Diskussion:Antimikrobiella peptider

message: Hej! Vi är 4 studenter som läser programmet Hälsovetenskap med inriktning biomedicin på Linnéuniversitetet och har skrivit denna artikel som ett projektarbete i kursen Ekologi & hälsa. 
Datan till statistiken över förekomsten av de olika strukturgrupperingarna hos humana AMP är tagen från Antimicrobial Peptide Database den 24 april 2020. 3D-strukturen hos registrerade humana katalogiseras utefter 7 olika beteckningar tillhörande 5 huvudgrupperingar. Se dataöversikt, beräkningar och förklaringar nedan.
	•	Strukturgrupp 1: Innehar både ⍺-helix och betaflak  
	◦	Beteckning: “Combine Helix and Beta structure” 
	◦	Antal: 28 av 139 (20,1%) 
	•	Strukturgrupp 2: Innehar ⍺-helix 
	◦	Beteckning: “Helix” 
	◦	Antal: 22 av 139 (15,8%) 
	•	Strukturgrupp 3: Innehar betaflak 
	◦	Beteckning: “Beta” 
	◦	Antal: 12 av 139 (8,6%) 
	•	Strukturgrupp 4: Innehar varken ⍺-helix eller betaflak, ofta rik på speciella aminosyror 
	◦	Beteckningar: 
	▪	“Rich”: Rik på speciella aminosyror, innehar varken ⍺-helix eller betaflak (11st) 
	▪	“Nonhelixbeta”:  innehar varken ⍺-helix eller betaflak (1st) 
	◦	Antal: 12 av 139 (8,6%) 
	•	Strukturgrupp 5: Okänd 3D-struktur 
	◦	Beteckningar: 
	▪	“Unknown”: Okänd 3D-struktur (52st) 
	▪	“Bridge”: Innehåller disulfidbrygga men 3D-strukturen okänd (13st) 
	◦	Antal: 63 av 139 (46,8%)
Lr222sf (diskussion) 4 maj 2020 kl. 14.45 (CEST)
thread_title: Skapande

message: Jag har utfört revision enligt min "konsults" rekommendationer, dvs: inledningen ökad med en mening för att spegla artikeln, ett fåtal språkliga ändringar från anglosaxiska till rikssvenska. Referenserna tycks stämma och i de fall referenserna gömmer sig bakom en betalvägg är teserna i artikeln vetenskapligt okontroversiella eller speglas i välrenommerade tidsskrifter.
2 viktiga ändringar: artikeln påstod att antibiotika inte har immunomodulerande egenskaper, vilket det finns bra motbevis för (t. ex. tetracyklin, ciprofloxacin). Den hade också en något överdrivet hoppfull inställning till förutsättningarna för resistent mot AMPs, möjligen eftersom källan där dessa "överdrivna" uttalanden kom från var någon form av molekylärbiologisk eller biomedicinsk tidsskrift som kan antas ha ett tankesätt som är mer in vitro än in vivo.
Det enda jag är lite fundersam till är om källorna i sista stycket faktiskt säger det som artikeln hävdar att de säger. Själva stycket är dock välskrivet och enligt min mening också okontroversiellt, speciellt efter att den absolut sista meningen skrivits om. Dr Bowser (diskussion) 25 november 2020 kl. 17.37 (CET)
replies: text: Jag läser igenom artikeln nu för att förbättra. Såg följande två förkortningar: HNP1 och hBD1. Eftersom H betyder human och båda är förkortning på en defensin undrar jag om den sista skall ha stort eller litet H i förkortningen. Den första har stort i googlesökning, men den andre verkar kunna skrivas med både stort och litet H. Vilket är vanligast och ger minst huvudbry för läsaren? (Gäller även hCAP18)

text: Jag har kontrollerat och länkat fram till rubriken AMP som nanomaterial. Lade även in en förklarande bild i ingessen. En ganska svår artikel för gemene man, men intressant och alla artiklar skrivs inte för högstadiet utan även för de med mer kunskap i ett ämne. Adville (diskussion) 25 november 2020 kl. 22.35 (CET)
replies: text: :, jag har nu fixat en del i artikeln. Mest länkningar, och faktiskt några nya korta artiklar som förtydligar lite. MVH Adville (diskussion) 26 november 2020 kl. 23.27 (CET)
replies: text: ::Bra fråga ang h vs. H. När det kommer till mer kända hormoner föredrar jag starkt hGH och hCG framför de också accepterade HGH och HCG. I vardagligt tal säger man ju bara GH, men man säger också HCG (aldrig hört någon säga CG hittills), så det verkar inte ha med det att göra. I fallet hBD1 verkar akademin växla fritt medan bioteknikföretag som säljer antikroppar föredrar anti-HBD1. Håller med dig om HNP1, inte hittat någon artikel som säger hNP1. Mitt förslag är att vi låter frågan vara, det är inte så noga och vi har inget stöd för att motivera den ena skrivningen framför den andra. Förvirrande? Nja, om man kan läsa artikeln i övrigt tror jag inte att det faller på det. Inkonsekvent? Absolut, men jag tänker att vissa hormoner har vetenskapliga namn som interleukin-1 och andra är döpta efter Sonic the hedgehog, det é vad det é. För hCAP18 verkar litet h vara helt vedertaget, så vi kommer inte få vare sig alla versaler eller alla gemener i alla fall. Bra jobb med artikeln och mycket bra bild att inleda artikeln med! Jag föreslår att vi låter den vila lite till, ser om vi får lust att peta mer i den och ev. flytta till nomineringar i början/mitten av december. Dr Bowser (diskussion) 27 november 2020 kl. 09.56 (CET)
replies: text: :::Tack. Tillsammans hjälps vi åt. Mvh Adville (diskussion) 27 november 2020 kl. 11.58 (CET)
replies: text: ::::Ett problem jag hade glömt bort är att den första referensen under "Struktur" är död, tyvärr är det ju den som står som referens till mycket av diskussionen om molekylernas sekundärstruktur. Databasen verkar ha flyttat hit  men jag har tyvärr inte funnit något sätt att få ur den samma info, känns lite som att falla på mållinjen. En annan sak jag har funderat på är om vi ska ha kvar fokus på "humana" AMPs, interwiki-länken har ju t. ex inte det. Det kan ju vara ett sätt att lösa problemet när det är just den infon som inte kan verifieras. Dr Bowser (diskussion) 9 december 2020 kl. 20.14 (CET)
replies: text: :::::Jag fick stryka det där, kan inte ha referenser till en inaktiv databas. Angående nominering: tror du den håller, och vilka andra användare skulle kunna granska den? Dr Bowser (diskussion) 11 december 2020 kl. 22.57 (CET)
thread_title:  Revidering i o m artikelgranskning 

message: Jag har egenmäktigt flyttat titeln eftersom jag betraktar den gamla som inte längre försvarbar ur flera aspekter och tror att det blir bättre så här. Motivering finns i sidhistoriken. MvH Dr Bowser (diskussion) 16 januari 2021 kl. 16.03 (CET)
==== Antimikrobiella peptider ====
*Begärd av: Lithobolos (diskussion) 11 augusti 2020 kl. 17.35 (CEST)
*Motivering: Jag kan inte se något större fel med artikeln, men granskning kan vara svår, med tanke på ämnet. Skriven av studenter under användarnamnet .
*Målsättning: Utvald status borde vara rimligt.
*Diskussion:
Jag skickade den för "peer review" hos professorn (cellbiolog, tyvärr icke-human), på grundnivå får den med marginal VG med bara några petitesser: "vilket kan vara en av förklaringarna till varför en omfattande resistens mot AMP ej utvecklats." lite för modigt, det vi vet om antibiotikaresistens baseras på 80 års användning i en "försökspopulation" på några miljarder, bäst att vara försiktiga med vad vi säger om AMP än så länge. Annars önskas bara en lite fylligare inledning och ev. lite språklig småputs. Jag tror den överlevde granskning! Dr Bowser (diskussion) 23 november 2020 kl. 15.48 (CET)
replies: text: Jag har reviderat artikeln, mycket sparsamt eftersom det inte fanns särskilt mycket att förbättra, för detaljer se disskussionen. Dr Bowser (diskussion) 25 november 2020 kl. 17.38 (CET)
replies: text: :Jag har läst igenom och länkat så det blir lättare sätta sig in i ämnet, även skapat 2 artiklar som förtydligar. Svårt ämne, men även sådana skall kunna vara bra. Adville (diskussion) 27 november 2020 kl. 11.57 (CET)
replies: text: ::Jag börjar fundera på om vi ska avsluta granskningen inom en snar framtid, möjligen kan man putsa lite mer, men för att göra någon utökning bör man sannolikt gå in på att beskriva ex. historiken kring forskningen på området inklusive olika analysmetoder som använts för att hitta och beskriva befintliga AMPs. Det är nog i princip ogörligt (eller i alla fall frustrerande) om man inte disputerat i ämnet själv. Eftersom jag inte har någon erfarenhet av nomineringar har jag dock svårt att bedöma om artikeln i nuläget bör gå vidare till WP:AN Dr Bowser (diskussion) 20 januari 2021 kl. 18.02 (CET)
</div>
----
thread_title:  Flytt 

message: *Begärd av: Lithobolos (diskussion) 11 augusti 2020 kl. 17.35 (CEST)
*Motivering: Jag kan inte se något större fel med artikeln, men granskning kan vara svår, med tanke på ämnet. Skriven av studenter under användarnamnet .
*Målsättning: Utvald status borde vara rimligt.
*Diskussion:
Jag skickade den för "peer review" hos professorn (cellbiolog, tyvärr icke-human), på grundnivå får den med marginal VG med bara några petitesser: "vilket kan vara en av förklaringarna till varför en omfattande resistens mot AMP ej utvecklats." lite för modigt, det vi vet om antibiotikaresistens baseras på 80 års användning i en "försökspopulation" på några miljarder, bäst att vara försiktiga med vad vi säger om AMP än så länge. Annars önskas bara en lite fylligare inledning och ev. lite språklig småputs. Jag tror den överlevde granskning! Dr Bowser (diskussion) 23 november 2020 kl. 15.48 (CET)
replies: text: Jag har reviderat artikeln, mycket sparsamt eftersom det inte fanns särskilt mycket att förbättra, för detaljer se disskussionen. Dr Bowser (diskussion) 25 november 2020 kl. 17.38 (CET)
replies: text: :Jag har läst igenom och länkat så det blir lättare sätta sig in i ämnet, även skapat 2 artiklar som förtydligar. Svårt ämne, men även sådana skall kunna vara bra. Adville (diskussion) 27 november 2020 kl. 11.57 (CET)
replies: text: ::Jag börjar fundera på om vi ska avsluta granskningen inom en snar framtid, möjligen kan man putsa lite mer, men för att göra någon utökning bör man sannolikt gå in på att beskriva ex. historiken kring forskningen på området inklusive olika analysmetoder som använts för att hitta och beskriva befintliga AMPs. Det är nog i princip ogörligt (eller i alla fall frustrerande) om man inte disputerat i ämnet själv. Eftersom jag inte har någon erfarenhet av nomineringar har jag dock svårt att bedöma om artikeln i nuläget bör gå vidare till WP:AN Dr Bowser (diskussion) 20 januari 2021 kl. 18.02 (CET)
</div>
----
thread_title:  [[Antimikrobiella peptider]]