Diskussion:Lista över stater som saknar fullt internationellt erkännande

message: Är det någon idé att jag skriver in de fall där Sverige erkänt någon av staterna? Eller är det ett brott mot Wikipedia: Globalt perspektiv? Personligen tycker jag att det definitivt hör hemma i artikeln. Äppelmos 19 september 2008 kl. 23.23 (CEST)
replies: text: Jag tycker defenitivt att vi borde ha det, när jag läste artikeln och det stod att 22 länder erkänt staten, så undrade jag, Har sverige det? OF 25 september 2009 kl. 21.17 (CEST)
thread_title: Sveriges inställning?

message: Vad finns det för källa till att Georgien skall ha erkänt Tjetjeniens suveränitet? Och när skedde detta? Jag har gjort olika sökningar utan att kunna hitta nånting i den riktningen. Förutom i de båda svenska pressdatabaserna Presstext och Mediearkivet, har jag även sökt i Uppsala Conflict Database samt i The Guardians, BBC:s, Die Zeits och International Crisis Groups databaser. Det enda jag kunde hitta var artikeln "Council of Europe threatens Russia over Chechnya" i The Guardian 18/1 2000, där det nämns att Afghanistans dåvarande talibanregim som första och enda regering erkänt Tjetjenien.
Eftersom det handlar om ett kontroversiellt påstående rörande en pågående internationell väpnad konflikt, är det extra viktigt att en källa anges. Jag har även efterfrågat uppgiften på bidragsgivarens diskussionssida. /Aloxinus 3 september 2008 kl. 03.11 (CEST)
replies: text: Det förefaller otroligt att det EU- och NATO-inriktade Georgien skulle ha följt talibanerna i spåren och erkänt Tjetjeniens suveränitet, samtidigt som landet kämpade med att hantera flyktingströmmen och anklades av Ryssland för militär inblandning. Att ett så sensationellt agerande inte avgett något som helst spår hos någon enda av de ovan redovisade (och i sammanhanget tunga) kanalerna är om möjligt ännu mer osannolikt. Att en så kontroversiell uppgift lämnas anonymt från ett i Wikipedia-sammanhang högst tillfälligt använt IP-nummer, samtidigt som krigspropaganda och desinformation sprids intensivt, ökar inte påståendets trovärdighet. Eftersom varken uppgiftslämnaren eller någon annan svarat på förfrågan om källa, tar jag bort Tjetjenien från sammanställningen. /Aloxinus 3 september 2008 kl. 21.39 (CEST)
replies: text: :Problemet har tyvärr vuxit. Se Diskussion:Abchazien/Diskussion:Sydossetien och Diskussion:Krim. /Aloxinus 6 september 2008 kl. 18.43 (CEST)
thread_title: Georgiens erkännande av Tjetjenien?

message: Varför är Palestina placerat under "huvudsakligen erkända stater". Det är ju faktiskt en minoritet av FN:s medlemsstater som givit sitt erkännande av statens "rätt att existera" (vilket inte är detsamma som att erkänna den faktiska existensen, något som inte ens Palestinierna själva gör, då de anser sig occuperade av Israel. I så fall vore det väl minst lika motiverat att placera Kosovo under den rubriken. Den staten är ju erkänd som faktiskt existerande av en jämförbar minoritet som erkänner Palestinas RÄTT ATT EXISTERA som stat. Ursa Magnus 17 januari 2009 kl. 14.27 (CET)
Som det är nu ger dessutom kartan och listan olika budskap. Palestina är "Delvis erkänt" på kartan, men "Huvudsakligen erkänt" i text. 16 mars 2009 kl. 14.44 (CET)
thread_title: Palestina/Kosovo

message: Kosovo är nu listat i två kategorier. Hur skall vi ha det? - Tournesol 4 februari 2009 kl. 15.18 (CET)
thread_title:  Kosovo igen 

message: Enligt vad jag kan läsa ur engelska wikipediaartiklar har Liechtenstein erkänt Tjeckien och Slovakien och vice versa Skåningiexil 22 april 2010 kl. 21.27 (CEST)
thread_title:  Liechtenstein/Tjeckien/Slovakien 

message: Malteserorden (egentligen Den suveräna militära hospitalsorden av sankt Johannes av Jerusalem, av Rhodos och av Malta) har permanent observatörsstatus i Förenta nationerna och erkänns som suverän av ett stort antal stater, trots att den inte längre innehar något territoriellt område.
Glentamara skriver 7 september 2012 kl. 22.27 i redigeringsmarginalen "Malteserorden är inte erkänd som en suverän STAT, utan som en icke-statlig suverän entitet, tar bort följaktligen." utan att ange någon källa till sitt påstående. Var finns källan till påståendet? --Allexim (disk) 7 september 2012 kl. 23.37 (CEST)
replies: text: Det är helt befängt att påstå att Malteserorden skulle göra anspråk på att vara en stat. Gå in på deras webbsida och läs; de påstår ingenstans att de skulle utgöra en stat. På engelska Wikipedia har denna fråga redan diskuterats och jag hänvisar till diskussionssidan där samt till den väl källbelagda informationen som finns på den engelskspråkiga versionen av denna artikel. Vänliga hälsningar --Glentamara (disk) 8 september 2012 kl. 08.26 (CEST)

text: När det gäller erkännandet av dess status så är den erkänd som en suverän entitet, detta är inte samma sak som en stat. Att ha observatörsstatus vid Förenta nationerna innebär inte heller att den utgör en stat, det finns många organisationer med observatörsstatus vid FN och dess organ. --Glentamara (disk) 8 september 2012 kl. 08.28 (CEST)
Någon som har bra koll på Malteserorden? Vill minnas att jag i Guinness rekordbok för en väldig massa år sedan kunde läsa att de erkändes åtminstone av Italien, vilket gjorde den till kandidat som "världens minsta land". Den källa som nu angavs för Heliga Stolen ger att de har "diplomatiska förbindelser" med orden, så frågan är hur mycket stat de kan betraktas som. -- Innocent bystander (diskussion) 27 februari 2015 kl. 08.23 (CET)

text: Jag har för mig att Malteserorden anser sig själva som ett internationellt rättssubjekt, vilket gör att de skulle kunna upprätthålla diplomatiska förbindelser med andra länder... och tvärtom. Hur det är med det i detalj vet jag inte. Riggwelter (diskussion) 6 oktober 2015 kl. 19.33 (CEST)
thread_title:  Malteserorden 

message: Det behövs någon källa för att Heliga stolen skulle vara 1) en suverän stat 2) endast erkänd av ett begränsat antal av övriga suveräna stater. Att en stat saknar förbindelser med vissa av världens stater innebär inte att den inte är erkänd av alla dessa. Heliga stolen nämns inte som en icke-fullständigt erkänd stat på den engelskspråkiga versionen av denna artikel, vilket troligen beror på att Heliga stolen är en suverän entitet, inte en stat, och att dess erkännande inte är begränsat. Där står däremot att Heliga stolen saknade territorium fram till 1929 (då Lateranfördraget slöts). Alltså antar jag att Heliga stolen idag betraktas som den administrativa delen av Vatikanstaten. Den som har lagt in Vatikanstaten i artikeln får gärna tydliggöra, dels ovanstående, dels varför den svenskspråkiga versionen skiljer sig från den engelskspråkiga versionen i detta avseende. Vänligen --Glentamara (disk) 8 september 2012 kl. 08.39 (CEST)
replies: text: Heliga stolen är efter vad jag förstår staten med dess administration, och Vatikanstaten är bara territoriet. Att det är på det viset beror nog på hur Mussolini utformade Lateranfördraget. Landområdet i Rom gavs till HS och HS betraktas därför som staten. Jag har väl ingen källa nu, men av vad jag förstått av allt jag sett på olika ställen, så är HS/V erkänd av i princip alla som bryr sig, MEN är inte fullvärdig medlem av FN och det är nog därför den finns med här. Om HS/V bestämmer sig för att bli medlem, så skulle den med all säkerhet bli det, men deras ambition att förbli neutral har gjort att de valt att stå utanför. Det enda som i princip skiljer HS/V från övriga mikrostater är väl hur man blir medborgare. -- Innocent bystander (diskussion) 23 februari 2015 kl. 14.59 (CET)
replies: text: :Men det är fel att påstå att Heliga stolen saknar territorium, eftersom Vatikanstaten är dess suveräna territorium. Egon Igel (diskussion) 6 oktober 2015 kl. 18.01 (CEST)
replies: text: :: Det vi påstår är att Heliga stolen saknade territorium mellan 1870 till 1929. -- Innocent bystander 6 oktober 2015 kl. 18.53 (CEST)
replies: text: :::, nej, det stod i presens innan jag tog bort uppgiften igår. Egon Igel (diskussion) 7 oktober 2015 kl. 10.09 (CEST)
Det har gått tre år sedan jag skrev mitt ursprungliga inlägg och ingen har tillhandahållit en källa som bekräftar att Vatikanstaten/Heliga stolen saknar fullt internationellt erkännande, dvs. att det skulle finnas en stat som inte erkänner Vatikanstaten/Heliga stolen (att stater saknar diplomatiska förbindelser och/eller inte är medlemmar i FN är inte detsamma som att de inte är internationellt erkända). Om ingen tillhandahåller en sådan källa de kommande dagarna kommer jag att radera Vatikanstaten/Heliga stolen från den här artikeln. --Glentamara (diskussion) 6 oktober 2015 kl. 18.42 (CEST)

text: Säger inte emot. -- Innocent bystander 6 oktober 2015 kl. 18.53 (CEST)
replies: text: :Enligt historiken fanns inte Vatikanstaten med när artikeln skapades som en kopia av den engelskspråkiga versionen 2008. Men det finns ju en källa i notförteckningen som är Heliga stolens presstjänst. Jag antar att den som lagt in Vatikanstaten har jämfört staten med övriga som är i huvudsak men inte fullständigt erkända, och det är svårt att invända mot det. Men jag tycker att det kan vara vilket som och är alltså neutral i frågan. /Ascilto (diskussion) 6 oktober 2015 kl. 19.26 (CEST)
replies: text: ::Så vitt jag vet, finns det vissa länder som inte erkänner Vatikanstaten, bl.a. Kina. Fast jag är inte säker och har ingen källa. Sverige erkände f.ö. inte Vatikanstaten förrän på 1980-talet. Egon Igel (diskussion) 7 oktober 2015 kl. 10.09 (CEST)
replies: text: :::Jag har försökt hitta en källa men inte lyckats. Kina och Vatikanstaten har inga diplomatiska förbindelser, men jag har inte hittat någon källa som säger att Kina inte erkänner Vatikanstaten som en självständig stat. Som tidigare nämnt så nämns inte Vatikanstaten i den engelskspråkiga versionen. Därför tar jag bort Vatikanstaten/Heliga stolen nu i väntan på att någon eventuellt tillhandahåller en källa som bekräftar motsatsen. --Glentamara (diskussion) 7 oktober 2015 kl. 19.11 (CEST)
replies: text: ::::Alltså, jag har inget emot att Vatikanstaten tas bort från listan. Men du kan inte göra det med hänvisning till att källa saknas, eftersom det inte är sant. Fotnoten länkade till en källa, Vatikanens egen presstjänst, där man klart och tydligt kan utläsa att alla stater inte erkänt Vatikanstaten: Bilateral and Multilateral Relations of the Holy See. Där kan man klart och tydligt se att Taiwan men inte Folkrepubliken har erkänt Vatikanstaten. Resten är enkel matematik. Enligt Vatikanens presstjänst  har 176 stater erkänt Vatikanstaten medan FN har 193 medlemsländer. /Ascilto (diskussion) 7 oktober 2015 kl. 19.51 (CEST)
replies: text: :::::Var i källan står det vilka stater som inte erkänner Vatikanstaten? Det enda jag ser är en lista över vilka stater som har diplomatiska förbindelser med Vatikanstaten. --Glentamara (diskussion) 7 oktober 2015 kl. 19.59 (CEST)
replies: text: ::::::Självklart eftersom det är en lista över de 176 stater som har diplomatiska förbindelser med, dvs erkänner, Vatikanstaten. Det är ingen lista över stater som inte erkänner Vatikanstaten, den ekvationen får man stå för själv. Hårklyveri för inte diskussionen eller uppslagsverket framåt. /Ascilto (diskussion) 7 oktober 2015 kl. 20.02 (CEST)
replies: text: :::::::Fast detta är en väldigt viktig fråga och inte en fråga om hårklyveri. Du menar alltså att avsaknad av diplomatiska förbindelser är samma sak som att man inte erkänner varandras självständighet. I så fall finns det ju otaligt många stater som saknar fullt internationellt erkännande i världen som måste inkluderas i denna artikel. --Glentamara (diskussion) 7 oktober 2015 kl. 20.08 (CEST)
replies: text: ::::::::Självständighet, dvs att ha kontroll över sitt territorium, brukar vara ett kriterium för att en stat skall kunna erkännas. Men det är inte det som erkänns. Vad som erkänns är legaliteten, dvs berättigandet. /Ascilto (diskussion) 7 oktober 2015 kl. 22.02 (CEST)
replies: text: :::::::::Ja, men på vilket sätt är det relevant för diskussionen? Jag undrar fortfarande om du menar att avsaknad av diplomatiska förbindelser är samma sak som att man inte erkänner varandras suveränitet. Kan vi inte enas om att Vatikanstaten skiljer sig från övriga territorier som listas i denna artikel eftersom det inte är ett omstritt område. Denna artikel sammanställer väl ändå entiteter vars erkännande är begränsat därför att flera entiteter gör anspråk på samma territorium. Även om alla stater i världen inte uttryckligen har erkänt Vatikanstaten som en självständig stat så är det väl ingen stat i världen som har erkänt en annan stat som gör anspråk på Vatikanstatens territorium och därigenom förnekar dess suveränitet, så som är fallet med övriga områden som listas i artikeln. --Glentamara (diskussion) 7 oktober 2015 kl. 22.26 (CEST)
thread_title:  Vatikanstaten / Heliga stolen 

message: Hur skall vi hantera Islamiska staten och Boko Haram? Båda har utropat kalifat, dvs statsbildningar. IS kontrollerar enligt SR P1 ett område motsvarande Storbritannien och Boko Haram ett område motsvarande Belgien. /Ascilto (diskussion) 22 februari 2015 kl. 10.19 (CET)
replies: text: Ignorera pesten tills dess att deras framgångar blir så stora att omvärlden måste erkänna dem.Luciano Krist (diskussion) 23 februari 2015 kl. 17.13 (CET)
replies: text: :Eftersom Montevideokonventionen används som kriterium så behöver fyra vilkor vara uppfyllda.

text: :#En permanent befolkning

text: :#Ett definierat territorium

text: :#En regering

text: :#Kapacitet att inleda relationer med andra stater

text: :Jag tror inte att varken Boko Haram eller Islamiska staten uppfyller de båda sistnämnda kriterierna, men om någon kan pressentera källor på det så kan vi nog ta med dem. De må ha utropat kalifat, men jag har inte hört något om någon kalif. /ℇsquilo 23 februari 2015 kl. 17.52 (CET)
replies: text: ::De faller på samtliga. Instämmer med ℇsquilo och Ascilto, håll parasiterna borta från artikeln så länge tills dess existens måste erkännas! Obelix (diskussion) 23 februari 2015 kl. 17.54 (CET)
replies: text: :::Fast avviker de i detta avseende så mycket från t ex Krim och Somaliland under rubriken "Stater som helt saknar internationellt erkännande"? /FredrikT (diskussion) 23 februari 2015 kl. 19.15 (CET)
replies: text: ::::Somaliland har befolkning, ett definierat territorium, kanske något omtvistade gränser, men det gäller många länder, en regering, om den funkar väl är en annan femma, men det är tidvis tveksamt om många stater i den här världsdelen, och den har viss kapacitet att inleda relationer med den som önskar, så ja Somaliland platsar. Om Puntland hade krävt internationellt erkännande hade de nog enligt min mening också platsat, men nu gör de inte det.

text: ::::Nej, Krim kan du stryka. -- Innocent bystander (diskussion) 23 februari 2015 kl. 21.04 (CET)
replies: text: :::::Varken Islamiska staten eller Boko Haram har definierat gränser för sina statsbildningar. Båda organisationerna har flytande gränser pga krigföring och terrorattacker. Islamiska statens kalifat omfattar i princip hela världen.

text: :::::När det gäller Krim så räknar Ryssland halvön parallellt med staden Sevastopol som federala enheter i Ryska federationen. /Ascilto (diskussion) 24 februari 2015 kl. 08.41 (CET)
replies: text: :::::: Detta är en lista över "stater som saknar fullt internationellt erkännande". De båda nämnda terrororganisationerna har överhuvudtaget inget internationellt erkännande som stater. Oavsett vad de kallar sig och vilka ambitioner de har så klarar de inga krav som kan ställas på en stat. De har inte kontroll över något område. Det finns andra erkända stater som gör anspråk på varenda kvadratmillimeter av det område som terroristerna anser sig ha rätt att ockupera. Stora delar av befolkningen tar strid mot eller flyr från terrorväldet. De förtryckta ser sig knappast som medlemmar i någon alternativ stat. En självutnämnd ledning för en terroristorganisation kan inte jämställas med en regering. Och de enda relationer med andra stater som dessa organisationer har bygger på våld. Jag finner det ganska anmärkningsvärt att frågan ens reses. Lindansaren (diskussion) 24 februari 2015 kl. 11.00 (CET)
replies: text: ::::::::Nja, världen är nu inte alldeles svart-vit. Montevideokonventionen är bra att utgå från, för att bocka av kriterierna i aktuella fall. Det finns gott om exempel på stater som skapats genom våld och senare blivit allmänt erkända. Och även allmänt erkända stater ägnar sig ofta åt våld (på eget eller andra staters territorium).
replies: text: ::::::::Apropå det sistnämnda, så undrar jag också vad Krim gör i listan. Autonoma republiken Krim ombildade sig själv och slog sig samman med Sevastopol samtidigt som den nya enheten förklarade sig självständig, genomförde en folkomröstning och därefter ånyo delades upp i två delar (varav den ena blev republiken Krim) som ansökte och accepterades som nya federationssubjekt i Ryska federationen. Allt enligt den officiella ryskkontrollerade historieskrivningen. Så det finns idag inget Krim som vill vara självständigt.--Paracel63 (diskussion) 25 februari 2015 kl. 03.52 (CET)
replies: text: :::::::::Och på tal om våldsrelaterade statsbildningar med rysk anknytning, borde kanske också folkrepubliken Donetsk och folkrepubliken Lugansk (och/eller Federala staten Nya Ryssland) platsa någonstans på sidan. I vilket fall som helst har dessa enheter många paralleller med de tre ryskstödda utbrytarrepubliker som nu listas.--Paracel63 (diskussion) 25 februari 2015 kl. 03.59 (CET)
replies: text: ::::::::::Ingen av dessa nya stadsbildningarna i östra Ukraina är väl något annat än mer eller mindre autonoma delstater, dvs inte mer stat än vad Åland är? /ℇsquilo 25 februari 2015 kl. 08.49 (CET)
replies: text: ::::::::::::Väldigt autonoma i så fall. Ukraina har ju dragit in alla sorters pengaöverföringar (inklusive pensioner) till det proryskt kontrollerade området, vilket är en något hårdare åtgärd än vad Finland hittills gjort mot Åland.  Enligt enwp-artikel verkar konfederationen definiera sig som en stat utanför Ukraina. Men så länge konfederationen inte har full kontroll över hela sitt hävdade territorium och/eller ingen annan stat erkänt den/folkrepublikerna, uppfyller man inte Montevideokonventionens minimikrav. Enwp har heller inte listat dem på sin sida.--Paracel63 (diskussion) 27 februari 2015 kl. 01.13 (CET)

text: :::::::::::Som försöker ledas av terrorister eller frihetskämpar beroende på vem som till slut kommer att skriva historien. -- Innocent bystander (diskussion) 25 februari 2015 kl. 11.26 (CET)
thread_title:  Islamiska staten och Boko Haram 

message: Apropå ett aktuellt ämne behöver det kanske påpekas att Katalanska republiken (2017) för tillfället inte platsar i artikelns listningar. En stat förutsätts kunna kontrollera sitt territorium, och det är mycket tveksamt om den nyss utropade staten gör detta. Se även historiska statsutropanden för en jämförelse.--Paracel63 (diskussion) 28 oktober 2017 kl. 08.17 (CEST)
replies: text: En följd är också att republiken inte heller ska vara med i några andra listor över länder, eller räknas som ett land i olika artiklar. Tidigare har det förekommit att personer som stött en viss stats självständighet har ändrat diverse artiklar, till exempel orter, berg, flygplatser och annat, och det har förekommit redigeringskrig och politiska diskussioner i artikeldiskussionssidor (till exempel småstadsartiklar) där man egentligen inte ska besluta om landets självständighet. Sammanfattat, om någon skriver i en artikel att något ligger i det självständiga landet Katalonien, så följ vad som gäller enligt Katalanska republiken (2017) och Katalonien och avvisa varje diskussion och hänvisa till de artiklarna. Om Wikipedia ska erkänna ett självständigt Katalonien ska det ske i artikeln Katalonien, inte nån småstad. --BIL (diskussion) 28 oktober 2017 kl. 09.15 (CEST)
replies: text: :Säger inte emot något här ovan, men jag tycker det är en intressant diskussion om vad man menar med att "kontrollera sitt territorium". Det här är ju (this far) en icke-militär konflikt. Om alla företag, föreningar och andra institutioner slutade betala skatt till centrala regeringen, slutade följa nationella instruktioner mm, kan man då verkligen tala om att "kontrollera territorium"? Läste om något område i Mexiko där man gjort ungefär så. Man slängde ut borgmästaren, skaffade en egen poliskår och skapade sin egen folkdomstol. Någon självständighet krävdes inte där, så till slut blev de lokala lösningarna erkända av Mexiko och den lokala poliskåren erkänns. Skulle man säga att de kontrollerat sitt eget territorium? -- Innocent bystander (diskussion) 28 oktober 2017 kl. 10.02 (CEST)
replies: text: ::För att kontrollera sitt eget territorium krävs väl någon typ av försvarsmakt och gränskontrollmyndighet. Katalonien kontrollerar inte sina egna gränser, de har ingen kapacitet till att heller göra det som det ser ut just nu. --Glentamara (diskussion) 28 oktober 2017 kl. 10.10 (CEST)
replies: text: :::Och man kan förstås diskutera i vilken grad olika länder har en försvarsmakt och en gränskontroll. Exempelvis Island saknar (egen) försvarsmakt och i många länder är det si och så med gränskontrollen. -- Innocent bystander (diskussion) 28 oktober 2017 kl. 11.58 (CEST)
replies: text: ::::För att en stat ska vara suverän måste den kunna upprätthålla sina egnar lagar och regler. Visst finns det länder som inte har en försvarsmakt, men de har ofta stöd från andra länder på ett eller annat sätt. I Kataloniens fall gör Spanien anspråk på området och har (antagligen) militär i regionen som de katalanska myndigheterna inte kan "kasta ut". Motsvarande för polisen. Hur ska de kunna upprätthålla de beslut som det katalanska parlamentet antar och som eventuellt står i strid med spansk lag? Om de inte har kapacitet att göra det så kan de knappast betraktas som en suverän stat, varken de jure eller de facto. --Glentamara (diskussion) 28 oktober 2017 kl. 21.23 (CEST)
replies: text: :::::Internationellt erkännande är kanske det viktigaste kännetecknet på en suverän stat. Under unionen Sverige-Norge var Norge nästan en suverän stat, eget parlament som stiftade lagar som den egna polisen och de egna domstolarna följde. Men Norge hade inga ambassader eller andra utrikesförbindelser, och för övrigt styrdes försvaret av Sverige. Givetvis är det så att om det finns spansk polis i Katalonien som följer direktiv och lagar stiftade i Madrid, så är inte Katalonien fullt självständigt. Det finns nationell polis i landet, och om en regionchef i Katalonien följer katalanska direktiv, så kommer han nog avskedas och ersättas av en spanjor.--BIL (diskussion) 28 oktober 2017 kl. 23.34 (CEST)
replies: text: ::::::Precis. Erkännande är dock inte nödvändigt för att en stat ska vara de facto suverän. Ta t.ex. Somaliland, som är de facto en suverän stat även om den inte är erkänd som sådan av någon annan suverän stat. --Glentamara (diskussion) 28 oktober 2017 kl. 23.53 (CEST)

text: ::::::Vilket ju också visar att begreppen här inte är enkelt diskreta, utan beskriver ett kontinuum mellan väl avgränsade, erkända stater som kan upprätthålla sina egna lagar, kontrollerar sitt territorium och sina gränser till de som bara gör det delvis eller nästan inte alls. -- Innocent bystander (diskussion) 29 oktober 2017 kl. 09.17 (CET)
replies: text: :::::::Tack för diskussionesinläggen. Det verkar som om vi har en konsensus och praxis som är hanterbar. Jag tror också att det är skillnad på stat och exilregering. Den senare representerar styret av en stat, även när denna förlorat kontrollen över sitt territorium. I krigstid kan det alltså finnas fler regeringar är det finns stater. Det är nog mest praktiskt om de facto-principen får gälla rätt så mycket vad gäller vår hantering av statsbegreppet. Åtminstone så länge den inte står i strid med folkrätten och viktiga internationella avtal. Inom EU skrivs det under en hel del multilaterala papper som folk faktiskt håller sig till. Annat är det i Östeuropa, där Krim bara är ett av flera exempel på en politisk miljö som inte mår bra. Allt gott.--Paracel63 (diskussion) 5 november 2017 kl. 14.35 (CET)
replies: text: ::::::::SADR är väl i praktiken en exilregering, men har ändå (eller åtminstone har haft) brett erkännande. -- Innocent bystander (diskussion) 5 november 2017 kl. 16.28 (CET)
replies: text: :::::::::Nja, den verkar fortfarande kontrollera cirka 25 procent av sitt hävdade territorium. Att man verkar ha sin huvudsakliga bas på algerisk mark är väl en del av den historiska konflikten mellan Algeriet och Marocko (gränserna mellan länderna är, om jag inte minns fel, inte helt säkerställd).--Paracel63 (diskussion) 5 november 2017 kl. 21.44 (CET)
===Relaterad fråga===
 Det där med listnärvaro håller jag helt med om. Wikipedia bygger sin trovärdig på bra källbeläggning och en närvaro i en lista måste kunna styrkas. Däremot kan vi formulera oss på olika sätt i vårt skrivande i våra artiklar. Det är exempelvis inte alltid helt självklart att statstillhörighet är samma som nationalitet/nationstillhörighet, och det står "engelsk författare" eller "skotsk musiker" i ganska många artiklar. Det här "historiska nationsbegreppet" har fördelen att den kan ge tydligare beskrivning av någon.
Själv brukar jag ta med både katalansk och spansk i inledningen på många Katalonienrelaterade personartiklar, särskilt när personen ifråga (nästan) uteslutande verkat inom den katalanskspråkiga kultursfären. Det kan jämföras med de två olika skrivsätt som gäller för spanskspråkiga Wikipedia gentemot katalanskspråkiga Wikipedia (alltid), baskiskspråkiga Wikipedia (oftast) och galiciskspråkiga Wikipedia (ofta). På minoritetswikipediorna hävdar de starkt den regionala identiteten, vilket innebär att begreppet "spansk" syns mycket mer sällan. Samtidigt som minoritetswikipediorna tenderar till att bli "separatistiska" drar sig eswp ofta starkt åt mitten och det spanska. Så det är en kulturskillnad mellan "centrum" och "periferi", inte bara en politisk. Allt gott.--Paracel63 (diskussion) 5 november 2017 kl. 14.55 (CET)

text: Intressant. Den lilla aktivitet jag haft på Plattyska Wikipedia och andra tysk/holländsk-relaterade minoritetsspråk har gett mig insikt i att man där ofta sätter fokus på språket. Ofta saknas en ortografi och grammatik i dessa språk, så själva utforskningen av språket blir målet med projektet som sådant. Det är också ofta där konflikterna kan hamna. -- Innocent bystander (diskussion) 5 november 2017 kl. 16.07 (CET)
replies: text: :Ja, det är både en välsignelse och en förbannelse, det där med Wikipedia. Små språk får här en utmärkt plattform för att kunna utveckla ett annars ofta nästan litteraturlöst språk. Samtidigt finns det ibland en utbredd bymentalitet som inte står "skaraborgsandan" efter. Rätoromanskspråkiga Wikipedia sägs skrivas på minst sex olika standardiserade skriftformer. Och jag minns den fascinerande utvecklingen runt 2008, när lombardiskspråkiga Wikipedia drevs av en liten klick lokalpatrioter med begränsad samarbetsvilja. Med bot skapades hundratusentals artiklar, vilka slutligen raderades när man upptäckte att kvaliteten på artiklarna kanske inte var någon höjdare…

text: :"Rikskatalanska" har varit tillräckligt stor för att under de senaste 40 åren till stora delar ha kunnat konkurrera ut de lokala varianterna på bland annat Balearerna (varje ö har en talspråksvariant). Däremot är katalanska eller inte en känslig sak i Aragonien (La Franja) och Valenciaregionen. Men nu är vi en bit från ämnet, märker jag… --Paracel63 (diskussion) 5 november 2017 kl. 21.44 (CET)
thread_title:  Angående Katalonien 

message: Det där med listnärvaro håller jag helt med om. Wikipedia bygger sin trovärdig på bra källbeläggning och en närvaro i en lista måste kunna styrkas. Däremot kan vi formulera oss på olika sätt i vårt skrivande i våra artiklar. Det är exempelvis inte alltid helt självklart att statstillhörighet är samma som nationalitet/nationstillhörighet, och det står "engelsk författare" eller "skotsk musiker" i ganska många artiklar. Det här "historiska nationsbegreppet" har fördelen att den kan ge tydligare beskrivning av någon.
Själv brukar jag ta med både katalansk och spansk i inledningen på många Katalonienrelaterade personartiklar, särskilt när personen ifråga (nästan) uteslutande verkat inom den katalanskspråkiga kultursfären. Det kan jämföras med de två olika skrivsätt som gäller för spanskspråkiga Wikipedia gentemot katalanskspråkiga Wikipedia (alltid), baskiskspråkiga Wikipedia (oftast) och galiciskspråkiga Wikipedia (ofta). På minoritetswikipediorna hävdar de starkt den regionala identiteten, vilket innebär att begreppet "spansk" syns mycket mer sällan. Samtidigt som minoritetswikipediorna tenderar till att bli "separatistiska" drar sig eswp ofta starkt åt mitten och det spanska. Så det är en kulturskillnad mellan "centrum" och "periferi", inte bara en politisk. Allt gott.--Paracel63 (diskussion) 5 november 2017 kl. 14.55 (CET)
replies: text: Intressant. Den lilla aktivitet jag haft på Plattyska Wikipedia och andra tysk/holländsk-relaterade minoritetsspråk har gett mig insikt i att man där ofta sätter fokus på språket. Ofta saknas en ortografi och grammatik i dessa språk, så själva utforskningen av språket blir målet med projektet som sådant. Det är också ofta där konflikterna kan hamna. -- Innocent bystander (diskussion) 5 november 2017 kl. 16.07 (CET)
replies: text: :Ja, det är både en välsignelse och en förbannelse, det där med Wikipedia. Små språk får här en utmärkt plattform för att kunna utveckla ett annars ofta nästan litteraturlöst språk. Samtidigt finns det ibland en utbredd bymentalitet som inte står "skaraborgsandan" efter. Rätoromanskspråkiga Wikipedia sägs skrivas på minst sex olika standardiserade skriftformer. Och jag minns den fascinerande utvecklingen runt 2008, när lombardiskspråkiga Wikipedia drevs av en liten klick lokalpatrioter med begränsad samarbetsvilja. Med bot skapades hundratusentals artiklar, vilka slutligen raderades när man upptäckte att kvaliteten på artiklarna kanske inte var någon höjdare…

text: :"Rikskatalanska" har varit tillräckligt stor för att under de senaste 40 åren till stora delar ha kunnat konkurrera ut de lokala varianterna på bland annat Balearerna (varje ö har en talspråksvariant). Däremot är katalanska eller inte en känslig sak i Aragonien (La Franja) och Valenciaregionen. Men nu är vi en bit från ämnet, märker jag… --Paracel63 (diskussion) 5 november 2017 kl. 21.44 (CET)
thread_title: Relaterad fråga

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Lista över stater som saknar fullt internationellt erkännande. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20091119090608/http://video.acasa.ro/view_video/1cbc0583298a23831612/transnistria-europe-s-black-hole-2-4.html till http://video.acasa.ro/view_video/1cbc0583298a23831612/transnistria-europe-s-black-hole-2-4.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 30 juli 2018 kl. 20.51 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Lista över stater som saknar fullt internationellt erkännande. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20090531005150/http://video.acasa.ro/view_video/1cbc0583298a23831612/transnistria-europe-s-black-hole-2-4.html till http://video.acasa.ro/view_video/1cbc0583298a23831612/transnistria-europe-s-black-hole-2-4.html
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20071013121801/http://iys.cidi.org/humanitarian/hsr/03b/ixl95.html till http://iys.cidi.org/humanitarian/hsr/03b/ixl95.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 30 mars 2019 kl. 13.31 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Jag frågar enligt rubriken ovan. De har ju erkänt varandra? Jan Arvid Götesson (diskussion) 12 november 2021 kl. 00.35 (CET)
thread_title:  Skall inte Donetsk och Lugansk båda vara ”Stater som är erkända enbart av stater som icke är FN-medlemmar”?