Diskussion:Socialism/Arkiv/2003–2018

message: "Socialister anser att människor är viktigare än pengar" stod det nyss i denna artikel. Om det är någon ideologi som denna beskrivning passar in på så är det väl konservatism eller möjligen liberalism. Socialisterna har ju sitt tal om ekonomisk makt och om klasser och klasskamp och sånt som man anser styr samhällsutvecklingen (historiematerialism). Allt detta är ju verkligen att reducera politiken till att handla om pengar. 212.105.19.75 18 juli 2003 kl.03.00 (CEST)
----
Nog är väl "demokratisk reformistisk" socialism fortfarande auktoritär? // Liftarn
Äkta Socialism är inte auktoritär. Men det är bara min åsikt.
Cheers. Adlercreutz 5 mars 2003 kl.12.46 (CET)
replies: text: Jo, det håller jag iofs med om men det hjälper oss inte att bena ut det här. // Liftarn
Eftersom jag är kommunist anser jag mig själv inte vara tillräckligt neutral att skriva om dessa ämnen. Politiken kommer, helt naturligt, emellan. Jag håller mig till min historia. Cheers. Adlercreutz 5 mars 2003 kl.12.59 (CET)

text: Låter som en vettig policy. Som det är nu ser det ut som om artikeln försöker skildra två indelningar samtidigt. Det finns flera olika sätt att dela in socialism än frihetlig/auktoritär, t.ex. revolutionär/reformistisk. // Liftarn
----
Bygger socialism nödvändigtvis på jämlikhet? Jag hade nog snarare skrivit rättvisa. Fast egentligen så hade jag nog helst skrivit "Socialism är uppfattningen att människor är viktigare än pengar." Jag tycker snarare att liberalism bygger på (dogmatisk/formell) jämlikhet och rättvisa och att socialism är mer pragmatisk solidaritet, det vill säga det är FEL att stjäla men det är MER FEL att låta någon svälta ALLTSÅ tar man från de rika och ger till de fattiga. Roger Wernersson 5 mars 2003 kl.14.24 (CET)

text: Är inte rättvisa ett ganska subjektivt begrepp? // Liftarn
replies: text: : Precis därför tycker jag det är viktigare att poängtera prioriteringar än principer och floskler. Liberalismen prioriterar äganderätten. Socialismen prioriterar solidariteten. Politik är att prioritera.

text: : Fast egentligen brukar jag säga så här: politik är två saker; 1) att omfördela resurser, 2) att definiera rätt och fel. Ibland har jag lekt med tanken på två parlament, ett för resursfördelning och ett för brott och straff. Det är inte vattentäta skott mellan dem, men skillnaden är ändå ganska klar. Roger Wernersson 5 mars 2003 kl.15.15 (CET)
Ser bra ut även om vad frihet är kanske borde definieras bättre. Jag säger ibland att anarkism är frihet från förtryck medans nyliberalism är frihet att förtrycka. :-) // Liftarn

text: Jag tror att man brukar skilja på frihet till och frihet från. Vi får utveckla detta annorstädes, till exempel på sidan om frihet Roger Wernersson 5 mars 2003 kl.17.01 (CET)
Kan man inte säga att liberalismen betonar äganderätten? I extrema fall även i exempel som "även om du håller på att drunkna får du inte klättra ombord på min båt". // Liftarn
thread_title:  POV 

message: Att först säga att socialism bygger på idén om jämlikhet och rättvisa på bekostnad av frihet och sedan säga att liberalism vilar på samma eller liknande principer är ju inte hållbart, eftersom liberalismen sätter friheten främst, och därmed inte alls bygger på "samma eller liknande principer".
Jag tycker överhuvudtaget det är tveksamt att definiera ideolofgier i förhållande till varandra, det kommer vara omöjligt att beskriva dom på ett sätt som båda sidor kan hålla med om. Att visa på skillnaden i synen på ordet rättvisa är vettig, men resten av "Det som skiljer"-texten är inte vettig. Jag skulle tro att även socialister kan bli sur på den, och jag som liberal är det definitivt. :)
Dessutom verkar det underligt att definiera socialism utifrån att det INTE är liberalism, när socialism ju int eär konservatism heller, tex. :)
Jag plockade bort "som vilar på samma eller liknande principer" för det är rentav fel, och funderar på hur man kan skriva nåt bättre om socialism. Som varande icke-socialist är jag väl kanske inte den bästa att skriva detta, dock...
//regebro
Jag måste säga att meningen "Socialism är en ideologi som bygger på idén om jämlikhet och rättvisa på bekostnad av frihet" var en synnerligen koncis och huvudet-på-spiken-beskrivning av hela vänster-högerskalan. Icke-socialister skulle nog knappast säga sig stå för ojämlikhet och orättvisa, så nu är hela påståendet meningslöst istället. Pudelns kärna är hur de olika åsiktsriktingarna prioriterar grundvärderingarna. Och nog hamnar frihet efter jämlikhet och rättvisa på socialismens prioriteringsskala, annars skulle de ju inte driva fram lagar som tvingar folk till "jämlikhet och rättvisa". E23 27 oktober 2003 kl.12.02 (CET)
En socialist skulle inte hålla med. En socialist skulle mena att jämlikhet och rättvisa ger en större frihet för folkflertalet. Friheten för en socialist är inte alls underprioriterat. Tvärtom. Man talar ofta om frihet för världens förtryckta etc. Det är alltså en direkt felaktighet att använda formuleringen "jämlikhet och rättvisa på bekostnad av frihet".
Wellparp 27 oktober 2003 kl.13.51 (CET)
Okej, jag kan köpa det resonemanget. Jag kan i och för sig se hyllmeter av argumentation framför mig om betydelsen av ordet "frihet":s innebörd, men jag stannar här. Jag skulle dock gärna se en formulering som definierar socialism lite mera konkret än "jämlikhet och rättvisa". // E23 27 oktober 2003 kl.14.16 (CET)
Skulle man inte kunna säga att socialismen bygger på tanken att jämnlikhet och rättisan för ALLA har högre prioritet än att friheten bevaras för de som har för mycket eller på annat sätt inte förtjänar det de har. //E
thread_title:  "Samma principer" 

message: En snutt om att Jesus kallas både den första socialisten och det första kapitalisten är väl knappast speciellt givande? Eller?
replies: text: Knappast. Hur som helst skulle det passa bättre i en artikel om Jesus. --Alers 16 juli 2004 kl.14.10 (CEST)
thread_title:  Jesus? 

message: Det förefaller klart att den här artikeln skrivits av någon varm vän av socialismen, kanhända en "closet socialist" i det socialdemokratiska högkvarteret. Artikeln känns inte mer NPOV än artikeln om Sverigedemokraterna, vilket inte säger lite enl undertecknad.
Om ingen protesterar avser jag göra ett försök att neutralisera texten.
Rudolf 1922 16 juli 2004 kl.14.25 (CEST)
replies: text: Artikeln saknar kritik mot ideologin, vilket artikeln om liberalism har.--213.101 21 december 2004 kl.13.35 (CET)
Nja, jag tycker den är rätt neutral. Men ändra på du, det går att ändra tillbaks. Jag tycker inte den är nåt vidare bra iaf.
Regebro 19 juli 2004 kl.13.18 (CEST)
Jag har gjort några ändringar angående planekonomi och kollektivet som bas. Bevisligen finns det anarkister(som är frihetliga socialister) som motsätter sig planekonomi och idealiserandet av kollektivet. Mer behöver ändras, nuvarande form bygger enbart på marxistisk syn vilket strider mot neutralpraxis då alla socialister inte är marxister.
enfore 25 augusti 2004 kl.23.44 (CEST)
----
Att jag skrev stycket som raderats ang förhållandet till elitarism och liknelsen med adel, beror på den numera avslocknade debatten från socialdemokratiskt och västerpartistiskt håll om "att vi inte ska ha något elitsamhälle", då "elit" avsåg både ett konservativt ståndssamhälle (de förespråkar klassresor i s o v) och en liberal "intellektualistisk" elit (politiker behöver inte vara särskilt högutbildade). Detta är helt i linje med socialismen, som legitimerar makt på andra grunder, och avsåg dessutom med all sannolikhet att ta avstånd från nazismen som såg det germanska folket som elit. 
Sedan kom det en bok för ca 5 år sedan med titeln (ungf.) "Den nya politiska adeln", som avsåg just socialdemokrater. 
Liknelsen med kastsystemet finner jag däremot lösryckt, men det kanske beror på okunskap.
/213.101
thread_title: Artikeln kan ifrågasättas

message: Påståendet: Socialism är i grunden en benämning på en samhällsform där ekonomin står under statens kontroll kan inte vara korrekt. Som socialister räknas i allmänhet anarkister och syndikalister, vilka ungefär hävdar att staten inte skall finnas, eller skall ha så litet inflytande som möjligt. Formuleringen beskriver snarast socialism sensu Marx, medan det ursprungliga begreppet socialism allmänt ha ansets definieras av Robert Owen (men detta får ifrågasättas!). Jag hänvisar till [], som har en enligt min subjektiva uppfattning mer inklusiv diskurs över ordet socialism.
051026 anIbM (ante natum Ieshuæ bar'Mariamæ) kl. 13.55
rursus
P(å)S(ladden): tänker fixa till det här tids nog, genom att försöka översätta/inkludera text från en.wikipedia. D(et)S(lutar).
replies: text: Räknas anarkister som socialister? Socialister tror på en stark stat, medan anarkister inte tror på en  stat över huvud taget. Det låter som varandras motsatser.

text: 'samhällsform' är väl å andra sidan fel; det är en 'ideologi' i grunden, ingen samhällsform, även om ideologin kan användas då en stat styrs och forma den. /Φοινιξ 6 november 2005 kl.17.27 (CET)
replies: text: :Anarkister och syndikalister brukar räkna sig som socialister. Förövrigt så är det ju även en marxistisk/kommunisitisk tanke att staten tids nog ska avskaffas. "ekonomin står under statens kontroll" skulle kunna ersättas med något i stil med "ekonomin står under gemensam kontroll" eller något i den stilen, men det bör absolut flyttas ner, för som du säger, socialism är i huvudsak en ideologi. Gunnar Larsson 6 november 2005 kl.17.54 (CET)
replies: text: ::Nu ändrade jag till "demokratisk kontroll" då detta är ett ordval som alla socialister skulle kunna ställa upp på. Vissa vill att staten ska stå för denna demokratiska kontroll och andra vill ha det på andra sätt. Att socialister skulle tro på en stark stat är också rätt felaktigt. Vissa socialister gör det; många vill absolut inte ha en stark stat.
replies: text: :::"demokratisk kontroll" passar tyvärr in även på annat än socialism, beroende på vilken definition av "demokrati" man förespråkar. Det bör nog stå "majoritetens kontroll, snarare än individens/marknadens". För många är det odemokratiskt med obegränsat majoritetsförtryck.

text: :::Jag ändrade till 'samhällets' innan jag läste inlägget här, vilket kanske var felaktigt. Jag har inget emot 'demokratisk'. /Φοινιξ 6 november 2005 kl.18.55 (CET)
thread_title:  FEEEeel!! 

message: Jag tog bort POV-rutan på den här sidan eftersom det inte finns någon precis motivering till varför den finns där. Att bara sätta en POV-ruta och sedan inte motivera detta gör det snudd på omöjligt att någontins kunna fixa till artikeln. Att bara POV-markera en artikel är helt meningslöst om man inte specificerar vad som bör åtgärdas. 24 november 2005 kl.21.26 (CET)
replies: text: Utmärkt, varningsmallar ska inte bara ligga och drälla - de är inte precis vackra. /Φοινιξ 24 november 2005 kl.22.55 (CET)
Varför nämns inte Aftonbladet under Socialistiska tidningar. Och vadå rättvisa? Socialism står för att alla människor ska få samma lön, oavsett om de förjänar den eller inte. Det är väl ändå inte rättvisa? Om man väljer att vara lat ska man väl inte heller ha något? Och varför nämns det inte att många människor betraktar socialism som en mentalsjukdom? Nä, upp med POV-skylten igen.
replies: text: :Ägna dig åt något vettigt i stället! torvindus 4 mars 2006 kl.13.25 (CET)

text: Wikipedia är inte ett diskussionsforum. Vad du tycker om socialism och rättvisa är ovidkommande och kommer inte att diskuteras på den här sidan. —CÆSAR ☢ 4 mars 2006 kl.00.27 (CET)
thread_title: POV-rutan

message: Jag lade till mallen "källor saknas" eftersom denna artikel verkligen skulle vinna på att det fanns källhänvisningar. Jag vill bara poängtera att mallen inte ska ses som en kvalitetsmarkering eller att jag nödvändigtvis misstror något specifikt i artikeln. --AHA 20 mars 2007 kl. 09.46 (CET)
replies: text: Är det verkligen meningsfullt att göra så? Att säga att "källor saknas" utan att syfta på något speciellt gör det svårt att korrigera problemet. Jag tycker att det är bra med så många källor som möjligt, och jag tycker att bristande källförankring ska påvisas, men för att det ska vara användbart måste kritiken vara specifik. Om det inte finns några specifika problem med artikeln tycker jag att källor saknas-mallen bör tas bort. Muneyama 20 mars 2007 kl. 21.05 (CET)
replies: text: :Om det inte finns några källhänvisningar i artikeln är mallen motiverad./Nicke L 20 mars 2007 kl. 21.43 (CET)
replies: text: :: Kanske. Men ett snabbt framslumpande av typ 20 artiklar visar att ingen av dem varken källhänvisar eller har en sådan varningsruta. Det är förstås inget vetenskapligt över den undersökningen, men den antyder ändå att en stor del av våra artiklar befinner sig i just det tillståndet att de inte källhänvisar. Är det meningsfullt att ha skyltar för något som gäller så många artiklar? Jag tycker att man ska vara sparsam med skyltar, och att man ska noggrant ska ange vad som motiverar dem så att andra kan korrigera artikeln i fråga. För att undvika att artiklar märks i onödan och förblir märkta sedan de korrigerats efterom man inte vet eller minns varför de ursprungligen märktes tycker jag att skyltar som inte specificeras bör tas bort. Muneyama 20 mars 2007 kl. 22.29 (CET)
thread_title: Källor

message: Maoism sägs vara ett exempel på demokratiskt revolutionär socialism. Det är för mig både obekant och obegripligt. Kan någon förklara det eller ska det bort? Bero 6 maj 2007 kl. 14.23 (CEST)
replies: text: Maoismen är en ideologi som vill använda de demokratiska strävandena för att mobilisera upp bönderna och erövra städerna. Till skilland från leninismen som såg arbetarklassen som förtruppen som skulle dra med sig bönderna så menade Mao att bönderna kunde leda revolutionen genom att deras strävanden för demokrati vallades in under partiets ledning. Tanken är att böndernas demokratiska revolution ska föras längre genom partiets ledning och att uppbyggandet av socialismen ska kunna inledas även i ett land där det inte finns någon omfattande arbetarklass.

text: Av denna anledning så begränsar sig ofta maoister till demokratiska krav (gerillan i Nepal krävde exempelvis bara konstituterande församling vilket är ett rent demokratiskt krav) och därför anser de också att kampen för socialismen måste börja i tredje världen (där demokratin inte redan är uppnådd), medan Marx och Lenin ansåg att den skulle inledas i de mest utvecklade länderna och att demokrati förbättrade förutsättningarna för en revolution. Muneyama 6 maj 2007 kl. 17.13 (CEST)
replies: text: :Jag antar att det som åsyftas går tillbaka på Maos idé om Ny demokrati, även kallad Ny demokratisk revolution? Alltså att revolutionen i Kina skulle införa demokrati - "gammal demokrati" på kinesiska - (den som Marx antog att den borgeliga revolutionen skulle införa) som ett första steg på vägen mot kommunism (via prol.dikt). Är det svenska begreppet verkligen etablerat? Bero 6 maj 2007 kl. 23.06 (CEST)
replies: text: :: Nej, det finns ingen etablerad benämnning på vad maoisterna är eftersom det beror på vilken politisk utgångspunkt man har. Att maoisternas strategi för maktövertagande baserar sig på att utnyttja den demokratiska revolutionen borde dock alla som sätter sig in i frågan kunna hålla med om. Jag tror att den här listan rör sig i neutralitetens gränsland, men just definitionen av maoisterna tycker jag är den mest korrekta på listan. Muneyama 17 maj 2007 kl. 12.30 (CEST)
thread_title:  maoism demokratiskt revolutionär? 

message: Jag gjorde nyss en redigering som innefattade ifrågasättande av en mängd påståenden och vädjan om källbeläggning. Jag är ledsen att säga detta, men jag tycker faktiskt att artikeln är ett vrak. Mycket är ogrundade spekulationer och utan sammanhang. Jag avvaktar och ser hur andra reagerar och så sätter jag kanske tänderna i artikeln vid ett senare tillfälle. Popperipopp 20 december 2007 kl. 22.43 (CET)
replies: text: Artikeln har framför allt glömt socialdemokratin. Det hade också kunnat vara värt att nämna att socialdemokratin globalt via Socialistinternationalen tagit avstånd från kommunismen, se Declaration of Principles, punkt 75 f i V. Shaping the Twenty- First Century, "A New International Culture for Political Dialogue".//--IP 30 december 2007 kl. 00.12 (CET)
replies: text: :Visserligen sant, men socialdemokratin idag befinner sig enligt många på gränsen till socialism överhuvudtaget. Göran Persson definierade sig exempelvis inte som socialist, om det nu kan anses tala för socialdemokrati överlag. Men visst, även socialdemokratin måste få en plats i artikeln. Popperipopp 30 december 2007 kl. 01.05 (CET)
thread_title: Krafttag

message: Att den frihetliga socialismen skulle varit "en marginell företeelse" kan jag verkligen inte hålla med om. Den frihetliga socialismen har haft stort inflytande på inom arbetarrörelsen under 1800-1900 talet. Visst att den inte har haft lika stort inflytande som Socialdemokratin och kommunismen men minst lika viktig. Att den skulle vara marginell är bara ännu ett sätt att förneka den frihetliga socialismens roll i arbetarrörelesens historia. Anarkismen/Frihetliga socialismen har haft sitt största fotfäste i arbetarklassen, Varför jag anser att artiklen bör skrivas om, håller även med ovanstående inlägg att artiklen är dåligt skriven. Artiklen bör struktureras upp: och delas in i kategorierna: Anarkism Kommunism Reformism.
62.57.67.109 27 februari 2008 kl. 17.02 (CET) Adam Zetterström
replies: text: Så länge du har bra källor till det du skriver, så går det bra att strukturera om artikeln. //moяlist 27 februari 2008 kl. 17.14 (CET)
replies: text: :Adam har rätt och jag har ändrat det nu. Staffan Jacobson 31 mars 2008 kl. 00.54 (CEST)

text: Jag delar uppfattningen att den frihetliga socialismen inte varit mer än en marginell företeelse. Jag skulle gärna vilja se ett källa på att den frihetliga socialismen haft stort inflytande på arbetarrörelsen 1800-1900 talet, åtminståne vad gäller Sverige. Frihetlig socialism är ett mycket populärt begrepp i dag, men det vore anakronistiskt att skriva in det i historien i allt för hög grad. Koios 12 juni 2008 kl. 08.34 (CEST)
thread_title: Utanför arbetarrörelsen?

message: Att inleda en artikel med ett citat brukar se trevligt ut. Jag har tillfogat "Ta där det finns, lägg där det fattas" [– J.R.R. Tolkien] i ingressen, vilket jag tycker kan vara relevant. Någon för mig okänd användare har tagit bort det utan motivering, så nu kommer det igen. Staffan Jacobson 26 april 2008 kl. 15.13 (CEST)
replies: text: Hm, vet man om Tolkien var socialist öht? För övrigt skulle jag föredra ett "mer relevant" citat, alltså något som man verkligen förknippar med socialism, antingen från marx eller någon annan politisk filosof. //moяlist 26 april 2008 kl. 15.17 (CEST)

text: Detta citat har på svenska en enda Google-träff, och den har inte med Tolkien att göra. Hur lyder det engelska originalcitatet och vilken källa har du på att det är Tolkien som sagt det? Innan du har en relevant källa rekommenderar jag dig att sluta redigeringskriga i syfte att få med citatet.Jorva 26 april 2008 kl. 19.21 (CEST)

text: Jag tycker i motsats till SJ att det inte alls är speciellt trevligt att inleda en artikel med ett citat. Vi brukar inte göra så och jag tycker att det är ett direkt brott mot WP:NPOV att inleda artiklar på det sättet. Det går inte alls ihop med artiklarnas språkliga stil. /Grillo 26 april 2008 kl. 21.32 (CEST)
replies: text: :"Vi brukar inte göra så" – vilket fantastiskt argument Grillo! Vilka "vi"– the hard core administrators? I synnerhet som det inte alls är ovanligt att "vi" brukar "göra så". Staffan Jacobson 27 april 2008 kl. 19.35 (CEST)

text: Att inleda en artikel med ett citat är bara bra när man vill modifiera läsarens tänkande, vilket Staffan Jacobsson verkar ha som största och enda mål med sitt skrivande. I en encyklopedi är det knappast passande. »поτωışτ(disk.|bidr.) 26 april 2008 kl. 21.59 (CEST)
replies: text: :Så lätt modifierar man åtminstone inte mitt tänkande, notwist, och jag utgår inte från att läsaren är så osjälvständig att han byter politisk hemvist på grund av ett citat. Dina spekulationer om vad som driver mig gör inte något bestående intryck; jag är en intellektuellt nyfiken person och vägleds främst av lustprincipen.Staffan Jacobson 27 april 2008 kl. 19.32 (CEST)

text: :Så länge citatet är relevant är det väl inget större problem med ett citat i inledningen? Bland annat artikeln Socialpsykologi innehåller ett citat som gör att man lättare kommer in i ämnet tycker jag. Så om det är ett citat av en erkänd forskare som är till för att definera det uppslagna ordet är det väl knappast för att modifiera läsarens tänkande, speciellt med tanke på att man, som användare på wikipedia, kan skapa en inledning som modifierar läsaren mer än citat. //moяlist 26 april 2008 kl. 22.26 (CEST)
replies: text: ::Vadå "lättare kommer in i ämnet"? Att inleda en artikel med ett citat är samma sak som att säga till läsaren "detta citatet sammanfattar allt det du kommer att läsa". Något sådant citat existerar inte inom något ämne när det kommer till att vara saklig och neutral, särskilt inte inom något så politiskt laddat som politik. Det hör hemma i det skönlitterära eller för att ge en personlig prägel i faktaböcker. »поτωışτ(disk.|bidr.) 26 april 2008 kl. 22.31 (CEST)

text: ::För övrigt skiljer sig det citatet du nämner väldigt mycket från det citatet Staffan ansåg "berikade" denna artikel om socialism. Att skriva vad en viss (förmodligen etablerad) person anser vara definitionen på en term är inte bara okej, det är nog att föredra i ett fall som socialpsykologi. Att lägga in ett ideologiskt laddat citat i en artikel om socialism är rent ut sagt dumt. »поτωışτ(disk.|bidr.) 27 april 2008 kl. 00.42 (CEST)
replies: text: :::Jaja, visst håller jag med dig om att citatet var malplacerat i den här artikeln, särskilt som man faktiskt inte vet om Tolkien var socialist eller inte och inte heller var källbelagt. Min kommentar var snarare för att bevisa att citat ibland kan vara bra. //moяlist 27 april 2008 kl. 13.26 (CEST)

text: :Så lätt modifierar man åtminstone inte mitt tänkande, notwist, och jag utgåt inte från att läsaren är så osjälvständig att han byter politisk hemvist på grund av ett citat. Dina spekulationer om vad som driver mig gör inte något bestående intryck; jag är en intellektuellt nyfiken person och vägleds främst av lustprincipen.Staffan Jacobson 27 april 2008 kl. 19.32 (CEST)
replies: text: ::Nej men att läsaren "inte byter politisk hemvist" på grund av något politiskt laddat i en artikel är knappast av sig självt ett argument för att föra in det, eller tycker du det? Måhända att du är både intellektuell och nyfiken men att du är starkt vriden åt vänster är väl knappast nåt mysterium, och inte heller ointressant i sammanhanget »поτωışτ(disk.|bidr.) 27 april 2008 kl. 19.44 (CEST)
replies: text: :::För en gångs skull måste jag instämma, notwist, det är inget mysterium att jag är vänstervriden och det är inget mysterium om andra är det heller! Men att vara högervriden, det är mystiskt så det förslår – ingen kan förklara detta med rationella argument! Staffan Jacobson 27 april 2008 kl. 19.50 (CEST)
replies: text: ::::Sluta hacka på andra användare på grund av deras politiska åskådning. Wikipedia är inget propagandamedium. Jorva 27 april 2008 kl. 21.16 (CEST)
thread_title: Citat

message: Repris: Nu fick vi veta vilka som tagit bort citatet och det var ingen större överraskning. Jag hittade citatet  med Tolkien som källa i Wikiquotes för några år sedan, men nu finns det inte kvar där. Jag får 37 000 Google-träffar på ”Ta där det finns, lägg där det fattas” och uttrycket förekommer flitigt, t.ex i artikeln 
Ivar Andersen: ’’Slopat barnbidrag för rika.’’ .Göteborgs Fria Tidning 2008-03-27. Däremot är det osäkert vem som var först, om det var Tolkien eller någon annan. ”Apokryfiskt citat” kan man skriva då. Många WP-artiklar har ett citat i ingressen, och detta skulle var ett sådant tillfälle. Det ökar läsvärdet betydligt, anser Staffan Jacobson 27 april 2008 kl. 19.15 (CEST)
replies: text: För det första, varför göra fem indrag när du skriver under ny rubrik? Jag tog bort dom åt dig. Huruvida citatet är korrekt eller inte känns helt irrelevant eftersom det inte är problemet. Problemet är att ett citat av den typen inte är förenligt i en text som ska vara värdeneutral. Ärligt talat tycker jag det där med att vara värdeneutral överlag verkar vara ganska svårt för dig. »поτωışτ(disk.|bidr.) 27 april 2008 kl. 19.33 (CEST)
replies: text: :Att Du tar bort onödiga indrag uppskattar jag mer än att du tar bort vad Du anser vara onödiga bidrag! "Värdeneutralt" är ett högst ovetenskapligt begrepp som bara fungerar i WP-sammanhang om man samtidigt redovisar den relevanta värdegrunden. Att påstå att någon värdegrund inte föreligger är inte att vara värdeneutral. Det mest hållbara är att redovisa olika uppfattningar och låta läsaren själv avgöra vilken som har bäst bärkraft. Att låtsas vara neutral utan att kunna leva upp till det – det blir ungefär som Sveriges neutralitet under Andra Världskriget. Inte så lyckat, med andra ord. Och nu tycker jag Du ska sätta tillbaka citatet! Staffan Jacobson 27 april 2008 kl. 19.44 (CEST)
replies: text: ::Som jag sa tidigare är jag starkt motsatt till att inleda en artikel med ett citat eftersom det säger till läsaren att all efterföljande text på något sätt kan härledas till citatet. Citatinledning på det sättet hör hemma i skönlitterära sammanhang eller för att sätta en personlig prägel på en faktatext (som jag sagt tidigare). Inget av dessa sammanhang är lämpliga för Wikipedia. »поτωışτ(disk.|bidr.) 27 april 2008 kl. 19.47 (CEST)
replies: text: :::Jag tycker man ska ta ett lämpligt citat där det finns och lägga det på ett lämpligt ställe där det fattas - som i denna artikel. Det ändrar inte innehållet, det underlättar läsningen.Staffan Jacobson 27 april 2008 kl. 19.53 (CEST)
replies: text: ::::Att lägga till något innan en text kan omöjligt underlätta själva läsningen. »поτωışτ(disk.|bidr.) 27 april 2008 kl. 19.57 (CEST)
Jag ifrågasatte ovan citatets källa och bad om att få det i den engelska originalversionen, men det kanske du inte såg? 37 000 gogleträffar stämmer i vart fall inte inte: här finns det en träff. Har du omkonstruerat citat - tagit eller lagt till något -  får du gärna skriva hur originalversionen/det vanligare skrivsättet lyder. Lägg gärna med en länk till din 37 000-träffars-sökning. Jorva 27 april 2008 kl. 21.12 (CEST)

text: Jag skulle, utöver se en källa för citatets härkomst, vilja att SJ länkar till flera artiklar på Wikipedia som inleds med citat. Jag kan garantera att han får leta länge. På Wikipedia följer vi en viss stilguide, i den ingår inte politiskt laddade citat i inledningen av artiklarna. Det här och mycket annat inser som sagt varenda användare snabbt, i princip omedelbart efter att de börjat bidra till Wikipedia. För SJ måste man däremot agera livslång läromästare, trots att SJ säger sig vara akademiker och åtminstone inte dum. Så varför denna totala ovilja att lära sig? Förutom att vi alla är nyliberaler som vill dig ont förstås. /Grillo 27 april 2008 kl. 23.35 (CEST)
replies: text: :Artikeln Naturrätt, som är utvald som utmärkt, innehåller en rad inledande citat till olika rubriker. Jag ser ingen principiell skillnad mellan det och det vi diskuterar här. Med det inte sagt att jag stödjer någon sida i diskussionen. Popperipopp 28 april 2008 kl. 00.01 (CEST)
replies: text: ::Kan inte säga att jag tycker att det ser särskilt bra ut där heller, men de citaten är åtminstone källbelagda. /Grillo 28 april 2008 kl. 19.39 (CEST)
thread_title: Ta där det finns, lägg där det fattas

message: Jag har relativt många problem med den här artikeln. För det första inledningen. Grundpoängen med socialism är inte "kollektivets omhändertagande av ekonomiska och sociala problem, främst genom egendomsgemenskap". Detta kan vara ett medel, men socialismens grund är att det är en egalitär ideologi, som strävar efter jämlikhet; dels vad avser politiskt inflytande, dels vad avser ekonomisk fördelning. Det är knappast så att "planekonomi" är en central del, om man ser till socialdemokrati, eller för del delen anarkism. Det är inte möjligheten att byta x mot y man som socialist är kritisk mot, utan ojämlik fördelning och skillnader i makt mellan individer och grupper. Socialisterna kan ha fel i sin strävan mot ökad jämlikhet, men det är starkt vilseledande att förvränga vad socialister är ute efter.
Artikeln bör till stor del vara enklare och förklara saker mer i grunden.
Texten ser till stor del ut som den är skriven av en kritiker till socialism från en ledarredaktion eller så, snarare än av en empatiskt läsande och intellektuellt hederlig statsvetare/expert på politisk teori. Ett centralt begrepp som helt saknas i artikeln är demokrati. Socialister förespråkar så gott som alltid att fler beslut i samhället, på olika plan, ska fattas demokratiskt, dvs genom någon form av jämlik valproducedur. Se till exempel en grundtext i politisk teori som Helds "Demokratimodeller". Begreppet demokrati finns inte ens med en enda gång i artikeln. Och hur många socialister säger att de är anhängare av "kollektivism"? I princip inga - kollektivism är i sammanhanget helt och hållet en benämning som kommer från liberalt håll - typiskt använt av kritiker till socialism. Och vad är syftet med en formulering av typen att målet för samtliga socialister är att "utplåna" klassamhället? Är det verkligen det mest relevanta och neutrala ord man kan välja i sammanhanget? 
Och vad har hänt med Socialdemokratin? Socialdemokratiska rörelser har varit bland de vanligaste, mest populära och överlägset mest framgångsrika långsiktigt sett av alla socialistiska varianter, ändå finns den inriktningen knappt med. Gör rätt, gör om! Koios 12 juni 2008 kl. 08.26 (CEST)
replies: text: Jag instämmer. Avsnittet "Kollektivism" är som klippt ur Folkpartiets program. Jag har tittat litet på det, och jag har också justerat en del vad gäller "demokrati" och "socialdemokrati"(som har en egen artikel). Staffan Jacobson 24 augusti 2008 kl. 23.52 (CEST)
replies: text: :Den här artikeln har tagit tydlig inspiration från den engelska versionen. De tyska de:Sosialisme, danska da:Sosialisme och norska nn:Sosialisme artiklarna är bättre utgångspunkter. Koios 12 juni 2008 kl. 08.45 (CEST)
replies: text: ::Instämmer igen. Jag försöker förbättra artikeln, men stöter (som vanligt] på hårt motstånd.Staffan Jacobson 24 augusti 2008 kl. 23.54 (CEST)
thread_title: Många problem med artikeln

message: Det är väl bra om en hänvisning till nationalsocialism finns, särskilt under dess mest kända namn? Med tanke på att ordet socialism användes av det där arbetarpartiet trots att de ändrade inriktning rätt kraftigt under 1920-talet. 212.27.15.30 26 augusti 2008 kl. 16.04 (CEST)
replies: text: En hänvisning till nationalsocialism kan placeras under rubriken "Se även". Att hänvisa till det längst upp i artikeln uppfattar åtminstone jag som guilt by association. För övrigt vore det bra med ett textavsnitt om förhållandet mellan socialism och nationalsocialism. Popperipopp 26 augusti 2008 kl. 16.06 (CEST)
replies: text: :Ja, exakt när ändrades det nationalsocialistiska tyska arbetarpartiet i fascistisk riktning? Sen ville de ju gärna framställa sej som fristående från såväl kommunism som kapitalism, man har ju sett den klassiska valaffischen de använde här i Sverige. De kanske menade att såväl kommunism som kapitalism var judiska påfund? Fanns rastänkandet med från början? Den diskussionen passar dock nog bättre på artikeln Nazisms diskussionssida. 212.27.15.30 26 augusti 2008 kl. 16.12 (CEST)
Nationalsocialism är knappast en del av den socialistiska åskådningen. Påståendet om att den skulle utgöra en del av socialismen saknar stöd inom statsvetenskaplig forskning. Snarare ifrågasätts nationalsocialism om den överhuvudtaget är att betraktas som en ideologi. Väljer man att studera urkunderna så som Adolf Hitlers verk "Mein Kampf" så är det svårt att återfinna någon koppling till de fundamentala begreppen inom socialismen så som t.ex. jämlikhet. Nationalsocialism ser snarare att de olika ekonomiska klasserna består och samarbetar varandra för den germanska rasens fortlevnad. Detta när socialismen, i enlighet med jämlikhetstanken, pläderar för de olika klassernas avskaffande. Inom nationalsocialism betonar man således rasen framför klasserna. När nationalsocialister talar om socialism gör man således inte det utifrån den vedertagna begreppet utan från en egenkonstruerad definition som utgår från att socialism innebär folkgemenskap, folkgemenskap för rasen. I så väl teori som praktik har nationalsocialism ingen återkoppling till socialismen. Någon omfattande socialisering, likt den i Sovjetunionen, såg vi aldrig i det nationalsocialistiska Tyskland. De företag som expropierades i enlighet med ariseringen blev även privata i fortsättning eftersom tyska företagare fick möjlighet att ta över. De s.k. femårsplanerna, under Hermann Göring, påbörjades inte för att socialisera utan att möjliggöra Tyskland att föra krig. Även planhushållning i slag med femårsplanerna fanns i så väl USA som i England. Den välfärdsstat som byggdes upp kan lika väl vara förenlig med socialliberalism. Om man vill kan man också återfinna konservativt och kapitalistiskt tankegods i nationalsocialism. --81.225.86.51 23 juni 2011 kl. 00.12 (CEST)

text: Nationalsocialismens ursprung ur socialismen är odisputerad. --OpenFuture 23 juni 2011 kl. 19.34 (CEST)
replies: text: :Nationalsocialismen borde stå omnämnd. Det stämmer att Nationalsocialismen skiljer sig från Socialismen på den politiska skalan. Men det håller inte att argumentera att Nationalsocialismen inte går att innefatta i dagens definition. Då är ju dagens definition (som vem har definierat) för snäv eftersom att NSDPA helt klart hette som de gjorde. Självklart måste det vara tydligt att de politiska värderingarna skiljer sig åt, men man kan inte bortse från att båda ideologierna såg kollektivets bästa som överordnat individens. Allt handlar ju bara om hur man definierar kollektivet. Antingen är det ens egen nation eller ras, eller så är det ens egen klass eller "mänskligheten". Båda ideologierna är Socialistiska utifrån detta synsätt, men de ska absolut inte sammanblandas eller stå tillsvars för respektive ideologis brott. Sampet (disk) 16 december 2012 kl. 14.37 (CET)

text: : Håller med föregående inlägg. Definitionen på huvudsidan känns snäv och faktiskt inte helt komplett. Den gör nog mer skada än nytta.
thread_title:  Nationalsocialism 

message: :Har lagt in bilder och gjort några smärre textredigeringar. Det ser litet klarare ut nu tycker jag. Fler referenser är önskvärda.Staffan Jacobson 6 september 2008 kl. 06.54 (CEST)
thread_title: Bilder mm.

message: Artikeln och mallen inordnar anarkismen som en strömning inuti socialismen, men hur etablerat synsätt är detta egentligen? Enligt vad jag har fått lära mig, är anarkismen, likväl som fascismen f ö, praktiskt taget omöjlig att inordna i de tre huvudideologierna eftersom den bär drag av åtminstone två: liberalismens fokus på individualism (och radikalismens fokus på uppbrott och normlöshet?), och socialismens fokus på (för deras vidkommande utopi om eller mer långsiktig strävan efter) platt samhällsorganisation utan stat. Sedan finns förstås personer och riktningar som har mer drag åt det ena eller andra.
Lat som jag är tar jag tillfället i akt och påpekar att det är den som vill försvara en skrivning som har bevisbördan. Vilken är källan till att anarkismen är en delmängd av socialismen? Finns det inte som jag har fått lära mig olika synsätt?
Jag utgår i mitt resonemng från att anarkismen inte är samma sak som frihetlig socialism, som väl antingen är en form av anarkism eller en form av socialism, eller ett mellanting.
Som artikeln nu götr gällande, med mall och allt, verkar det som om normalsynsättet är att anarkismen är en form av socialism.//--IP 6 september 2008 kl. 09.33 (CEST)
På engelska wp framställer de saken någorlunda som jag tycker är normalt, se :en:Socialism och :en:Anarchism, som framställer det senare som relaterat till, men fristående och självständigt från, det förra. //--IP 6 september 2008 kl. 09.50 (CEST)
replies: text: Anarkismen har hämtat inspiration av både liberalism och socialism innan den blev en självständig rörelse. Den frihetliga socialismen, som är den mest aktuella strömningen idag, är en autonom del av den revolutionära socialismen och den som ligger närmast anarkismen. Anarkosyndikalism är ungefär samma sak. Se figuren "Några grenar på socialismens stamträd" i artikeln som är så klargörande man rimligen kan begära. Staffan Jacobson 6 september 2008 kl. 23.19 (CEST)
replies: text: :I så fall har jag rätt att mallen och artikeln framstälelr relationen fel. Anarkismen är inte en delmängd av socialismen, utan relaterad. Men nu efterfrågade jag iofs källor också.//--IP 7 september 2008 kl. 00.09 (CEST)
replies: text: ::OK. Det går nog inte att med någon knappologisk exakthet spika detta, det handlar mer om relationer, påverkan och processer. Det som komplicerar det hela är bl.a. att den öppna och lösliga anarkismen är så svårfångad. Men vem är intresserad av dogmer? Teori och praktik går att beskriva och jämföra och det får kanske räcka med det. Låt oss inte starta en vansinnig diskussion om påvens skägg igen. Staffan Jacobson 8 september 2008 kl. 00.22 (CEST)
thread_title:  Relationen mellan anarkism och socialism 

message: Följande stycke är väldigt oseriöst och bör inte platsa på en encyklopedi? "Men socialisterna själva angriper frågan från ett annat håll och menar att det är de mänskliga behoven hos folkflertalet, inte profiten för de få, som ska styra samhällsekonomin"
Krtiken stycket "bemöter" handlar om HUR central planering ska kunna se till hela folkets behov. HUR ska de mänskliga behoven tillgodoses i den socialistiska staten och HUR ska folkflertalet styra samhällsekonomin? Det är ju frågor som måste besvaras. Man kan inte säga att det är socialistiskt att folkflertalet ska styra utan att förklara. Är bara floskler nu. Narcissist 6 januari 2009 kl. 22.21 (CET)
replies: text: Så förbättra det då? Allt utan källor kan egentligen tas bort. Det finns massor av info på ENWP man kan ta ifrån. »поτωışτ(disk.|bidr.) 6 januari 2009 kl. 22.28 (CET)
thread_title:  Ekonomi: Kritik 

message: Artikeln är mycket tydligt opartisk i många avsnitt, för att till exempel ta den sagda definitionen på socialismen "Socialism är en politisk riktning, uppsättning ideal samt rörelse som förespråkar samhällslösningar som är så jämlika och rättvisa som möjligt." Den förespråkar samhällslösningar som är så rättvisa som möjligt utifrån socialisternas egen synpunkt, men de har ingen ensamrätt på att definiera ordet rättvisa och det finns olika uppfattningar om hur rättvisa och jämlikhet skipas, den socialistiska är absolut inte den enda. 
replies: text: Jaha, so what? Det råder ingen tvekan om att socialism de facto är en ideologi vars främsta ideal är rättvisa. Artikeln säger inte att socialister skulle ha ensamrätt på detta eller något annat begrepp. Om det behöver förtydligas vad socialister menar med rättvisa så får man i så fall göra det. Om du vill kritisera socialisternas rättvisebegrepp så är det möjligt att göra det också, det finns till exempel ett avsnitt för kritik. Koios 16 januari 2009 kl. 16.31 (CET)

text: Är inte en "opartisk" artikel något bra? Så vitt jag vet är opartisk synonymt med "neutral", alltså WP:NPOV. Menar du partisk, kanske? Men jag håller med till viss del, man kan inte säga att socialism förespråkar "största möjliga rättvisa" eftersom rättvisa är en personlig definition. Rättvisa ur ett socialistiskt perspektiv är att alla människor får tillgång till något, medans det ur ett kapitalistiskt perspektiv är rättvisa att någon inte får det eftersom de inte arbetat/gjort nytta i ekonomin. »поτωışτ(disk.|bidr.) 16 januari 2009 kl. 18.38 (CET)
replies: text: : Kapitalism är inte en ideologi, det är en typ av ekonomiskt system, kapitalism har inget "perspektiv" på rättvisa. Ideologierna som du antagligen syftar på heter liberalism och konservatism. Begreppet rättvisa är mycket mer personliga definitioner, det är föremål för omfattande exakta akademiska utredningar; hela delämnen. Rättvisa ur ett socialistiskt perspektiv behöver inte vara att "alla får tillgång till något", åtminstone inte om man med något avser vad som helst. I stort sett alla socialister tycker att individer som arbetar bör få mer än de som inte gör det. Det är nivåskillnaderna / ojämlikheterna i dagens värld som socialister tycker är för stora / för orättvisa, det är det som rättvisa handlar om för dem. Koios 16 januari 2009 kl. 20.09 (CET)

text: Engelska wikipedia har för övrigt (som så ofta) en bättre definition, det räcker att läsa första meningen för att förstå vilken artikel som håller bäst kvalitet: "Socialism refers to a broad set of economic theories of social organization advocating state or collective ownership and administration of the means of production and distribution of goods, and an egalitarian society characterized by equal opportunities for all individuals and a fair or egalitarian distribution of wealth.". Tyvärr innehåller svenska wikipedia så lite användare att pov-pushare får en hel del utrymme att sladda runt på. »поτωışτ(disk.|bidr.) 16 januari 2009 kl. 18.41 (CET)
replies: text: : Det där var inte alls en bättre definition. Socialism handlar inte i första rummet om "collective ownership", den andra meningen i den engelska definitionen är bättre och borde stå först; det är det som är huvudsaken. Vidare skiljer sig begreppet på svenska och engelska. Tyska wikipedia är bättre, den börjar lite luddigt men ger sedan en bättre definition, mycket snarlik den här inledningen:

text: : "Socialisterna betonar särskilt grundläggande värderingar om jämlikhet, rättvisa och solidaritet och att lägga mest fokus på ett starkt samband mellan sociala rörelser praktiska och teoretiska social kritik, både till varandra i riktning mot en socialt rättvis ekonomisk och social ordning utvecklas." Koios 16 januari 2009 kl. 20.09 (CET)
replies: text: ::Jo, gemensamt ägande (stat or collective ownership) eller iaf statlig kontroll av produktionsmedlen är det centrala i socialismen. Socialism är inte bara för jämlikhet (många ideologier är för det) utan just jämlikhet genom gemensamt ägande. --OpenFuture 7 februari 2009 kl. 17.03 (CET)

text: Och vad tusan "denna artikel behandlar revolutionär socialism". Que? Nej, det gör den iofs inte. Och "för reformistisk socialism se Socialdemokrati"!? Socialdemokratin har för länge sedan slutat vara speciellt socialistisk. Det här är ju total förvirring. Vi får nog helt enkelt översätta den engelska artikeln rakt av för att få nån vett och sans i det här. --OpenFuture 7 februari 2009 kl. 17.07 (CET)
replies: text: : Det finns tre stora politiska huvudideologier, konservatism, liberalism och socialism. Av dessa intresserar sig konservatism och liberalism inte främst för jämlikhet. Det gör däremot socialism. Konservatismens huvudfrågor är moderation, stabilitet, moral och auktoritet; liberalismens huvudproblem är relationen mellan stat och individ. Alla socialister förespråkar dessutom inte kollektivt ägande. Vidare skiljer sig betydelsen av ordet mellan olika språk, på engelska har begreppet socialism en snävare betydelse, som framgår i engelska Wikipedias definition. På svenska används begreppet mer som i tyskan. Men det är klart, sådana här uttryck betyder olika saker för olika människor. Koios 8 februari 2009 kl. 11.30 (CET)

text: :Detta låter som en god idé. Bara inte "den svenska varianten" blir utraderad utan finns med, kanske som "Socialismens historia i Sverige" eller annat passande stycke. Vi har haft några doktor-68 som gjort om friskt, till sin egen syn, som är närmre Lenin än Palme. --Βονγομαν 8 februari 2009 kl. 10.42 (CET)
thread_title: Artikeln är opartisk

message: Jag tror de som behövs mest här är källor.Tycker någon något annat får de gärna ändraWolfmann 14 juli 2009 kl. 23.32 (CEST)
thread_title: Har byt mall

message: "de tyska tänkarna?" Finns det något vid namn tänkare? Snare statsvetare eller liknadne. Ifall ingen protesterar så byter jag ut ordet "tänkare". --81.236.149.79 29 oktober 2009 kl. 16.05 (CET)
replies: text: Statsvetare förutsätter utbildning. Liknande kräver förhoppningsvis också utbildning. Tänkare kan vara en skäggig gubbe som sitter och tecknar ner sina tankar när han ätit dåligt bröd och ännu sämre knark. Det är väl fastslaget att det inte är världens skarpaste hjärnor som kom på detta med socialism. Det gick ju inte så bra i exempelvis DDR. Byte avrådes. --Βονγομαν 29 oktober 2009 kl. 19.49 (CET)
thread_title:  Misstag i text 

message: De sista minuterna har en serie redigeringar gjorts som jag uppfattar som tendensiösa. Då de tidigare skrivningarna inte heller var neutrala är jag ändå tveksam till att omedelbart rulla tillbaka redigeringarna, utan undrar först om ändringarna går att källbelägga? Vänligen --Idunius 9 november 2009 kl. 21.17 (CET)
replies: text: De förändringar User:Juhanin har genomfört är kraftigt vinklade, och ingen av dem är källbelagd. Det ser ut som samtliga borde rullas tillbaka. Koios 10 november 2009 kl. 12.04 (CET)
thread_title:  Tendens 

message: Hur kommer det sig att denna artikel (om den inte handlar om socialdemokratin) illustreras med två bilder på socialdemokratiska politiker?--Ankara 10 november 2009 kl. 10.33 (CET)
replies: text: En knepig sak med politiska begrepp är att betydelsen skiljer sig mellan olika länder och kulturer. I Sverige säger man socialdemokrat om politiker och partier som i andra länder kallas för socialister.Koios 10 november 2009 kl. 12.07 (CET)
replies: text: : Jag menar inte att det är fel att kalla socialdemokrater för socialister, men i huvudnoten står det: Denna artikel behandlar revolutionär socialism. För reformistisk socialism, se: Socialdemokrati. Michelle Bachelet och Bernie Sanders är definitivt inte revolutionärer.--Ankara 10 november 2009 kl. 12.34 (CET)
replies: text: :: Ok, du har en poäng. Hmm. Koios 10 november 2009 kl. 12.56 (CET)
replies: text: ::: Eventuellt borde en lite större översyn över artikel vara på sin plats; mest neutralt vore nog att den artikel handlar om socialism i allmänhet med och med socialdemokrati, kommunism, realsocialism som underartiklar. En liknade diskussion finns också på mall:socialism.  Är det rimligt att lista kommunistiska stater (men inte stater styrda av socialistpartier) som socialistiska länder.--Ankara 10 november 2009 kl. 13.00 (CET)
replies: text: :::: Ja, kanske man ska göra så. Det är en dålig idé att lista stater som "socialistiska", tycker jag; ska man då även lista stater som "konservativa" och så vidare? Nej, så enkelt är det inte. Koios 10 november 2009 kl. 13.13 (CET)

text: Jag tycker nog delvis att det är fel att skilja ut socialdemokrati från socialism. Visst, modern socialdemokrati särskilt som den förs i vissa länder är svår att inordna inom den socialistiska historien, men fortfarande trots det har all socialism - inklusive socialdemokrati ett gemensamt ursprung. Först 1917 sker en egentlig brytning mellan kommunism och socialdemokrati, även om det fanns fraktioner även tidigare. Det blir knepigt när man skall länka från artiklar om personer som var verksamma före 1917. Jag tycker att det åtminstone bör nämnas att det finns en gemensam historik.

text: En annan sak om man nu skall  väg vore att formulera om första meningen om vad socialism är lite grann. Väldigt många i även i revolutionära socialistiska organisationer inser att ett klasslöst samhälle är omöjligt, och att det snarare handlar om att minska klassklyftor. Ägande av produktionsmedlen är ju inte så aktuellt för socialdemokratin, men det har hela tiden funnits tankar om att öka inflytandet på arbetsplatserna. Nu vet jag att många även trotskister och syndikalister kan tänka sig privata anställningsförhållanden av lönearbete i liten skala, så inte ens där tänker man sig en fullständigt ägande av produktionsmedlen hos folket, även om tanken är central. Skulle gärna skriva om det hela, men är inte särskilt bra på att skriva om politik, och hur man än skriver har man ändå ändan bak, men tycker att det kunde vara något att överväga för någon som vill formulera om artikeln.--FBQ 16 februari 2010 kl. 00.20 (CET)
replies: text: :Huvudproblemet här är ju att skilja mellan ideologin socialdemokrati, och den politik socialdemokrater för, som sällan har något gemensamt utom retorik. Det är lätt att göra på ett personligt plan, jag kallar ideologin för "demokratisk socialism", t ex, men så kan man inte göra i en encyklopedi som måste ansluta sig till normalt språkbruk. Jag tycker nog att artikeln om socialism kan ta upp socialdemokrati som ideologi, och hänvisa till huvudartikeln i övrigt, där man får ta upp skillnaden mellan socialdemokrati i teori och socialdemokratisk politik i praktiken. Möjligtvis kan man nämna här att socialdemokrater i allmänhet inte för en socialistisk politik, men det är kanske överflödigt. --OpenFuture 16 februari 2010 kl. 09.09 (CET)
Håller med dig kopierat från huvudartikel om socialdemokrati. Den ideologiska konflikt som finns.Wolfmann 16 februari 2010 kl. 12.07 (CET)
thread_title: Socialism och socialdemokrati

message: Sanningen verkar knappast vara intressant för WIKI, ytterliggare ett bevis på hur djupt lögnen sitter trots att flera generationer av människor har mördats i socialismens spår.
Offer från Sovjetunionen, Kina, Nordkorea, Kuba, Kambodja deras röst hörs inte längre och det är märkligt att under ordet socialism så nämns detta inte en enda gång.
Vem har rätt att som "administratör" hota med att stänga av ett konto eller ett IP för att man inte har "rätt" åsikter?
Vem blir administratör och tillbakarullare?
Varför ska dom ha mer makt än någon annan?
Som sagt socialism och demokrati går aldrig ihop och öppenhet kring dom katastrofala skadorna av socialism fortsätter man att förneka som den extrema fanatiska grupp man är. Och det gör absolut ingen skillnad att man är expert på Tudor...
Låt ordet vara fritt....eller vågar ni inte det?
replies: text: En massa svepande anklagelser ovan. Du kan läsa om adminrollen på den här sidan. Jag föreslår att du sätter dig in i hur Wikipedia (inte "Wiki") fungerar innan du börjar skälla ut en odefinierad grupp människor utifrån felaktiga premisser. /Grillo 5 februari 2010 kl. 12.30 (CET)

text: På WP:Administratörer finns också en lista över samtliga administratörer. Där kan du sätta dig in i vilka personer som har dessa befogenheter. Viktigt att notera är att adminbefogenheter inte är ett maktverktyg. /Grillo 5 februari 2010 kl. 12.31 (CET)

text: Däremot anser jag att man inte bör återställa sådant som inte kan klassas som klotter utan en kommentar. Detta är något som personer som utsetts till tillbakarullare och administratörer bör veta! /Grillo 5 februari 2010 kl. 12.39 (CET)
Svepande anklagalser...NEJ dom är konkreta: Hej! Med tanke på dina redigeringar i socialism  skulle jag vilja be dig läsa igenom Wikipedia:POV (och kanske också Wikipedia:TÅG). Om du är missnöjd med artikelns utformning är du välkommen att inleda en diskussion om dina invändningar på artikelns diskussionssida. Vänligen, --Idunius 22 december 2009 kl. 15.14 (CET)
Jag har även fått HOT om att mitt konto ska stängas...kan du läsa om dom ändringar som gjorts och se om det inte finns litteratur eller forskning bakom referenserna?
"Välkommen till Wikipedia. Någon med ditt användarnamn eller IP-nummer har redigerat oseriöst på Wikipedia. Dessa redigeringar har nu blivit återställda. Om detta fortsätter kan IP-adressen eller användarkontot bli blockerad, vilket innebär att ingen från den adressen längre kan redigera eller lägga till något på Wikipedia. Wikipedia underhålls av sina medlemmar, och klotter är enbart ett slöseri med tid. Du är mer än välkommen att testa wikitekniken i Sandlådan, men var snäll och klottra inte i artiklarna. Klotter upptäcks nästan alltid direkt, och det tar bara några sekunder att återställa en artikel"

text: (redigeringskonflikt)Är detta exempel på att ordet skall få vara fritt enligt dig? Du blir inte hotad att bli avstängd för dina åsikter, du blir informerad att du om du fortsätter vandalisera på Wikipedia kommer du blockeras från att redigera här. Tillbakarullare och administratörer har inte mer makt än andra, och har inte per automatik mer att säga till om. Du kan läsa mer om dem här och här. Du påstår, utan källa, att en av grundideologierna i socialism är att döda andra människor, det behöver jag inte ens leta upp en källa på för att avfärda. Alla seriösa forskare är också överens om att nazisterna mördade betydligt fler än 6 miljoner människor. Wikipedia är en seriös encyklopedi och ska därför vara neutral och verifierbar. GameOn 5 februari 2010 kl. 12.43 (CET)

text: På Wikipedia får du respektera Wikipedias riktlinjer. En av dem är naturligtvis att klotter är oacceptabelt. Tycker du att det ska stå "kuk" i artikeln om socialism? Om du gör det är nog inte Wikipedia rätt plats för dig. Om du inte gör det är det väl inte så konstigt att du får en varning om att ditt konto kan stängas av, när du ändå lägger in det där. På vilket sätt anser du förresten att Idunius inlägg du citerar ovan är hotfullt? Det är en inbjudan till diskussion. Det är inte någon annans fel att du inte har vett att utgå ifrån att andra menar väl. /Grillo 5 februari 2010 kl. 12.48 (CET)
Jag har aldrig sett någon som försökt dölja på wikipedia de hemska som hände i sovjet som exempel. Men de är viktigt se en skillnad att man inte dömer alla socialister för vad några gör.Revolution behöver inte innebär våld.Sen tror inte alla socialister på revolution heller.Wolfmann 16 februari 2010 kl. 08.36 (CET)
thread_title:  Fanatiska och blinda vakthundar. 

message: Detta ska vara huvudartikel om Socialism som tar upp lite om alla fromer av socialism och länkar sen till andra sidor.Att bryta ut socialdemokratin från denna sida känns fel. De känns som att man vill säga att socialdemokratin inte är socialistisk.Wolfmann 16 februari 2010 kl. 08.11 (CET)
Har skrivit in lite om Socialdemokratin och Socialistinternationalen.Wolfmann 16 februari 2010 kl. 08.45 (CET)
replies: text: Bra initiativ :-) Det var ungefär det jag ville säga med mitt inlägg ovan på ett lite invecklade sätt.--FBQ 17 februari 2010 kl. 11.41 (CET)
thread_title: Socialism huvudartikel

message: I första stycket står det "...med fokus på största möjliga jämlikhet mellan individer och grupper av människor; klasser, könen, olika sexualiteter och etniska grupper", i beskrivningen om vad socialism är. Det finns de socialister som vill jämställa djurs rättigheter i samhället med människors, så för att artikeln ska vara korrekt så borde man ta bort ordet människor (och kanske tillägga att vissa räknar in djur)? --Fetma 27 april 2010 kl. 22.34 (CEST)
thread_title:  Djur i första stycket 

message: Nationalsocialism är inte socialistisk utan till hör extrem högern. Om ni läser den engelska sidan om nationalsocialism fö är rklaras det bra. Svenska sidan om den behövs förbättras.
Alla diktaturer akturitära ideologier är mer eller mindre för förstatligande de inbär inte deras mål är ett socialistisk samhälle.Wolfmann 23 juni 2011 kl. 21.13 (CEST)
 	
replies: text: Jag tror diskussionen och förklaringen på huvudsidan skulle vinna på att förklara varför nazism trots ovanstående kallas för "nationalsocialism" över hela världen, även i Sverige, dvs till synes en form av "socialism". Såväl extrem vänster som extrem höger kan förmodligen i grunden vara socialistisk medan jag skulle tro att ingen extrem vänster är fascistisk och ingen extrem höger är kommunistisk.
thread_title: Nationalsocialism

message: Internationalism är ingen självklar del av socialismen. Internationellt sett brukar man definiera denna gren som "International socialism" eller "Proletarian internationalism". Dessutom saknas källor.
109.228.168.58 10 maj 2013 kl. 04.59 (CEST)
thread_title:  Internationalism 

message: --Förbättring på wikipedia (diskussion) 5 november 2015 kl. 15.20 (CET) måsste förbättras i sin beskrivning, ingen bra beskrivning
jag mennade ju inte att ni skulle, ta bort det, Socialism och Nationalsocialismen hänger ihop, titta här på Svenska akademiens hemsida, här står det så här NATIONAL-SOCIALISM. [efter t. nationalsozialismus; jfr äv. språkprovet nedan från 1910] politisk åskådning l. politisk rörelse som vill förena nationalism o. socialism; i allm. i fråga om förh. i Tyskland, om den politiska rörelse som leddes av Adolf Hitler (se under -socialistisk); äv. om liknande rörelse i annat land än Tyskland; jfr faskism, nazism. GADOLIN o. BORN Nat Tyskl. 10 (1923). Vår kamp. Huvudorgan för nationalsocialismen i Sverige. VKamp 1930, nr 13, s. 1 (rubrikt). De ekonomiska teser, vilka nationalsocialismen (i Tyskland) bekänt. GHT 1933, nr 161, s. 10. SvD(B) 1943, nr 98 s. 5. jfr: Vidga ut (samhörighets-)idén öfver hela folket – tänk en nationalsocialism i stället för en klassocialism – och det samhällsvådliga blir en härlig samhällstyrka! KJELLÉN PolEss. 2:22 (1910, 1915), och då får man utgå ifrån att för allmänheten av människor i allmänheten, så tror de flesta att det handlar om förhärligande i tyskland, men så är det inte för alla, här är länken, http://g3.spraakdata.gu.se/saob/ --Sniffe100 (diskussion) 19 maj 2016 kl. 23.34 (CEST)
thread_title:  Socialism och Nationalsocialism 

message: varför tog ni bort att Socialism, betyder samhälle, när det gör det eftersom jag hade en källa på det, här också http://www.so-rummet.se/kategorier/samhallskunskap/politiska-ideologier/socialism-och-kommunism --GUstaf1000 (diskussion) 2 januari 2017 kl. 08.30 (CET)
replies: text: Nej, källan påstår inte att socialism betyder samhälle.

text: Vidare förefaller källan ha fel i det den faktiskt påstår. - Tournesol (diskussion) 2 januari 2017 kl. 08.31 (CET)
thread_title:  varför? 

message: Är inte introduktionen till ämnet lite väl lång? Har inte läst hela (TL;DR) så vet inte om det är möjligt, men borde inte så mycket text kunna placeras under egna kategorier? (Detta är mitt första inlägg i en diskussion, så ber om ursäkt ifall formatet på något sätt blev fel!) Dennisfyhr .(diskussion) 2 mars 2018 kl. 11.23 (CET)
replies: text: Ja, introduktionen är för lång och för svårläst. Definitionen som ges i början är inte heller klockren. Det talas om "kooperativa styrelseformer" men säger inte att det speciella med socialism är att det även gäller produktionsmedel och företag. Fem5 (diskussion) 2 mars 2018 kl. 12.50 (CET)
Någon skrev redan när sidan gjordes att sidan är ett vrak, och jag kan inte se att det har blivit mycket bättre tyvärr. Dels är socialism ett ideologisystem, precis som lberalism och konservatism, inte som det står nu, enbart en ekonomisk teori. Vidare så är den sprungen ur liberalismens tankar om jämlikhet, frihet och broderskap. Något som verkligen inte framkommer. Men viktningarna är något annorlunda, samt att man har en kollektivistisk lösning för att skapa individuell frihet. Utöver det finns en beskrivning av hur ekonomi fungerar, och kan hanteras.
Det behövs egentligen ett helt omtag, för denna artikel är att bygga vidare på en illa startat bygge. Delar fungerar bra, men grundkoncepten har tidigare författare fått helt om bakfoten. Kritiken är väl okej, fast det saknas referenser till Sveriges blandekonomi upp till 1989 tex. 
Artikeln innehåller vad man brukar säga: "Utrymme för förbättring" eller rättare sagt mogen för fullständig nybyggnation.
Mest skriver jag detta med tanke på många märkliga inlägg i diskussionen om nationalsocialism, artikelns eventuella partiskhet (vilket jag inte håller med om.) Den som har skrivit den är med största sannolikhet inte socialist, men något så när påläst, förutom vad gäller ideologiriktningar. Det finns mer att ta upp, men se det som en uppmuntran till att göra om och göra bättre.
Mvh
195.198.115.5 3 augusti 2018 kl. 09.14 (CEST)
thread_title:  introduktionen