Diskussion:Igelkott

message: Varför heter just igelkotten igelkott? 
Vad har de med igel att göra?
-----
Artikeln på den engelska wikin har mycket mer information. Är det bra att tolka en del? Jeeves 6 november 2004 kl.00.22 (CET)
de heter igelkott för att de betyder det latinska namnet Erinaceus europaeus
replies: text: Förklaring till igel är helt enkelt att det är ett gammal ord, som betyder tagg. Det passar bra som beskrivning av igelkottens "päls"./ 83.251.136.67 16 september 2016 kl. 00.07 (CEST)
thread_title: Diskussion 2004

message: Hej!
Vet någon hur gamla igellkottar kan bli?
Tacksam för svar.
/Peter
thread_title: Fråga från [[Diskussion:Igellkottar]]

message: Artikeln tycks behandla både familjen Igelkottdjur (?) Erinaceidae och underfamiljen Erinaceinae samt arter och släkte ett något ostrukturerat sätt. Någon som har kunskaper att styra upp artikeln?. --sanna 27 november 2006 kl. 11.32 (CET)
replies: text: Artikeln är ändrad så att den bara behandlar arten Erinaceus europaeus. --Nordelch 6 maj 2007 kl. 13.53 (CEST)
thread_title: Artikelns innehåll

message: Resultatet blev att artikeln blev läsvärd enligt riktlinjen:
* Varit nominerad i minst två veckor och
* fått minst 2/3 och minst 5 läsvärd-röster och
* inga stödjer ej-röster.Nordelch 29 november 2007 kl. 12.50 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan.
Igelkott
*Nominerad av Nordelch 15 november 2007 kl. 08.38 (CET)
*Motivering: översättning av en läsvärd artikel från tyskspråkiga Wikipedia med bilder och källor, även läsvärd här ? (senaste större redigering 16 oktober 2007)
*Riktlinjer för röstning.
Stödjer för utmärkt
#Ace90 17 november 2007 kl. 13.52 (CET) Omfattande och väl källförsedd. Väldigt få utmärkta artiklar baserar sig på publikationer. I det här fallet spelar det inte så stor roll vilken art avsnittet "Igelkotten och människan" handlar om, informationen stämmer bra för vår igelkott. Speciell information om Sverige är inget krav, tvärtom bryter det ju mot globalt perspektiv.
# /Ronny 19 november 2007 kl. 08.31 (CET) Omfattande och välgjord. Saknar ingen direkt information, men om någon vill lägga till något specifikt om Sverige är det ok. (Gör inte svenska Wikipedia det, gör ingen annan det heller).
Stödjer för läsvärd, men inte utmärkt
#Tomas e 15 november 2007 kl. 13.52 (CET) - En bra artikel, läsvärd utan tvekan och nomineraren har förslagit denna nivå. Hade även velat se lite data om igelkotten i Sverige för nivån utmärkt.
# "...Brallan 15 november 2007 kl. 17.09 (CET) ..."
#Huggorm 16 november 2007 kl. 17.58 (CET)
# $kolan  • talk to me</sup> 17 november 2007 kl. 11.27 (CET) Som Nordelch, men det är en bra och läsvärd artikel.
#Jaentz 18 november 2007 kl. 01.21 (CET)
#Sjunnesson 22 november kl. 13.40 (CET) -En bra artikel, men lite korrekturläsning skulle inte ha skadat.
#Ghostrider 22 november 2007 kl. 19.01 (CET)
#--AHA 24 november 2007 kl. 18.52 (CET) - se diskussion
#KRISTNJOV 25 november 2007 kl. 01.43 (CET) (enligt diskussion)
#Popperipopp 29 november 2007 kl. 10.14 (CET)
Stödjer ej
Diskussion
Nu vill jag inte hålla bakom berget varför artikeln inte blev utmärkt på tyska Wikipedia. Källorna är bara populärvetenskapliga rådgivare men inga zoologiska publikationer. Gränserna för igelkottens utbredningsområde beskrivs inte tillräcklig. Det är inte klart om informationerna i rubriken ”Igelkotten och människor” gäller arten Erinaceus europaeus eller hela underfamiljen. Nu vet jag inte om vi vill vara lika petig men jag tänkte i alla fall nämna det. --Nordelch 15 november 2007 kl. 08.38 (CET)
Jag påbörjade en korrekturläsning och förändrade också strukturen på artikeln. Inlämmade den kortfattade apparta "svenskinfon" i sina relevanta stycken. Dock kände jag mig tvungen att lägga in mallen "källa saknas" på två påståenden. Tycker att artikeln behöver ett längre sammanfattande intro. --AHA 24 november 2007 kl. 18.52 (CET)
En liten kommentar till Ace90:s röstmotivering Speciell information om Sverige är inget krav, tvärtom bryter det ju mot globalt perspektiv. Jag tycker att detta är en fel- eller övertolkning av det globala perspektivet. Vi ska ju inte förutsätta att alla läsare finns i Sverige, eller är bekanta med svenska förhållanden, därav riktlinjer av typen Skriv ut det självklara, så i en djurartikel skulle fraser av typen "ett av våra vanligaste djur", "finns mest i landets norra delar" eller liknande vara fel. Däremot finns det ingen anledning att låtsas om något annat än att den stora majoriteten av läsare finns i Sverige (och den näst största gruppen sannolikt i Finland), så information om ett djurs förekomst och specifika betingelser i Sverige och övriga Norden är klart intressant information att ha med om en svenskspråkig Wikipedia-artikel skall betraktas som fullständig. Tomas e 25 november 2007 kl. 17.51 (CET)
replies: text: Globalt perspektiv är en del av NPOV och att en artikel ska bryta mot NPOV genom att ge otillbörlig vikt åt förhållanden i ett visst land kan inte vara ett krav för utvald status. Vad gäller neutralitet så spelar det ju ingen roll var "majoriteten" bor, svenska wikipedia är wikipedia på svenska helt enkelt, utan koppling till något land. Sedan finns det ju bättre och sämre sätt att presentera information om Sverige. Att samla den under en liten rubrik, som kunde tas bort utan att artikelns omfattning skulle påverkas, tycker jag är ett bra sätt som inte stör NPOV så mycket. --Ace90 25 november 2007 kl. 20.00 (CET)
replies: text: :Bara för att nyansera: Vi hade en lång diskussion runt skrivningen "globalt perspektiv" på bybrunnen hyfsat nyss som finns att läsa här. Enligt den diskussionen går det inte att "bryta mot" detta perspektiv då det varken är en riktlinje eller en policy. Håller dock med om att det inte måste finnas specifik information om Sverige för att en artikel ska uppnå en status som utvald. Det är heller inget fel om det hade gjort det, men just nu tycker jag att en mer relevant och tyngre synpunkt är något så jordnära som att artikeln har en onödigt kort inledning./Ronny 25 november 2007 kl. 20.39 (CET)
replies: text: ::OK, i så fall är vi ju överens, förutom om vad gäller globalt perspektiv som riktlinje - jag anser att det är en del av NPOV och måste följas. --Ace90 26 november 2007 kl. 15.09 (CET)
</div>
thread_title: Antagen till läsvärd

message: Insectivora är en föråldrad ordning.--Svetter 25 februari 2008 kl. 23.21 (CET)
thread_title:  Systematik 

message: "Taggarna är modifierade hår med en längd på 20-30 centimeter och en diameter på 1-2 millimeter.". Om igelkotten är cirka 22-30 centimeter lång så verkar taggarna vara väldigt långa. Eller ska det vara 20-30 mm kanske?? --.M 17 juni 2008 kl. 09.06 (CEST)
replies: text: Ja, det måste självklart vara en felskrivning. Jag ändar detta. --AHA 17 juni 2008 kl. 16.24 (CEST)
thread_title:  Felaktighet? 

message: Tycker att texten som beskriver igelkottens storlek och vikt ej stämmer överens med texen längre ner som handlar om vinterdvala:
I det första fallet får man intrycket att en igelkott innan vintern kan väga uppemot 1.5 kg för att sedan efter dvalan bara väga 350 g. (dvs de förlorar ca 75% av sin vikt)
I texten om vinterdvala står det att de förlorar 17-26 %. 
replies: text: Texten om vikten blev nu tydligare. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 7 april 2014 kl. 21.40 (CEST)
thread_title:  Igelkottens vikt 

message: Följande uppgift fanns i artikeln men den saknar en trovärdig källa. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 4 februari 2016 kl. 09.53 (CET)
* I det medeltida Spanien användes kött av igelkott under fastetiden. Som försvar för att detta kött fick ätas angavs att igelkotten bara äter örter och rötter. Det ansågs i sammanhanget tydligen inte som en motsägelse att kött från nötkreatur och får var förbjudet, trots att de också lever av växtämnen.(källa eftersökt sedan mars 2015)
thread_title:  Uppgift utan källa 

message: Resultatet av omprövningen blev behåller sin status som utvald enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i fyra veckor och
* inte uppfyllt något av kraven för uppgradering, nedgradering eller borttagning av status.Tostarpadius (diskussion) 1 juni 2018 kl. 03.13 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
=== Igelkott ===
Nominerad för omprövning av Kigsz 3 maj 2018 kl. 11.04 (CEST)
Artikeln har flera stycken som helt saknar källhänvisningar.
;Stöder för utmärkt / behåll som utmärkt
 
;Stöder för bra / behåll som bra
# Tostarpadius (diskussion) 10 maj 2018 kl. 10.22 (CEST) Håller denna status även idag. 
# Sjunnesson (diskussion) 27 maj 2018 kl. 07.04 (CEST) Enligt ovan.
;Ta bort status helt
# Kigsz 21 maj 2018 kl. 09.42 (CEST) Enligt omprövningsnomineringen.
# Ascilto (diskussion) 23 maj 2018 kl. 21.58 (CEST) Med diskussionsinlägg.
 
;Diskussion
Översättning från dewp utförd av Användare:Nordelch hösten 2007, sedan denne lade sista handen vid artikeln har den utökats från 29 700 byte till 36 149, ganska mycket. Både notapparat och källförteckning är direktimporterade från dewp utan att författaren anger om källorna kontrollerats. De partier av artikeln som saknar fotnoter bygger alltså på olästa allmänna källor, det duger inte för en utvald artikel. Stora delar av artikeln är också tillkomna efter källförteckningen och dessa är alltså helt källösa. Då författaren fortfarande är aktiv bör nomineringen ligga kvar tills denne fått tillfälle att yttra sig i diskussionen och eventuellt komplettera artikeln. /Ascilto (diskussion) 23 maj 2018 kl. 21.58 (CEST)
replies: text: Jag ser för tillfället ingen möjlighet att få tag i speciallitteraturen som användes för den ursprungliga tyska artikeln. Däremot angav skribenterna på dewp i flera fall mycket tydliga från vilken sida i facklitteraturen uppgifterna hämtades. Det är en fördel som denna artikel har jämförd med artiklar där böckerna bara är listade som övergripande källor. Om det är otillräcklig för att bedöma denna översättning som "Bra artikel", så är det så. Dessa justeringar av användare  indikerar att hen året 2016 hade tillgång till The new hedgehog book. Tillhörande noter kan vi alltså räkna som kontrollerade.

text: I inlägget ovan påstås: "Stora delar av artikeln är också tillkomna efter källförteckningen och dessa är alltså helt källösa."  – Är det verkligen så? När jag går genom redigeringshistoriken ser det för mig ut att just dessa utökningar har webbkällor. Det är uppgifter om namnet på bygdemål, igelkottens betydelse i den svenska kulturen, taxonomin enligt Mammal Species of the World och uppgifter från San Diego Zoo. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 24 maj 2018 kl. 18.17 (CEST)
replies: text: :Jag har inte The new hedgehog book i min egen ägo, men den finns tillgänglig på Lunds universitetsbibliotek (där jag också lånade den). Emellertid skulle jag vilja påpeka att det var inte ursprungligen jag som använde den som källa; mitt bidrag inskränker sig till att jag korrigerade några uppgifter från Morris' bok som jag tyckte hade generaliserats väl kraftigt. / TernariusD 24 maj 2018 kl. 19.25 (CEST)
</div>
----
thread_title:  Behåller status som utvald 

message: Nominerad för omprövning av Kigsz 3 maj 2018 kl. 11.04 (CEST)
Artikeln har flera stycken som helt saknar källhänvisningar.
;Stöder för utmärkt / behåll som utmärkt
 
;Stöder för bra / behåll som bra
# Tostarpadius (diskussion) 10 maj 2018 kl. 10.22 (CEST) Håller denna status även idag. 
# Sjunnesson (diskussion) 27 maj 2018 kl. 07.04 (CEST) Enligt ovan.
;Ta bort status helt
# Kigsz 21 maj 2018 kl. 09.42 (CEST) Enligt omprövningsnomineringen.
# Ascilto (diskussion) 23 maj 2018 kl. 21.58 (CEST) Med diskussionsinlägg.
 
;Diskussion
Översättning från dewp utförd av Användare:Nordelch hösten 2007, sedan denne lade sista handen vid artikeln har den utökats från 29 700 byte till 36 149, ganska mycket. Både notapparat och källförteckning är direktimporterade från dewp utan att författaren anger om källorna kontrollerats. De partier av artikeln som saknar fotnoter bygger alltså på olästa allmänna källor, det duger inte för en utvald artikel. Stora delar av artikeln är också tillkomna efter källförteckningen och dessa är alltså helt källösa. Då författaren fortfarande är aktiv bör nomineringen ligga kvar tills denne fått tillfälle att yttra sig i diskussionen och eventuellt komplettera artikeln. /Ascilto (diskussion) 23 maj 2018 kl. 21.58 (CEST)
replies: text: Jag ser för tillfället ingen möjlighet att få tag i speciallitteraturen som användes för den ursprungliga tyska artikeln. Däremot angav skribenterna på dewp i flera fall mycket tydliga från vilken sida i facklitteraturen uppgifterna hämtades. Det är en fördel som denna artikel har jämförd med artiklar där böckerna bara är listade som övergripande källor. Om det är otillräcklig för att bedöma denna översättning som "Bra artikel", så är det så. Dessa justeringar av användare  indikerar att hen året 2016 hade tillgång till The new hedgehog book. Tillhörande noter kan vi alltså räkna som kontrollerade.

text: I inlägget ovan påstås: "Stora delar av artikeln är också tillkomna efter källförteckningen och dessa är alltså helt källösa."  – Är det verkligen så? När jag går genom redigeringshistoriken ser det för mig ut att just dessa utökningar har webbkällor. Det är uppgifter om namnet på bygdemål, igelkottens betydelse i den svenska kulturen, taxonomin enligt Mammal Species of the World och uppgifter från San Diego Zoo. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 24 maj 2018 kl. 18.17 (CEST)
replies: text: :Jag har inte The new hedgehog book i min egen ägo, men den finns tillgänglig på Lunds universitetsbibliotek (där jag också lånade den). Emellertid skulle jag vilja påpeka att det var inte ursprungligen jag som använde den som källa; mitt bidrag inskränker sig till att jag korrigerade några uppgifter från Morris' bok som jag tyckte hade generaliserats väl kraftigt. / TernariusD 24 maj 2018 kl. 19.25 (CEST)
</div>
----
thread_title:  Igelkott 

message: Som användare Nordelch påpekade för mig är varken "vanlig igelkott" eller "europeisk igelkott" några officiella, svenska trivialnamn. Tunga källor, som Artdatabanken, Finlands Artdatacenter och Nationalencyklopedin anger alla trivialnamnet "igelkott". "Vanlig" i "vanlig igelkott" är dessutom ett helt onödigt prefix i länder som Sverige och Finland, som bara har en igelkottsart. En googling på namnen ger för övrigt bara 78 träffar för "vanlig igelkott" och 47 träffar för "europeisk igelkott" (inklusive vår artikel). Ingen av dessa är att anse som några tunga källor, utan bara tidningar, personliga hemsidor, bloggar och liknande. Jag har därför återställt namndelen i artikelingressen till dess tidigare utseende. / TernariusD 16 juli 2019 kl. 01.48 (CEST)
thread_title:  Svenska trivialnamn 

message: Jag är inte nöjd med den här artikelns status som "bra" artikel. Faktabeläggningen lämnar i mitt tycke en hel del övrigt att önska. I avsnittet "Föda" står det t.ex. "Igelkotten äter även mindre däggdjur som möss, näbbmöss, sorkar och mullvadar", helt utan källa. Att igelkotten även äter smådäggdjur tvivlar jag inte på men preciseringen i uppräkningen? Jag har inte kunnat hitta samma exakthet i andra källor. Jag har tittat på en del tyngre källor: Animal Diversity Web anger smågnagare och as som föda bland däggdjur; Jägarförbundets sida nämner ungar av möss och sorkar som föda; Artdatabanken nämner enbart "ungar av smådäggdjur" som däggdjursföda. Det är alltså bara en källa (jägarförbundet) som specifikt anger möss och sorkar, och i det fallet endast ungar. Inga av källorna stödjer uppgiften om näbbmöss (som många rovdjur undviker, uppenbarligen på grund av smaken) och mullvadar.
 
Uppgifterna om näringsval verkar sådeles litet fantasifulla. Dessutom: Det som ursprungligen fick mig att reagera över födolistan är att jag nyligen upptäckte att en oinloggad användare hade lagt till "harungar" till listan, något som jag finner rätt osannolikt; redan vid födelsen är harungar fullt utvecklade med päls och väger över ett hekto, något som är mycket för en i huvudsak mask- och insektsätare som igelkotten med dess lilla mun. Det exemplifierar emm problemen med dessa källösa uppräkningar – de uppmuntrar andra användare att lägga till ytterligare punkter till uppräkningen, givetvis de också utan källa. Jag har tyckt mig märka, tämligen subjektivt, förstås, att just uppgifter som på något sätt verkar oväntade, som ett beteende hos en viss djurart som är ovanligt bland andra medlemmar ur någon överordnad grupp (här exemplifierat av att en insektsätare även äter däggdjur) verkar mer lockande på sådana som gärna utökar (källösa) uppräkningar.
Visserligen är födouppgifterna – och stora delar av artikeln – kopierade från tyska Wikipedia, med bokkällorna inlagda (Inte heller i den tyska versionen hade födouppgifterna några radkällor), men det framgår inte vare sig i den tyska versionen eller vår var någonstans i bokförteckningen uppgifterna står. Med tanke på att bokkällorna är sju stycken, fyra utan ISPN-kod, lär det bli näst intill omöjligt att verifiera uppgifterna. 
Det sistnämnda (att bokkällorna är så svårsökta) spiller även över på de andra avsnitt som saknar radkällor. "Läte", "Systematik" (utom ett kort, inledande, taxonomiskt stycke), "Habitat", "Vinterdvala" (utom en kort mening om att fångna individer inte går i ide"). 
I avsnittet "Hjälp för igelkottar" finns en lång instruktion om hur en tar hand om en skadad igelkott, trots att det numera är förbjudet för personer utan tillstånd och utbildning att ta hand om vilda djur i mer än 48 timmar. Det står visserligen längst ner i avsnittet, efter det har förmedlats mångordiga instruktioner om hur en bör förfara vid sådan verksamhet. Avsnittet inleds visserligen med informationen "I de flesta europeiska länder är det förbjudet att fånga eller döda igelkottar. Undantaget är sjuka och sårade igelkottar, unga osjälvständiga igelkottar som har förlorat sin moder och igelkottar som lider av svält under sensommaren så att det är osannolikt att de överlever vinterhalvåret.", men det står inte i vilka länder förbehållet "Undantaget är..." gäller. I Sverige gäller det i varje fall inte – det är en uppgift för de olika viltjourerna. Så generellt som undantaget är formulerat, tvivlar jag på att det har någon exakt motsvarighet i något land. 
Allt sammantaget gör att jag tycker artikeln har för många brister för att komma ifråga för någon utmärkelse. 
Jag har även gjort en del editeringar: Avsnittet "Externa länkar" har utvecklats till någonting av en allmän länksamling. Jag har tagit bort en del som jag inte tycker har encyklopediskt intresse:
* Hedgehog Club – sidan handlar om igelkottar (inte bara arten igelkott, utan även exotiska arter) som sällskaps- och utställningsdjur. Den "tabell med bilder på de 92 olika kända färgteckningarna bland igelkottsarter" handlar om de färgteckningar som Hedgehog Club erkänner på sina utställningar. Om vi över huvud taget skall ha med länken bör den finnas i artikeln Igelkottdjur. Helst borde den ligga i en egen artikel "Tamigelkottar", "Igelkotthobby" eller något sådant. 
* Igelkottarnas hemsida på Guteinfo – ingen vetenskapligt tillförlitlig presentation av djuret, utan mera en kåserande webbsida. Bland annat får vi veta att det i dieten ingår "sniglar, ägg, grodor, frukt, köttbullar, mockatårta". Litet längre ner påstås det att igelkotten även äter ormar och råttor(!).
* Naturskyddsföreningens efterlysningssida "Har du sett en igelkott?" – Den förmedlar inga fakta, utan är bara ett önskemål om att läsarna skall meddelas sina observationer till Naturskyddsföreningen. Hur behjärtansvärd kampanjen än är, tillför den knappast något vetande till artikeln. Det är väl inte vår sak att driva andra organisationers kampanjer?
* Kategori på ODP – med tanke på att DMOZ och det därmed sammanhängande ODP har lagts ner, lär inte en kategori (även om den skulle vara arkiverad) vara till någon nytta.
Däremot har jag uppdaterat den döda länken till Svenska jägareförbundet igelkottsida med den rätta adressen. / TernariusD 18 juli 2019 kl. 12.11 (CEST)
replies: text: Att bokkällor är svårsökta (allmänt för däggdjur, inte bara för denna artikel) här i Sverige är ett rätt uppfattat och tungt argument. Jag har därför lämnad min tidigare uppfattning att även svenskspråkiga Wikipedia behöver ha en mängd ”utmärkta” och ”bra” artiklar i ämnet. Att bekräfta allt som kom med i de gamla översättningarna är för mig omöjligt. Då det finns tvivel på några faktauppgifter bör artikeln förlora sin status. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 18 juli 2019 kl. 19.50 (CEST)
replies: text: : Jag har förstått att du till stor del har bidragit till att översätta artikeln från tyska, och att du därför indirekt – och orättvist – får klä skott för min kritik mot den. Men de brister jag räknat upp är knappast ditt fel – både den alltför detaljerade uppräkningen av födotyper och problemet med källorna fanns där före din tid. När jag tittat närmare på originalet har jag dessutom kunnat konstatera att det trots allt finns en del radkällor som prydligt hänvisar till bokkällorna med sidhänvisningar och allt. Jag har börjat misstänka att bristen på radkällor inte är relaterat till bokkällornas svårsökthet – eller, med andra ord, att de källösa uppgifterna kanske inte alls står i bokkällorna. Det minskar tyvärr inte det faktum att artikeln har brist på källor, men det är ju knappast ditt fel. Hur bra översättning någon än gör, går det inte att trolla dit källor som inte finns. Men det (min förmodan att mycket av den källösa informationen kanske inte finns i bokkällorna) ökar ju faktiskt risken för att brister som exempelvis den alltför rikliga uppräkningen av födokällor inte är hämtade ur några källor alls, utan gissningar och egen forskning. Men inte heller det är självfallet ditt fel. / TernariusD 18 juli 2019 kl. 21.56 (CEST)
replies: text: :: OK, men nu ska vi gå framåt. Jag vet inte hur det ligger till i detta fall. Behövs en ny omröstning eller är det bara att ta bort stjärnan? --Nordelch För Wikipedia - i tiden 19 juli 2019 kl. 20.26 (CEST)
replies: text: ::: Även om inga andra verkar särskilt intresserade av den här diskussionen tror jag det lämpligaste vore om vi startade upp en ny omröstning. Jag kan gärna lägga in en begäran vad det lider, med de ovanstående åsikterna kondenserade till lämpligt format. / TernariusD 20 juli 2019 kl. 14.25 (CEST)
replies: text: ::::Utifrån sidvisningarna verkar det vara en hel del som tagit del av diskussionen utan att ha känt sig motiverade att göra inlägg. Det vanliga tillvägagångssättet är att anmäla artiklar med brister till omprövning så att alla får möjlighet att komma med sina synpunkter. /Ascilto (diskussion) 20 juli 2019 kl. 18.24 (CEST)
replies: text: ::::: Som jag skrev ovan, planerar jag att lägga in en begäran om omprövning. Det är emellertid ett par uppgifter i artikeln jag är osäker på, och som jag inte hittat mycket om på webben. Jag hade därför gärna velat vänta tills jag hunnit kolla på universitetsbiblioteket om det står något där. / TernariusD 21 juli 2019 kl. 17.38 (CEST)
replies: text: ::::::Jag har inte glömt min föresats, men det har visat sig att biologibiblioteket bara är öppet fyra timmar per vecka under sommaren. Ska vara litet mer tillgängligt från den 19 augusti. / TernariusD 31 juli 2019 kl. 11.03 (CEST)
Hej , jag är för tillfället i Berlin och kollade idag vad Humboldt-Universitäts bibliotek har för tyskspråkig litteratur om igelkottens föda (angående andra däggdjur). Här är en lista vad jag hittade.
* Görner & Hackethal (1988), Säugetiere Europas, ,sid-42-44 (endast unga möss som exempel).
* Deutsche Wildtierstiftung (mindre däggdjur), https://www.deutschewildtierstiftung.de/wildtiere/igel
* Niethammar & Krapp (red.) Handbuch der Säugetiere Europas (1990), Band 3/I,  (unga möss, sällan vuxna möss)
* Braun & Dieterlen (red.) Die Säugetiere Baden-Württembergs (205), Band 2, , sid.22-32 (unga möss och sorkar, i princip inga vuxna möss som är för snabba, aldrig näbbmöss)
* 2 böcker av Grimmberger (2014 & 2017) Säugetiere Deutschlands & Säugetiere Europas (unga möss)
* Maartje Schicht-Tinberg (1989) Der Igel,  (unga däggdjur) sid.76
Det är alltså bara möss och sorkar som nämns explicit med hänvisning att det främst gäller ungdjur. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 6 augusti 2019 kl. 18.44 (CEST)

text: Bokkällor är förvisso ofta svårsökta, men jag skulle verkligen inte vilja underkänna en källa bara för att den är en bokkälla (inte minst för att jag har använt sådana själv...) Däremot tycker jag absolut att de bör ha attribut så att en har rimligt lätt för att hitta dem. Här har du nu presenterat sex bokkällor från ett tyskt universitetsbibliotek, vilket redan det antyder att det inte direkt är populärvetenskaplighetens svar på kiosklitteratur det är fråga om. Dessutom har fem av dem ISBN-nummer, och den enda som saknar något sådant har istället en webbadress. Ingen kan alltså påstå att de är särskilt svårhittade. Förutom detta har flera av författarna publicerat sig upprepade gånger i andra verk. Jag tycker alltså att du har gjort ett mycket gott arbete, och om du lägger in de källor du har hittat i artikeln, och tar bort de påståenden de motbevisar, så är det frågan om artikeln behöver förlora sin status. "Hjälp för igelkottar" måste dock emm åtgärdas. I en "bra" artikel kan vi inte ha rekommendationer som strider mot europeisk/internationell lag. / TernariusD 6 augusti 2019 kl. 20.35 (CEST)
thread_title:  Bör artikeln förlora sin status?