Diskussion:Getingar

message: Hur ser en sommar ut för ett getingsamhälle? 
replies: text: Getingar återanvänder så vitt jag vet inte gamla bon, utan de övervintrande honorna bygger nya. Hos den vanliga getingen börjar året med att honorna, drottningarna, bygger bo och lägger ägg och tar hand om den första omgången larver. När dessa sedan växer upp blir de arbetare och tar över skötseln av samhället. Drottningen övergår då allt mer till att enbart sysslar med äggläggning. Senare på sommaren byggs speciella celler för de larver som skall bli nya drottningar och hanar. När dessa kläcks lämnar den gamla drottningen boet för att dö och de nya drottningarna och hanarna svärmar och parar sig. Samhället stagnerar och arbetarna dör och även hanarna dör efter fortplantningen. Bara de unga befruktade honorna övervintrar. Höstblomma 30 maj 2009 kl. 21.37 (CEST)
thread_title: Återanvänder nya drottningar gamla bon?

message: Varifrån kommer källan att denna överfamilj heter getingar? Om det finns en källa så tror jag att den är förhållandevis gammal!? F.ö borde denna artikel avhandla det som är gemensamt för hela överfamiljen - både getingar och myror. Jag tror att mycket av den information om getingar som beskrivs i denna artikel mest gäller Vespidae. Den kanske skulle behöva göras en artikel om den parafyletiska gruppen getingar?! --AHA 5 maj 2010 kl. 18.07 (CEST)
replies: text: Jag håller med, det mesta handlar om sociala getingar och borde flyttas till Vespidae eller en ny artikel om underfamiljen Vespinae. Artdatabanken använder getingar som trivialnamn på Vespidae. Överfamiljen Vespoidea kallas "getingar, myror mm" vilket kanske är ett lite klumpigt namn på en artikel, bättre att låta artikeln heta Vespoidea. --Manders 5 maj 2010 kl. 21.34 (CEST)
thread_title: Är trivialnamnet för denna överfamilj verkligen getingar?

message: Har getingar verkligen 2par, eller fyra vingar? Jag har bara sett ett par på levande getingar,  och på bilderna syns också bara ett par.
Kerstin
replies: text: De har verkligen 2 par, men bakvingarna är små och ligger tätt ihop med framvingarna, så de är svåra att se.  Se den här bilden. Lsj 6 september 2010 kl. 22.26 (CEST)
thread_title: Antal vingar

message: "Jordgeting är inte en art, utan det namn som används för getingar som oavsett art byggt sitt bo under jord."
Samtidigt som det i citatet ovan hävdas att jordgetingar inte är en art, utan att *alla* getingar som råkar bygga bon under mark kallas för jordgetingar, finns det ett helt släkte som heter jordgetingar (http://sv.wikipedia.org/wiki/Jordgetingar).
Så, finns det speciella jordgetingar, som faktiskt tillhör en speciell art/släkte, eller inte? Känns som det behöver förtydligas.
replies: text: Du hade gärna fått ange källa för citatet överst, men jag konstaterar att NE skriver något liknande under jordgetingar: "de arter i familjen sociala getingar som ofta bygger bon i marken, nämligen [och så kommer tre svenska arter]". Jag vet inte varför släktet Vespula fått trivialnamnet "jordgetingar" i vår släktartikel. När jag sökt på Google har jag inte kunnat hitta någon referens till "jordgetingar" som ett taxon, utan bara som getingar som bygger bo i marken, likt NEs definition. Det finns en, emm olycklig tendens här på svenskspråkiga Wikipedia att till varje pris tilldela djurartiklar ett svenskt trivialnamn. Jag har lagt upp några artiklar om Vespula-arter, och jag har känt mig tvingad att följa den taxobox-standard som finns i övriga artiklar om samma släkte, men jag medger att jag helst hade utlämnat det svenska trivialnamnet på släktet. Finns det någon mer som kan följa upp diskussionen? / TernariusD 4 augusti 2014 kl. 21.31 (CEST)
replies: text: :Dyntaxa kallar Vespula för Jordgetingar och V. vulgaris för Jordgeting.  - Averater (diskussion) 4 augusti 2014 kl. 21.38 (CEST)

text: : Rättelse: V. vulgaris har som "andra namn" Jordgeting men heter Vanlig geting.  - Averater (diskussion) 4 augusti 2014 kl. 21.48 (CEST)
replies: text: ::Utmärkt! Dyntaxa är ju en tung referens. Dumt att jag inte tänkte på att söka direkt på den i stället för att gå igenom en massa Google-träffar. Tack för insatsen! / TernariusD 4 augusti 2014 kl. 21.53 (CEST)
replies: text: :::Det är faktiskt ännu värre: när jag tittade på artikeln Jordgetingar för att lägga in dyntaxa-sidan för Vespula så fanns den där redan som källa... Visserligen som referens till artikelns kladogram, men ändå. Det här har jag inte skött sarskilt bra... / TernariusD 4 augusti 2014 kl. 22.08 (CEST)
thread_title:  Jordgetingar finns inte... eller? 

message: I artikeln står det "Det är bara honorna som har gadd som utgörs av den ombildade äggledaren." Om det är så att det bara är honorna som har gadd, vilket jag har för mig är det vanliga hos insekter, så tycker jag att meningen bör lyda något i mer likhet med "Det är bara honorna som har gadd, den utgörs av ombildade äggledare". Som meningen är utformad nu så ser det ut som både honor och hanar har gadd, men att bara honornas är gjord av äggledare. Jag vågar inte ändra pga vet inte om det är så att både hanar och honor har gadd eller om bara honor har det. --Tuvull (diskussion) 27 maj 2017 kl. 12.01 (CEST)
replies: text: Enligt Naturhistoriska Riksmuseet så är det bara honor som har gadd - så jag skrev om utifrån denna källa. --AHA (diskussion) 27 maj 2017 kl. 12.31 (CEST)
replies: text: :Förhållandet (att gadden utgörs av den ombildade äggledaren) finns hos alla gaddsteklar. Gadden används givetvis inte som äggledare, utan äggen kommer ut vid gaddens bas.

text: :När vi ändå diskuterar gadden, kan det vara lämpligt att revidera uppgiften om att alla getingar kan sticka flera gånger (även om uppgiften bl.a. stöds av Naturhistoriska riksmuseet). Det finns faktiskt en mindre grupp exotiska getingar vars gadd ofta fastnar när de sticker. Jag ska försöka hitta en pålitlig källa och ändra. Däremot är det helt korrekt att de allra flesta gaddsteklar kan sticka flera gånger, det är i stort sett bara honungsbina som förlorar gadden när de sticker. / TernariusD 30 januari 2019 kl. 18.00 (CET)
thread_title: Formulering om gadden

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Getingar. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100317040130/http://www.skansen-akvariet.se/vara_djur/html/fragor.html till http://www.skansen-akvariet.se/vara_djur/html/fragor.html
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20110825035222/http://www.nrm.se/sv/meny/faktaomnaturen/djur/daggdjur/sparefterdaggdjur/uppgravdagetingbon.1034.html till http://www.nrm.se/sv/meny/faktaomnaturen/djur/daggdjur/sparefterdaggdjur/uppgravdagetingbon.1034.html
*Lade  till http://www.artdata.slu.se/svenskaartprojektet/Beslut_artnamn/getingar_faststalld_090424.xls
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 21 juni 2017 kl. 21.45 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Jag har i år haft ett hängande getingbo ovanför matplatsen på verandan. Dessa getingar har varit väldigt vänliga och aldrig stört en måltid eller oss människor. Hur kommer detta sig? När kan jag ta bort boet utan att skada getingarna? Kan det röra sig om någon annan ”insekt”? Aldrig stött på så ”fredliga” getingar tidigare.
replies: text: Hej, !

text: Aggressiviteten hos sociala gaddsteklar (i alla fall getingar och bin) styrs i hög grad av boets storlek. Ju större boet är, desto mer frenetiskt försvarar dess invånare det. Det kan helt enkelt vara så, att det bo du har innehåller ovanligt få getingar. Är dina getingar ovanligt stora, med en färg som stöter i rödbrunt? Då kan det vara fråga om bålgetingar: Trots deras dåliga rykte är det en påtagligt snäll geting, enligt många auktoriteter beroende på att boet har relativt få individer.

text: Beträffande när du kan ta bort boet så dör det ut på höstkanten. Aktiviteten upphör, den gamla drottningen, arbetarna och hanarna dör, och de unga drottningarna ger sig av för att övervintra (och på vårkanten bygga nya bon). Så när boet börjar se förfallet ut, och du inte märker någon aktivitet, då kan du ta bort det. Exakt när varierar med art, och förmodligen också med hur varmt det är. / TernariusD 11 september 2019 kl. 17.08 (CEST)
replies: text: :Jag kanske skulle tillägga, att när jag talar om "boets storlek" så menar jag inte dess storlek i meter och centimeter, utan hur många individer det rymmer. / TernariusD 12 september 2019 kl. 10.29 (CEST)
thread_title:  Vänliga getingar