Diskussion:Kvarg

message: Vad menas med detta: "Den kan även ersätta mjölkprodukten yoghurt, genom att man blandar den med saft, så att den blir sötare"Mxyzptlk (diskussion) 12 juni 2016 kl. 09.41 (CEST)
thread_title:  Kvarg istället för yoghurt? 

message: Ngn som har koll på vad kvarg heter på engelska; :en:curd, quark? / Elinnea 20 augusti 2005 kl.09.24 (CEST)
replies: text: I NE är ordet översatt till tyska quark om det kan vara till hjälp. //StefanB 20 augusti 2005 kl.09.56 (CEST)
replies: text: :Japp, Quark är korrekt på tyska och engelska. Jag lärde mig älska "kvark" som barn när min mamma som är från Tyskland gjorde "kvark" hemma genom att hälla vanlig filmjölk i ett kaffefilter (placerat i en bryggtratt över en glasburk) och låta det stå över natt i kylskåpet så att en del av vätskan i filmjölken rann bort. Om "kvarken" blev för tjock/hård var det bara att blanda i lite av vätskan som runnit ner i glasburken igen för att få önskad konsistens. Mycket gott på smörgås. Numera gör vi inte "kvark" själva hemma eftersom riktig tysk "Quark" nu finns att köpa under varumärket "Philadelphia" i svenska butiker.

text: :Förresten, jag lade till interwiki-länkar till Kvarg på andra språk. Och att den även äts på smörgås och en kommentar om att Philadelpia är en Kvarg.

text: :--David Göthberg 10 september 2005 kl.18.40 (CEST)

text: : Jag tog en titt på engelska artikeln curd, det betyder ostmassa. Alltså de tjocka klumpar man får efter man koagulerat mjölken, men innan man silat bort vasslen (den tunna mjölken).

text: :Sedan jag skrev min förra kommentar har det kommit ut många fler bredbara kvargar / färskostar på svenska marknaden. Notera att en del av dem är fusk, de innehåller ingen bakteriekultur utan de har istället använt förtjockningsmedel (t.ex. gelatin).

text: :--David Göthberg (diskussion) 28 februari 2023 kl. 12.59 (CET)
thread_title:  Kvarg på andra språk 

message: Undra om lidel har varit och fifflat med den här artikeln? 
replies: text: Nu står bara Arla med i artikeln. Borde inte Lidl också nämnas eftersom att de har mer prisvärt kvarg? 78.82.141.241 12 mars 2010 kl. 23.59 (CET)
replies: text: : Nej, Arla är bara nämnvärda för att de var först (om ens det). Annars ska vi undvika att nämna några varumärken. Jolta (diskussion) 4 juli 2016 kl. 20.15 (CEST)
thread_title:  Lidl och Arla 

message: Jag tog bort KB-markeringen på meningen "Det finns inte några vetenskapliga belägg för att kvarg förbättrar magens mikroflora." I mitt tycke är behövs det ingen källa för ett sådant "negativt" påstående. Om däremot någon kan hitta belägg för att det faktiskt förbättrar tarmfloran, så vänd för all del på meningen och lägg till en källhänvisning!
Jag lät markeringen stå kvar på "Fosfatet minskar kalciumupptagningen i kroppen". Försökte googla lite på det, men det var magert med träffar. Någon förbipasserande näringsfysiolog eller dietist får gärna hjälpa till här.
Jolta (diskussion) 4 juli 2016 kl. 20.14 (CEST)
replies: text: Ursäkta om det här blir en lång kommentar, men det är lika bra jag skriver ner allt så jag kan hänvisa till den här kommentaren på andra mjölkrelaterade diskussionssidor.

text: 1: Att påstå att "Det finns inte några vetenskapliga belägg för att kvarg förbättrar magens mikroflora" är ett extraordinärt påstående och borde tas bort eller omformuleras till "Det är oklart om kvarg förbättrar magens mikroflora", om du inte kan ange referens på det. (Så jag ändrade i artikeln till "oklart" varianten.)

text: Anledningen till att jag kallar det ett "extraordinärt påstående" är att det är välkänt och väldokumenterat att många andra produkter med levande mjölksyrabakterier hjälper till att "stabilisera tarmfloran" (egentligen "stabilisera tarmarna", för vi vet inte exakt vad som händer med bakterierna i tarmarna). Det är dokumenterat för yoghurt, filmjölk och "probiotiska" drycker/juicer. T.ex. när man äter längre penicillin-/antibiotika-kurer så är det oftast nödvändigt att äta en skål yoghurt eller filmjölk nästan varje dag för att inte få rinnig mage. Tabletter med mjölksyrabakterier används ju också vid turistdiarré. Men som sagt, vi vet inte exakt varför det hjälper (även om vi har många bra teorier) och varför vissa människor inte får rinnig mage vid långa antibiotikakurer. Eftersom vi inte vet exakt varför det hjälper, och varför det inte hjälper på alla och att en del inte behöver det, så kallar vissa det då för "finns inga vetenskapliga belägg". Men det är fel, det är vetenskapligt (epidemiologiskt) bevisat att det ofta hjälper på många personer. Fast jag har inte sett några studier på just kvarg/färskost, bara på många andra mjölksyrade produkter. Men jag kan tänka mig att hälso- och tränings-industrin marknadsför kvarg som "extra nyttigt". De gillar ju att dra för långa slutsatser. Och det är väl därför som någon la till den meningen för att göra det tydligt att det är oklart för just kvarg.

text: 2: Om att "Fosfatet minskar kalciumupptagningen i kroppen": Nu blir det överkurs så håll i er. Jag ser att texten "Fosfatet minskar kalciumupptagningen i kroppen" redan är borttagen ur artikeln, men eftersom det cirkulerar så mycket felaktig information om kalcium och fosfor/fosfat (och ännu mer när det gäller i mjölkprodukter) så vill jag förklara detaljerna. Jag är inte dietist men jag har en dödlig kostrelaterad sjukdom (om jag äter som vanligt folk så dör jag inom sex dagar), så jag har studerat kostvetenskap/näringslära sedan jag var sex år.

text: Tekniskt sett är påståendet "Fosfatet minskar kalciumupptagningen i kroppen" sant. Men läsarna kommer tolka påståendet fel så det blir osant att ha med det påståendet. Cellväggarna har olika kanaler för att ta upp olika näringsämnen, för att kunna styra hur mycket cellen tar in (eller slänger ut) av varje enskilt näringsämne. Men vissa ämnen är kemiskt väldigt lika varandra och därför kan kanalerna inte hålla isär dem och tar då upp flera ämnen i samma kanal. Detta gäller kalcium (kalk), magnesium och fosfor (fosfat). De tre ämnena tas upp i samma kanal. Så blir cellen mätt genom t.e.x för mycket kalcium, slutar den ta upp magnesium och fosfor. Då får cellen magnesium och fosfor-brist. Vi människor behöver alltså äta en någorlunda balans mellan kalcium, magnesium och fosfor, även om vi tolererar ganska stor variation så det är inte så exakt. Notera att vi även behöver fosfor (folk påstår ofta att fosfor är giftigt och inte är ett näringsämne, men i formen fosfat är det ett nödvändigt näringsämne).

text: I fallet mjölk tillkommer en extra komplikation: Förr påstods ofta att "mjölk ger starka ben". Ja mjölk innehåller mycket kalk (men jag har inte kollat hur mycket magnesium och fosfor), men mjölk innehåller även ett ämne som blockerar upptaget av kalcium, magnesium och fosfor. Så mjölk är inte ett bra sätt att få i sig de ämnena, och det står ibland till och med på burkar med kalktabletter: "Bör inte tas i samband med mjölk". Av det skälet så har Konsumentverket förbjudit mjölkreklam med påståendet "mjölk ger starka ben". (Har för mig förbudet kom på 90-talet.) Men reklammakarna fuskar och har fortsatt visa hoppande människor men utan texten, för de vet att massor med svenskar minns meningen.

text: Jag har hört från osäkra källor att det blockerande ämnet är mjölksockret, men jag har inte orkat kolla upp det ännu. Men om det är sant så kan det ju vara så att vi ändå tar upp kalk et.c. ur mjölksyrade produkter som t.ex. kvarg/färskost, för då har ju bakterierna förbrukat mjölksockret. Men det är bara min gissning. Så det är troligen okej att det nu står kvar i artikeln "Kvarg har höga halter av kalcium och fosfat". Men det skulle inte vara okej i en artikel om vanlig osyrad mjölk, om man inte direkt också anger att vi inte tar upp det ur vanlig mjölk.

text: Om kalkbalans och kalktabletter: Naturligt kalk från kalkgruvor innehåller ofta balanserad blandning av kalcium, magnesium och fosfor. Kalkberg kommer från skalen på skaldjur i gamla hav, och skaldjur har samma balans i sina skal som vi behöver i våra kroppar. Men på 90-talet blev det populärt med processade kalktabletter med bara kalciumkarbonat, och inget kalciumfosfat. På 2000-talet tog de tabletterna över helt och det är nu nästan omöjligt att få tag på fosfat på apoteken och hälsobutikerna. Likadant i resten av Europa och Nordamerika. Trots att de processade tabletterna är dyrare. (Men de säljer fortfarande magnesium.) Att de "rena" tabletterna tog över beror nog på att de är helt vita, inte lika grusiga om man tuggar dem, och slätare så de är lättare att svälja om man inte tuggar dem.

text: Så svenska läkare skriver numera ut kalktabletter till bensköra personer, men tabletterna innehåller inget fosfor vilket innebär att man blir MER benskör om man äter de tabletterna. Skelettet behöver nämligen alla tre: Kalcium, magnesium och fosfor. Det kommer nog ta några årtionden tills de epidemiologiskt märker att något är fel och kollar upp vad det är frågan om. (Jag har tjatat på de olika apoteksbolagen och hälsobutikerna i 20 år nu, men inget händer.)

text: --David Göthberg (diskussion) 28 februari 2023 kl. 13.35 (CET)
thread_title:  Tarmflora, fosfat m.m.