Wikipediadiskussion:Trovärdiga källor/Arkiv 2010

message: This page is way, way less developed than Wikipedia: Reliable Sources, the english version of this content guideline. Is the Swedish Wikipedia deliberately operating with far more leniency on sourcing, or does the page just need translating and updating? --Rathal 18 juni 2009 kl. 11.08 (CEST)
replies: text: Mostly, it's just that nobody has cared enough to write a good guideline – which in turn is in part due to the fact that we in general has fewer articles that cites any source. But you are right that this part of the guidelines is more neglected than it should be.

text: andejons 18 juni 2009 kl. 11.27 (CEST)
replies: text: :Swedish Wikipedia has far less guidelines about everything and is much more prone to let POV decide many things, often depending on whose POV it is, with well established users winning just about every discussion over newcomers, no matter what the sources and facts are. It sorely needs such devices as English Wikipedia's extremely helpful Third Opinion  option and effective ways of solving disuptes over article and subject ownership. There are none, as far as I can see. SergeWoodzing 21 april 2010 kl. 23.23 (CEST)
replies: text: ::Why aren't you just bold and fix it? ;) Join the club. /Urbourbo 22 april 2010 kl. 00.08 (CEST)
replies: text: :::I'd love to help. Anyone know how to create this here on Sv.WP? I wish I did - I'd fix it in a jiffy! It is very very very helpful. I'll gladly do the translation if someone else can do the technical stuff. SergeWoodzing 22 april 2010 kl. 00.53 (CEST)
replies: text: ::::If you translate the main page, I'll assist in convincing the community and make sure we fix the template! /Urbourbo 22 april 2010 kl. 10.54 (CEST)
replies: text: :::::Great! I can't say I'll get to it immediately, but I look forward to this cooperation very much. SergeWoodzing 22 april 2010 kl. 14.04 (CEST) Once I get to it, it will get done fast. SergeWoodzing 22 april 2010 kl. 14.05 (CEST)
replies: text: ::::::Sounds promising - cooperation is fun, and svwp's metapages certainly needs more enwp stuff. Best, /Urbourbo 22 april 2010 kl. 14.45 (CEST)

text: Jag fyllde på och förtydligade det enorma ämnet populärvetenskap. Vet inte riktigt om det var bra att ta med exempel på författare, men tyckte att det blev tydligare vad jag menade på det sättet. Någon annan får gärna arbeta om texten.--FBQ 25 april 2010 kl. 09.47 (CEST)
replies: text: : Denna artikel skulle behöva harmoniseras med enwp:s riktlinjer, men där verkar anvisningarna utspridda på många olika sidor. Vilken engelskspråkig sida ger den bästa genomgången av typer av källor och hur de ska värderas?

text: : Gällande andra uppslagsverk: Det är ju oerhört ovanligt som källa på wp. Utom möjligen Uggleutgåvan. PÅ enwp beskrivs uppslagsverk som tredjehandskällor som har mindre troväridighet än andrahandskällor. (Förstahandskällor ska inte accepteras.) Mange 25 april 2010 kl. 15.07 (CEST)
replies: text: :: Vet inte om jag tycker Uggleutgåvan skall klassas som är särskilt dåligt uppslagsverk, tvärtom skulle jag säga att den håller ganska hög klass. Däremot är den ganska föråldrad. Visst kan jag se att det finns en poäng i att påpeka att förstahandskällor oftast är bättre än tredjehandskällor, men då finns ju andra faktorer som är betyldligt viktigare. Tredjehandskällor är ju inte bara uppslagsverk utan de flesta översiktsverk och läroböcker, och det skulle då inte bli särskilt mycket arbeten kvar att använda. --FBQ 25 april 2010 kl. 18.01 (CEST)
replies: text: :::Med tanke på kraven om att inte föra in originalforskning är oftast tredjehandskällor betydligt bättre att använda än förstahands. Helst använder man båda.

text: :::andejons 25 april 2010 kl. 19.22 (CEST)
replies: text: ::::Nejnej, jag tycker inte att Uggleutgåvan är dålig, den bör tvärtom nämnas här. Riktigt användbar för att visa på begrepps etymologi, mm. Det jag egentligen undrade över var om tredjehandskällor såsom "andra uppslagsverk" och grundläggande läroböcker ska ligga så högt upp i listan över trovärdiga källor. Jag har inte sett många artiklar som uppgett NE som källa. Andrahandskällor såsom review papers och survey papers bör vara främsta källan. Även nyhetsmedia (särskilt rikspressen) räknas till andrahandskällor, och bör kanske läggas högre upp i lsitan? Se t.ex. riktlinjen :en:Wikipedia:No original research#Primary, secondary and tertiary sources. Dock bör tredjehandskällor inte sammanblandas med tredjepartskällor, som anses önskvärda enligt enwp. Se bl.a. essän :en:Wikipedia:Third-party sources. F.ö. är jag själv lite osäker på varför tredjehandskällor anses sämre än andrahandskällor. Misstag kan förstås införas för varje led informationen har gått igenom, och informationen är ofta väldigt förenklad i uppslagsverk. Men å andra sidan kan originalpublikationen innehålla en hel del fel, irrelevant info och gammeldags terminologi som filtreras bort för varje led. Om något nämns i ett uppslagsverk så är det verkligen etablerad kunskap, ofta presenterad på ett mer begripligt och enkelt sätt, med mer modern terminologi. Mange 25 april 2010 kl. 23.38 (CEST)
replies: text: ::::: Jag kan se att det finns en poäng att framhålla att forskarrapporter och vetenskapliga arbeten är bättre källor än exempelvis skolböcker eller uppslagsverk som kan vara föråldrade redan när de ges ut, eller oftast inte är skrivna av fackmän inom de område de skall beskriva. Sedan är det skillnad att klargöra vad som värderas högst och vilka källor som kan användas. Alla wikipedias artiklar kan ju inte bygga på senaste forskningen inom respektive område, det är nog lite orealistiska krav. Jag tycker nog fortfarande att uppslagsverk bör ligga högt - med förbihållet att modernare litteratur i de flesta fall går före äldre. Däremot kanske kurslitteratur, ordböcker, och uppslagsverk slås ihop till en rubrik, och klargöra att det även här finns skillnader mellan "bättre" och "sämre" källor. Däremot har jag svårt att tycka att nyhetsmedia skulle rankas högre. De är ytterst sällan fackmän inom det område de beskriver, och artiklar i dagspress innehåller oftast mängder med sakfel. Det finns ju också mycket sällan någon vetenskaplig granskning av tidningsartiklarna som gör det svårt för den oinsatte att avgöra trovärdigheten i uppgifterna. Artiklar i facktidsskrifter är en annan sak.--FBQ 26 april 2010 kl. 00.33 (CEST)
replies: text: :::::: Sedan beror det ju på vad tidningsartiklar eller andra nyhetsartikar skall användas till. Ibland skall de ju bara redovisa vad som skrivits i pressen om artikelämnet, inte huruvida det är sant eller inte. Då blir de ju å andra sidan förstahandskällor, det som vi skall undvika. Jag kan se poängen med att med att undvika originalforskning. Å andra sidan får man ju inte bli petiga paragrafryttare, utan fokusera på vilka direktiv som har bäst förutsättningar att skapa ett bra och tillförlitligt wikipedia.--FBQ 26 april 2010 kl. 10.41 (CEST)
thread_title:  Not developed 

message: "Uppgifter om produktsortiment, deras egna ståndpunkter, priser eller reklamerbjudanden duger de som källa för. För andra faktauppgifter på sidorna har däremot mycket lågt källvärde." Jag tror att skrivningen behöver nyanseras. Till att börja med undrar jag över varför priser och reklamerbjudanden överhuvud taget nämns; det är uppgifter av en icke beständig natur och även om de inte vore det är inte Wikipedia en prislista eller reklamkatalog. För det andra finns det uppgifter på hemsidor som har högt källvärde, jag tänker då närmast på årsredovisningar. Som jag förstår det granskas de av revisorerna, de ska stämma med skattedeklarationen, och när det gäller börsnoterade företag finns det krav på öppenhet med information och höga krav på att all information ska vara korrekt. Det betyder att företag skulle kunna få stora problem om de lämnar felaktiga uppgifter i en årsredovisning. Sådana uppgifter som omsättning, antal anställda, vinstmarginal etc. är därför trovärdiga även om de kommer från företaget. Däremot är självklart allmänt säljsnack som störst/först/marknadsledande/innovativ/kundinriktad/ledande inget att lita på. Möjligen kan man se det som lika pålitligt som privatpersoners bloggar: det är en källa till vad företaget själv säger och tycker.Sjö 19 juli 2010 kl. 09.41 (CEST)
replies: text: "Företagshemsidor, mindre föreningars hemsidor, musikgruppers hemsidor, produkters officiella webbsidor, med mera" klumpas ihop. En del av det som kritiserats ovan har tagits bort, men jag tycker att formuleringarna fortfarande är allt annat än självklara.

text: Den egna webbplatsen används allmänt (inte sällan, som WP-sidan anger) om många aspekter av företaget. Förutom årsredovisningarna och liknande för börsbolag behöver väl uppgifter direkt på hemsidan om hemort, bolagets ledning och liknande sällan ifrågasättas? Uppgifter om företagets historia är ofta knapphändig, men då uppgifter förekommer kan man väl använda dem, så länge man håller i minnet bland annat att företagets, enstaka personers och företagets produkters betydelse ofta överdrivs och att det kan finnas betydande luckor i beskrivningen. --LPfi (disk) 12 mars 2012 kl. 11.09 (CET)
replies: text: :Instämmer med LPfi. Åtminstone när det gäller uppgifter som rör företaget/personen själv(t). På samma sätt som på privata bloggar (gränsen mellan en privat blogg och en privat webbplats är ofta flytande) finns här ofta sammanfattande historik som innehåller viktiga data. Att de är partsinlagor (på samma sätt som bloggar) gör dem betydligt sämre som källor för uppgifter om en bransch, konkurrenter eller liknande. Men det är en annan sak.--Paracel63 (disk) 23 november 2013 kl. 20.46 (CET)
thread_title:  Företagshemsidor 

message: Vad är skillnaden på följande två grupper som finns med i artikeln? Innefattar de inte mer eller mindre samma ämne? Bör ena av dem skrivas om? --Qenneth 26 juli 2010 kl. 23.34 (CEST)
*Privatpersoners webbplatser (privata bloggar etc), insändare i tidningar: kan användas för att presentera personens åsikt, men bör inte användas som källor för hårdfakta. Samma sak gäller företagshemsidor. Uppgifter om produktsortiment, deras egna ståndpunkter, priser eller reklamerbjudanden duger de som källa för. För andra faktauppgifter på sidorna har däremot mycket lågt källvärde.
*Bloggar, privata, företags eller enskilda föreningars hemsidor: Är inte publicerade. Acceptansen för dessa är mycket låg, utom om särskilda skäl finnes. Om sidan inte i sin tur redovisar källor för sina uppgifter är källvärdet inte större än en helt okällbelagd uppgift.
replies: text: Det är är egentligen samma område - tror att jag möjligen skrivit det sista. Båda innehåller dock information som den andra saknar. Det kunde nog kunna slås ihop. Det som skulle behöva nämnas om min plockas bort är att "Kålleryds schackklubb" eller "Vitmossans vänners" hemsidor snarast ligger på samma nivå som en privat hemsida. Sedan kan det finnas undantag, om nu "Vitmossans vänner" byggt en ambitiös mossdatabas där olika mossarter dokumenterats. Det är dock i sådana fall nödvändigt att det framgår varifrån de hämtat information till sin mossdatabas och vara möjligt att kontrollera tillförlitligheten hos uppgifterna.--FBQ 14 augusti 2010 kl. 12.12 (CEST)
replies: text: :Qenneths fråga var bra. Jag ändrade nyss i artikeln. Hoppas det var ok. Större organisationers webbsidor används ofta som källor och kan ha stor auktoritet. T.ex. ett standardiseringsorgan i tekniska artiklar. Även företag och föreningar förekommer.

text: :Aktuella prisuppgifter får aldrig skrivas på enwp, och bör e.m.m. aldrig skrivas på svwp heller. Endast historiska prisuppgifter (mjölk/oljepriset vid ett visst årtal, pris som något aktionerats ut för) accepteras på enwp. Mange01 23 september 2010 kl. 12.12 (CEST)
thread_title:  Bloggar