över hundra år sedan. Någon gång på 1970-talet bytte man namn på den till juristexamen, men bytte sedan tillbaka för att alla examinerade jurister ändå titulerades jur.kand. i branschen. Den som har avlagt (inte "uppnått", vad är det för språkbruk?) en examen, innehar självklart den titel som examen avser. Pepparkaksgubbe (diskussion) 23 augusti 2017 kl. 14.51 (CEST)
replies: text: ::::::::::::: Japp, ett så kallat "kexjobb". Det är det som är "tröskeln" halvvägs genom utbildningen. Jag är ganska säker på att alla längre utbildningar har den numera. /ℇsquilo 23 augusti 2017 kl. 18.47 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::Vid en snabb googling verkar det som att kandidatexamen i rättsvetenskap erbjuds, men inte på något sätt är obligatoriskt, för den som studerar på vissa av juristprogrammen. Stockholms universitet anger att studenten får "söka över" till utbildningsprogrammet fil kand i rättsvetenskap. Lunds universitet anger att studenten "har möjlighet" att ta en kandidatexamen. För universiteten i Uppsala och Göteborg kan jag inte hitta något om kandidatexamen i rättsvetenskap, men jag kan ju ha missat något./B****n (diskussion) 23 augusti 2017 kl. 19.34 (CEST)
replies: text: :::::::::::::::Det är naturligtvis fritt att ta ut själva examen, som då blir en examen i rättsvetenskap, men som jag förstått det är det inte tvingande även om alla ska skriva en motsvarande kandidatuppsats termin 6 för att knyta ihop grundnivån: "Grundnivån fungerar som en sammanhållen grundläggande juridisk utbildning. Det är  möjligt  att  efter  fullgjorda  studier  på  grundnivå  ta  ut  en  kandidatexamen  i rättsvetenskap, 180 högskolepoäng." "Sjätte terminen [...] Rättsvetenskaplig uppsats 15 högskolepoäng. Självständigt skriftligt arbete." http://www.jur.lu.se/WEB.nsf/(MenuItemByDocId)/ID13491FDA53D43F54C1257CE6002E2FE3/$FILE/jajup%202010-01-18%20m%20%C3%A4ndring%2012-11-28.pdfLavazza (diskussion) 24 augusti 2017 kl. 15.20 (CEST)
replies: text: :::::::::::::::: Ovan gäller i alla fall för Lund, men ligger utanför den ursprungliga diskussionen. Kallas de med juristexamen för jur.kand? Mitt svar är ett rungande: vet ej. Det är inget jag lagt märke till, jag föreslår att informationen tas bort i avvaktan på tydligare språkutveckling. Det är ingen information som har någon större tyngd för uppslagsordet, så skadan blir minimal.Lavazza (diskussion) 24 augusti 2017 kl. 15.26 (CEST)
replies: text: :::::::::::::::::Jag tittade igenom utbildnings- och kursplaner på Göteborgs universitet och jag kunde inte hitta något som ens antydde möjligheten till uppsats under termin 6 och en därmed relaterad kandidatexamen. Jag är hur som helst helt överens med Lavazza om att det är något som ligger utanför den ursprungliga diskussionen och att informationen i artikeln bör tas bort i avvaktan på framtida utveckling och säkrare källor. /B****n (diskussion) 24 augusti 2017 kl. 18.37 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::::::Varför tjatas det om kandidatexamen i rättsvetenskap motsvarande fil.kand. här? Det har inget med saken att göra. Jur.kand. är detsamma som det som nu heter juristexamen.
replies: text: :::::::::::::::::::Det är väl egentligen analogt med det historiska förhållande att alla som avlade filosofisk ämbetsexamen fick rätt till titeln filosofie magister. Ataraxim (diskussion) 18 september 2017 kl. 16.48 (CEST)
Vilken rättslig grund har du för påståendet att man "självklart" innehar en titel som motsvarar examensbenämningen. Jag avser nu inte att många använder titlar utifrån sin examen, också ofta i officiella sammanhang. Av vad framgår det att man rent formellt faktiskt har rätt till en sådan titel? /B****n (diskussion) 10 november 2017 kl. 12.35 (CET)

text: En examensbenämning är en titel. Vad får dig att tro att den inte är det? Se här t.ex.: Högskolan i Borås: Akademiska titlar Före du-reformen, när man i regel tilltalade folk med deras titlar, titulerades den med en akademisk examen ofta doktor, magister, jägmästare eller vad det nu var för akademisk examen personen hade. Pepparkaksgubbe (diskussion) 15 november 2017 kl. 08.35 (CET)
replies: text: :Du svarar inte på frågan.

text: :En examensbenämning är en benämning på en examen. Att den sedan utan formellt stöd kan användas som titel är en annan sak. /B****n (diskussion) 15 november 2017 kl. 09.29 (CET)
replies: text: ::Juristexamen som begrepp är så nytt (nygammalt) att vi måste avvakta innan vi kan se om jur.kan kommer fortsätta användas för de med juristexamen. Att vissa hemsidor fortfarande använder jur.kand som begrepp är mest något som hängt med och inte uppdaterats. Jag själv har inte hört någon med juristexamen kallas för jur.kand, och i princip är det inte något som används i dagligt tal, istället används "jurist" generellt.Lavazza (diskussion) 30 november 2017 kl. 09.08 (CET)
replies: text: ::: De som avlade högskoleexamen vid religionsvetenskaplig linje 1977-1986 kallades allmänt teologie kandidater. På motsvarande sätt torde det vara även här. Tostarpadius (diskussion) 4 december 2017 kl. 14.30 (CET)
replies: text: ::::”Torde” är inte tillräckligt för att inkludera i artikeln. Ta gärna diskussionen under ny rubrik nedan! /B****n (diskussion) 4 december 2017 kl. 15.23 (CET)
thread_title:  Jur.kand. och juristexamen 

message: Det vore bättre om det diskuterades mer här innan omfattande ändringar görs i texten. Tostarpadius (diskussion) 4 december 2017 kl. 14.25 (CET)
replies: text: Diskussion är önskvärt och jag gör gärna ett nytt försök (se ny rubrik). /B****n (diskussion) 4 december 2017 kl. 15.21 (CET)
thread_title:  Redigeringskrig 

message: Jag nystartar här tidigare diskussion om jur. kand. och juristexamen. Det frågan gäller är påståendet att den som har avlagt juristexamen kallas ofta juris kandidat (även om det inte längre är den formella examensbenämningen).
I princip finns tre krav för att ta in en uppgift i artikeln. Dels ska uppgiften vara sann. Detta räcker dock inte utan uppgiften ska också gå att belägga genom publicerade källor. Dels ska uppgiften vara relevant och har tillräcklig vikt för att tas in i artikeln. Delvis hänger dessa krav ihop.
Är det då sant att personer med (den nyare) juristexamen kalls jur. kand.? Det kan säkert stämma att det sker till och från. För att det ska vara värt att nämna i artikeln så måste det dock vara ett etablerat och utbrett bruk och eventuellt också formaliserat. Något sådant har inte visats.
Den enda källa som lämnats som en bekräftelse för påståendet är två länkar (12) till webbsidor hos Åklagarmyndigheten respektive Advokatsamfundet. Sidorna behandlar krav för anställning resp. krav för att antas som advokat. På båda sidorna nämndes endast jur. kand.-examen, när den nya juristexamen egentligen också borde nämnas. Detta har av Pepparkaksgubbe tolkats som en bekräftelse för påståendet. Jag menar att det är en för långtgående tolkning för att källorna skulle kunna godtas. Dessutom finns det mer närliggande tolkningar, som att webbsidorna helt enkelt inte har uppdaterats med aktuella uppgifter.
Nu har dessutom sidorna ändrats så att de nämner både jur. kand.- och juristexamen. Jag menar att detta talar emot påståendet. Pepparkaksgubbe har (på sin diskussionssida) dock hävdat att det är de tidigare versionerna av sidorna som ska användas som källor. Det framstår dock som orimligt. Inaktuella källor kan inte användas för att bekräfta nu rådande förhållanden.
Sammanfattningsvis är påståendet inte tillräckligt utbrett eller formaliserat och det är inte heller källbelagt. Det bör inte infogas i artikeln. /B****n (diskussion) 4 december 2017 kl. 15.21 (CET)
replies: text: Jag brukar i denna typ av diskussioner, försöka utröna vad som kan uppfattas som "skämmigt". Med det menar jag att någon illasinnad (tänk media) vill djävlas och vinkla detta till hur dåligt och dumt Wikipedia är. Men jag har svårt att se att någon av förslagen på utformning  kan fås att ses som "skämmigt". Visst, kanske lite onödigt att skriva denna mening som tas upp, men kan verkligen någon media blåsa upp det till att det är en Wikipediaskandal? Och åt andra hållet, kan verkligen någon hävda det betyder Wikipedia censurear källbelagd och korrekt info? Så då tycker jag det ät lite av en tvist om påvens skägg. Yger (diskussion) 4 december 2017 kl. 15.32 (CET)
replies: text: :Du menar att vi ska bortse från om påståendet stämmer, är relevant eller kan källbeläggas? /B****n (diskussion) 4 december 2017 kl. 15.39 (CET)
replies: text: ::Jag anser inte källäget är så dåligt att satsen kan ses som "skämmig" ur källsynpunkt. Och att den (kanske) är onödig gör den inte till skämmig enligt mig.Yger (diskussion) 4 december 2017 kl. 15.42 (CET)
replies: text: :::”Skämmighet” är väl i och för sig inte en del av Wikipedias riktlinjer vad jag vet, men vad är källäget enligt dig? Och hur långt får en tolkning dras utan att källan underkänns? /B****n (diskussion) 4 december 2017 kl. 15.50 (CET)
replies: text: ::::Jag ser inget problem med att ta med "slarviga" benämningar av denna sort om de är väl belagda. Ett exempel är att en läkare kan kallas "doktor", trots att personen inte har doktorerat.

text: ::::andejons (diskussion) 4 december 2017 kl. 16.36 (CET)

text: ::::Nej det är min test, inte för att avgöra vad som är rätt, men om något är fel. Du skriver själv ovan: 1.uppgiften skall vara sann (som du själv till del håller med om), 2. uppgiften ska gå att belägga genom publicerade källor (som du anser ät tveksamt men inte helt utesluter). 3. uppgiften skall vara relevant och har tillräcklig vikt, där du svarar nej, och där jag anser inte riskerar wpsrykte om det tas med även om det (kanska) ses som onödigt.Yger (diskussion) 4 december 2017 kl. 16.38 (CET)
replies: text: ::::: Detta är i mina ögon ett så självklart påstående att det inte behöver källbeläggas. Jag har förklarat varför ovan. Tostarpadius (diskussion) 5 december 2017 kl. 01.50 (CET)
replies: text: :::::: Nu nystartade vi en delvis urspårad diskussion. Kan du vänligen igen förklara självklarheten? Det enda jag kan se av dina tidigare inlägg är att en liknande examensbenämning som avskaffades för 40-år sedan levde kvar ett tag och att av den anledning så torde det (=lär sannolikt) vara likadant i det nu aktuella fallet. Det är väldigt långt ifrån en självklarhet. /B****n (diskussion) 5 december 2017 kl. 08.36 (CET)

text: :::::: "Slarviga" benämningar som har bilvit fast förankrade inom en större krets ser jag också som oproblematiska. "Doktor" för läkare är en sådan. "Magister" och "fröken" för manliga resp. kvinnliga lärare är andra. Men de är välkända och har lång hävd. Minsta barn känner dem. Det är inte fallet med jur. kand. /B****n (diskussion) 5 december 2017 kl. 08.42 (CET)
replies: text: ::::::: Juris kandidat är väletablerad examensbenämning. Den försvinner inte bara för att man gör en administrativ reform. Tostarpadius (diskussion) 5 december 2017 kl. 10.44 (CET)
replies: text: ::::::::Du förklarar fortfarande inte i vad självklarheten ligger. Jag tycker att alla dessa "det är självklart" som sedan inte verkar kunna förklaras snarare tyder på motsatsen – det är inte självklart.

text: ::::::::Att juris kandidat är väletablerad examensbenämning har ingen ifrågasatt, även om den inte på långa vägar är så känd bland allmänheten som exempelvis civilingenjör. Självklart kommer jur. kand. som examensbenämning inte att försvinna med en gång helt enkelt därför att väldigt många aktiva jurister har den titeln från ett tidigare examenssystem. Men precis som juris utriusque doktor så kommer juris kandidat sannolikt att fasas ut. I strikt formella sammanhang kan den inte att användas när det är den nyare juristexamen som avses. Kanske kommer den användas lite slarvigt i en intern jargong inom vissa delar av branschen, men det är inte relevant för artikeln. Bara om bruket får en större spridning och används på ett mer etablerat sätt (jfr doktor, fröken och magister) är det värt att nämna. Det är endast lite drygt två år sedan de äldre examensreglerna helt upphörde att gälla. Vi bör som Lavazza påpekade ovan vänta med att slå fast "hur det är" för det kan vi i dagsläget inte säga. /B****n (diskussion) 6 december 2017 kl. 10.53 (CET)
replies: text: :::::::::Du upprepar din egen ståndpunkt väldigt många gånger i denna tråd, jag tror vi all är införstådda med den (och jag har inget principiellt att invända mot den). Men ditt diskussionssätt gör att det är väldigt svårt få till en bredare disksion där flera röster får komma till tals. Yger (diskussion) 6 december 2017 kl. 11.27 (CET)
replies: text: ::::::::::: Som framgår av inlägget högst upp på diskussionssidan ersattes juris kandidatexamen av juristexamen en omgång 1977-1986, liksom andra kandidatexamina var formellt avskaffade samma period, men namnet överlevde. Allt talar för att så är fallet också idag. Allt annat är önsketänkande. Tostarpadius (diskussion) 7 december 2017 kl. 23.35 (CET)
replies: text: ::::::::::::Hela den här diskussionen känns verkligen onödig, för den bygger bara på att B****n personligen inte tror på att en gammal, vedertagen examensbenämning fortfarande används och därför har envisats med att ta bort två källor som - när de lades in - med all önskvärd tydlighet visade att så var fallet så till den grad att till och med centrala organisationer i branschen fortfarande inte hade anpassat sig till den förändrade examensbenämningen. En källa på nätet anges alltid med datum för när den lästes, just för att visa på att då bekräftade denna källa uppgiften. Om texten på sidan ändras senare, gör inte det källan ogiltig, även om den gamla versionen måhända inte kan hittas längre. Det är förstås ett välkänt problem med elektroniska källor jämfört med tryckta dito och det förvånar mig att B****n tycks vara obekant med fenomenet. Pepparkaksgubbe (diskussion) 15 december 2017 kl. 11.24 (CET)
replies: text: :::::::::::::Eller så kan man se den som att du gång på gång lägger in en uppgift som inte stöds av de källor som används. Vill man hävda att "X kallas ibland Y" så bör man ange en källa som säger just det, inte en som kanske bara inte uppdaterats sedan utbildningssystemet ändrades.
replies: text: :::::::::::::andejons (diskussion) 15 december 2017 kl. 11.38 (CET)
replies: text: ::::::::::::::Nej, så kan man inte se det, eftersom källorna faktiskt visade detta, då. Pepparkaksgubbe (diskussion) 15 december 2017 kl. 13.46 (CET)

text: ::::::::::::::Dessutom är det här allmänt veterlig kunskap som egentligen inte skulle behöva källbeläggas. Enda anledningen att det krävs en källa i det här fallet, är för att B****n har besstämt sig för att tro att uppgiften är en lögn. Pepparkaksgubbe (diskussion) 15 december 2017 kl. 13.50 (CET)
replies: text: :::::::::::::::Nej, källorna har synbarligen aldrig handlat om examensformen och hur den benämnts. De behandlar i alla fall just nu  de krav som måste vara uppfyllda för att kallas advokat respektive ha vissa rättigheter när man är nyanställd jurist. Att sidorna tydligen inte varit uppdaterade med det nya namnet på examineringsformen kan ha många förklaringar. En av dem skulle kunna vara att jurister med den nya examensformen fortsatt benämns enligt den äldre. För mig mer närliggande förklaringar är att sidorna inte uppdaterats ordentligt, alternativt att någon slarvat när de skrivit texten. Att sidorna ändrats så att båda benämningar finns med antyder att något sådant varit fallet.

text: :::::::::::::::Oavsett vilket är detta som bäst tolkningar utifrån två enskilda belägg. Istället bör man försöka söka reda på en källor som explicit behandlar hur examinerade jurister benämns. Exempel på sådana källor är t.ex. denna: "De som påbörjat Juristprogrammet efter 1 juli 2007 kallas inte längre 'jur kand' utan kort och gott 'jurist'.", eller , "Nuförtiden är därför 'jur kand' formellt avskaffat, även om begreppet fortfarande figurerar i näringslivet." Dessa är naturligtvis inte heller helt perfekta, men i alla fall bättre än de nu angivna.

text: :::::::::::::::Dessutom: vill man använda ett innehåll på en hemsida som sedan ändrats som källa, så bör man försöka få tag på en arkivlänk. Som det är nu bygger verifikationen på att en användare:Pepparkaksgubbe påstår att det en gång stått något där. Det är mindre lyckat.

text: :::::::::::::::andejons (diskussion) 15 december 2017 kl. 15.16 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::Trevligt att bli beskylld för att vara lögnare. Skärp dig, andejons. Pepparkaksgubbe (diskussion) 4 april 2018 kl. 08.09 (CEST)
replies: text: :::::::::::::::::För en lögn krävs subjektiv täckning. Det är det ingen som har hävdat i det här fallet. /B****n (diskussion) 4 april 2018 kl. 14.25 (CEST)
thread_title:  Jur. kand. och juristexamen (nystart av diskussion)