Diskussion:Elin Oxenhielm

message: Utifrån artikelns innehåll och värdering av den angivna uppsatsen, förefaller det som om artikeln har diskvalificerat sig själv! Motståndsmannen 25 december 2007 kl. 17.58 (CET)
replies: text: Har lagt till källor och putsat lite på språket. Duger detta? /Tompen 25 december 2007 kl. 23.52 (CET)
replies: text: :Nej, det duger inte alls. Detta handlar om en incident som väckte viss uppmärksamhet. Kanske eller kanske inte den incidensen i sig är tillräckligt encyklopediskt intressant för att ta med; eftersom det hela inträffade på min institution är jag ej rätt person att ta ställning till detta. I vilket fall är det absolut förkastligt att hänga ut studentens namn. Vederbörande har gjort ett misstag; den tidskrift som accepterade artikeln utan nöjaktigt referentförfarande har gjort ett mycket större misstag (därför att en färsk student inte kan förväntas bedöma värdet av artikeln på det sätt tidskrifterna förbinder sig att göra). Skall någon hängas ut så är det tidskriften - som är väl värd en fläck på sitt namn. Studenten skall ha rätt att få arbeta vidare i fred; och förhoppningsvis återkomma med fullgoda resultat så småningom.

text: :Detta är i vissa avseenden ännu värre än publicering av namn på personer som döms för brott. Här handlar det om att i oerfarenhet lita mer på en tidskrifts bedömning än på sin handledares; och hängas ut offentligt för detta misstag som inte har ett smack med något brottsligt att göra. Ingen har i något skede haft något skäl att misstänka att vederbörande avsiktligt skulle ha fuskat eller gjort någonting annat som ens varit i närheten av att vara oetiskt; än mindre brottsligt. Med något mindre vänlig än vanligt hälsning, Jörgen B 13 januari 2008 kl. 17.11 (CET)
replies: text: ::Hennes namn är känt. Jag ser inga bra skäl för att radera. /Pieter Kuiper 13 januari 2008 kl. 17.31 (CET)
replies: text: :::Hur känt? Jag kommer ihåg det eftersom incidenten skedde när jag påbörjat mina studier, men hade den inte gjort det tror jag knappast jag känt igen namnet. Finns det källor på att hon idag är ihågkommen?

text: :::andejons 13 januari 2008 kl. 18.40 (CET)
replies: text: ::::Ett exempel. Ett till. Men man behöver inte skriva för att komma ihåg. /Pieter Kuiper 13 januari 2008 kl. 19.01 (CET)
replies: text: :::::Ditt andra exempel handlar om en namngivning jag mycket väl kan tänka mig, som jag skrev ovan. Tidskriften har EMÅ gjort sig väl förtjänt av att hängas ut med namn och allt. (I och för sig påverkas jag litet av kunskap om ytterligare en incident med samma tidskrift inblandad.)-Jörgen B 13 januari 2008 kl. 20.13 (CET)
Jag invänder inte mot utsagan att personens namn är känt. Detta är dock såvitt jag kan se tämligen irrelevant. Vi har vid andra tillfällen gjort klart, att vi inte lägger ut namn här, bara därför att personen uppmärksammats med namns nämnande i t. ex. dagspress. Att vederbörande uppmärksammas även någonstans på nätet ändrar föga.
Namnet är inte encyklopediskt intressant, även om incidensen skulle bedömas vara det. , håller du med om att vi inte skall lägga ut namn på personer som döms för brott, om det enda encyklopediskt intressanta med personen är brottet och/eller rättegången? Även om personens namn skulle vara precis hur känt som helst genom skriverier i dagspress med mera?
Om du inte håller med om detta, så föreslå en förändring av riktlinjerna i WP:BLP; tillämpa inte en ännu vidare namnpubliceringsprincip än vad vi gör för brottslingar när det endast gäller dåligt omdöme. Ett av de nödvändiga kriterierna för publicering av uppgifter om uppgivet brottslig verksamhet i en biografisk artikel lyder ju:

text: Händelsen ska ha haft någon inverkan på personens offentliga karriär.
När det gäller den här studenten, så är "påverkan" beroende av hur mycket namnet lyfts fram. De referenser som har givits till artikeln är flera år gamla, och en del av det som med stöd av detta skrivs på sidan är numera felaktigt. Jag tänker inte gå in på vilka delar, därför att jag inte kan se att det är encyklopediskt intessant att ytterligare (för)följa denna persons karriär..
Det är direkt sjukt att lägga in artikeln i :Kategori:Svenska matematiker. Möjligen skulle en :Kategori:Svenskar som har blivit tillräckligt kända i något negativt sammanhang för att vissa wikipedianer vill göra dem bestående ökända vara relevant.-Jörgen B 13 januari 2008 kl. 20.05 (CET)

text: Ingen påstår att det här hade något med brott att göra. Det här var inte ens i närheten av forskningsfusk (som t ex Hendrik Schön). Men fallet är relevant. Finns det ett bättre namn för artikeln? Jag tror inte det. Och jag tror inte att artikeln gör namnet mer känt än vad det är. /Pieter Kuiper 13 januari 2008 kl. 20.31 (CET)
replies: text: :Vi har ju ett par artiklar om personer som är kända för brott och t.o.m. blivit frikända för dem (Christer Pettersson vore totalt ointressant om inte för ett visst statsministermord). Stycket på WP:BLPär mest tänkt för personer som annars är relevanta, inte för personer som blivit (ö)kända för en enstaka händelse. För min del kan jag tänka mig att det här hade passat lika bra i en artikel om tidsskriften i fråga.

text: :andejons 13 januari 2008 kl. 21.27 (CET)

text: :Redigeringskonflikt

text: :Jag påstår inte att det har med brott att göra. Jag påstår inte att du eller någon annan hävdar att det skulle ha med brott att göra. Jag påstår motsatsen; läs vad jag har skrivit!

text: :Däremot påstår jag att den här studenten hängs ut värre än vad vi skulle ha gjort, om det hade rört sig om ett brott. Jag påstår att personens namn inte är encyklopediskt intressant. Jag påstår att de argument Peter ger för att behålla namnet förekom också i argumenten för de som ville att vi skulle hänga ut brottslingars namn, och tillbakavisades. Slutligen påstår jag att ingen - säger ingen - person med så litet produktion bakom sig skulle kunna få en artikel enbart i egenskap av "matematiker".

text: :Argumentationen tycker jag egentligen att du får ta om du vill förändra WP:BLP. Kortfattat var "konsnsusuppfattningen" ungefär att det är skillnad på att namn förekommer i massmedia och att de ligger i en encyklopedi, som har eller åtminstone syftar till mycket längre varaktighet. Minns jag rätt, konstaterade någon efter undersökning att antalet artiklar per tidsenhet om en person som uppmärksammats väldigt kvickt konvergerade mot 0.

text: :Pieter, tycker du verkligen ärligt talat att det här är rimligt? Hur skulle du ställa dig om uppgifter om en växjöstudent fick sitt första inskickade artikelförsök refuserat, och på grund av någon tillfällig uppmärksamhet uppgiften om detta skulle läggas in, tillsammans med studentens namn, i Nationalencyklopedins årsbok?

text: :Vill du skriva en artikel som ger encyklopediska sammanhang, så föreslår jag en titel som Hilberts 16:e problem, där du tar upp incidensen och de egentliga problemen - alltså dels det undermåliga referensförfarandet och dels kulturskillnaden mellan vissa numerikers användande av metoder som "empiriskt visat sig fungera" och rena matematikers krav på logiskt hållbara bevis; men helt utan att nämna studentens namn.

text: :(Jag struntar här i alla felaktigheter i artikeln; helstavningen av handledarens namn; angivande av fel högskola; sammanblandning av "uppsatsen" och artikelmanuskriptet m. m.. Att så mycket har blivit fel torde bero på att det inte går att hitta så mycket faktiskt lätt åtkomligt material om det här fallet som du tror - trots att det tiden efter TVintervjuerna var så väldigt uppmärksammat.)-Jörgen B 13 januari 2008 kl. 22.21 (CET)
replies: text: ::Andejons, att det står som det gör i WP:BLP beror ju på att vi kom fram till att vi inte alls skulle ha biografiska artiklar om personer som enbart blivit kända i samband med ett (påstått eller faktiskt) brott. Artikeln om Christer Petterssom bryter alltså möjligen mot våra riktlinjer; även om nu denna person fick en mer varaktig kändisstatus, med deltagande i TVprogram etcetera. Jag är i vilket fall inte obenägen att acceptera den artikeln per Wikipedia:Ignorera alla regler; det är en mycket speciell och långvarig situation, och EMÅ unikt under de senaste 50 åren av svensk kriminalhistoria. (Jag anser däremot att vi bör tillämpa riktlinjen fullt ut vad gäller t. ex. Knutbymålet och bibeltemplet.

text: ::Den diskussionen kan vi dock fortsätta där du redan tagit upp den, på Wikipediadiskussion:Biografier över levande personer.
replies: text: :::Jag såg några saker i artikeln som inte verkade vara helt rätt. Men eftersom fortfarande vara eller icke-vara diskuteras, har jag inte kollat upp stavningar av namn, lärosäte, osv. Jag visade bara att saken har fått stor internationell uppmärksamhet, och att det är en sak som inte är glömd. Folk kommer ihåg namnet när Linear Analysis kommer på tal, se länk ovan. Det är inte så svårt att hitta mer material. Jag tänkte slå upp vad Nature skrev, men att själv analysera tidskriftens agerande skulle strida vara "original research". Och jag kan inte se på vilket sätt artikeln skulle strida mot riktlinjen i Wikipedia:Biografier över levande personer#Icke offentliga personer. /Pieter Kuiper 13 januari 2008 kl. 22.43 (CET)
replies: text: ::::Tja, vad tycker du om följande mening från stycket i fråga: "Om gränsfall uppstår är tumregeln att inte skada personen på något sätt"? Har du funderat över om artikeln kan skada den här personen på något sätt? Och, igen, tänk och "känn" igenom mitt tänkta exempel med Växjöstudenten ovan!-Jörgen B 13 januari 2008 kl. 23.40 (CET)
replies: text: :::::Förstår jag det rätt att Jörgen B ber mig att tänka efter hur de på matematikinstitutionen i Stockholm känner om en sådan wikipediaartikel? Har det med institutionens rykte att göra? Jag har svårt att se hur artikeln skulle kunna skada personen i fråga. Även om namnet fortfarande skulle vara aktuellt (folk gifter sig ju osv), spelar det ingen roll om en google-sökning ger 924 eller 925 träffar. /Pieter Kuiper 13 januari 2008 kl. 23.53 (CET)
replies: text: ::::::Du förstår inte rätt. Jag föreslår att du läser det jag skriver i stället. Vi pratar om huruvida personen kan skadas, inte vår institution.

text: ::::::Jag frågar dig hur du skulle reagera, därför att jag utgick ifrån att du med såpass etablerad forskarbakgrund varit inblandad i forskarhandledning. Det är dock sant att Växjö tillhör de något mindre högskolorna, så det kanske var förhastat. Tänk dig då i stället in i följande: Säg att den första forskningsartikel du skickat in blev refuserad; och att detta faktum tillsammans med ditt namn hamnade i Nationalencyklopedin. Skulle du kunna föreställa dig att du kunde uppleva detta som negativt?

text: ::::::Ditt CV innehåller ett antal publicerade artiklar. Varför brukar CVs inte innehålla listor över refuserade artiklar, eller över tjänster som personen sökt men ej fått? Jag tror utmärkt väl att du inser att publiciteten sammantaget kan skada den här studenten.

text: ::::::Vad gäller träffar på Google: Erfarenheten visar att en WPartikel ger upphov till betydligt fler än en träff. Detta är dock inte det avgörande. Personens namn kommer aldrig att bli "hemligt" (jo, om personen byter namn; men tänk själv hur långt det har gått när du argumenterar för att en WParytikel inte egentligen skadar någon, för att denne kan byta namn för att undgå obehaget). Sådana kvalificerade matematiker som noggrant läst arxiveartikeln i fråga (hur många tror du att det handlar om) känner antagligen igen det även om 10 år, om de ser det. Emellertid kommer flertalet att ha glömt namnet; och har man glömt namnet, så hittar man det inte via Googleträffar!

text: ::::::Däremot är hela Wikipedia organiserat så, att man skall kunna hitta artiklar utan att direkt slå på namnen. Jag hittade denna artiklar därför att jag tittade på :Kategori:Svenska matematiker. Gör man det näst intill omöjligt att hitta artikeln utan att man först minns namnet, så kan man lika gärna ta bort den från Wikipedia - och det gäller de flesta av våra artiklar.

text: ::::::Vidare kopieras hela Wikipedia då och då upp av andra. De övriga länkar du hittar är i allmänhet inte grunden för en lika allmän spridning.Jörgen B 14 januari 2008 kl. 05.14 (CET)

text: Jag tycker artikeln kan tas bort. Personen i sig är inte relevant för en artikel. Man kan nämna något om det misslyckade lösningsförsöket i artikeln Hilbertproblemen - om det är relevant i det sammanhanget (jag föreställer mig att sådana dyker upp då och då, det här blev kanske lite mer uppmärksammat än de flesta andra). /NH 13 januari 2008 kl. 23.55 (CET)
replies: text: :Jag tycker inte det är namnpubliceringen i sig som är problematisk, utan var man placerat fokus. Det går att göra om artikeln så den inte i stor utstäckning framstår som negativ för studenten, och fortfarande ger alla fakta. Man kan:

text: :*Skriva en artikel om tidskriften Nonlinear Analysis, och den omdiskuterde publicering av artikeln de varit inblandade i. Och där nämna namnet, eftersom det publicerades i flera tidingar och några skäl att undanhålla det inte finns. Samt givetvis skriva något mer om kritiken mot de som sköt in sig på studentens person mer än vetenskapliga verk, nu har artikeln slagsida.

text: :*Tömma den här artikaln och göra den till en redirect till Nonlinear Analysis.--Godfellow 14 januari 2008 kl. 09.50 (CET)
replies: text: ::Hm, det viktiga är väl om händelsen i sig är relevant för ett uppslagsverk? Om den är det bör det i första hand nämnas i artikeln om problemet. Är den inte det kan personen knappast heller vara det (enbart på grund av denna händelse). /NH 14 januari 2008 kl. 16.23 (CET)

message: Efter att ha uppdagat att snabbraderingsmallen togs bort och litet diskussion, har jag nu anmält artikeln till WP:SFFR.-Jörgen B 14 januari 2008 kl. 18.30 (CET)
thread_title:  Nu anmäld till SFFR