Diskussion:Evolution/Arkiv 2005

message: Varför indelning i mer och mindre kända namn? Bättre att beskriva kort vad de bidragit med. I mina ögon är Dawkins mer känd än Haeckel. Det är väl knappast NPOV att värdera vem som är mest känd? Jag är djärv och tar bort den indelningen. /Benzocaine 11 januari 2005 kl.02.14 (CET)
replies: text: Kända namn med förlegade uppfattningar om evolutionsteorin -- så kan man i stort sett aldrig skriva om man vill vara WP:NPOV. Ingen vet vilket vetenskapligt paradigm som gäller i morgon. // Rudolf 1922 14 januari 2005 kl.22.11 (CET)
replies: text: :Nja. Evolutionsteorin är så väletablerad och integrerad med så många olika vetenskapsgrenar att jag är högst skeptisk till att det kommer något annat vetenskapligt paradigm som återvärderar Lysenko och Lamarck. Om deras teorier stämmer, hur kommer det sig då att de falsifierats? /Benzocaine 17 januari 2005 kl.20.18 (CET)
thread_title: Känt och okänt

message: :::Nationalencyklopedin ger snarare en positiv än en neutral av Lamarck: Han var en föregångare som gjorde en stor del av förarbetet i utvecklandet av utveklingstankarna (50 år före Darwins publicering). Eftervärlden betonar den enstaka fråga där han inte kom på lösningen utan valde en felaktig. --Etxrge 17 januari 2005 kl.21.30 (CET)
replies: text: :::Lamarck ska ha all heder för att han konstaterade evolutionens faktum. Hans teori om hur det gick till har dock med rätta hamnat på historiens sophög. Något återupprättande av hans evolutionsteori lär du aldrig få se, och något vetenskapligt paradigm att evolutionen huvudsakligen sker genom att förvärvade egenskaper går i arv faller på sin egen orimlighet med dagens kunskap i genetik. När man försökte göra det till paradigm i Sovjetunionen ledde det till massvält. Dessutom lyckades man bara upphöja det till paradigm med tyranni genom att skicka oliktänkande till Sibirien. /Benzocaine 17 januari 2005 kl.23.29 (CET)
Kanske borde man hellre betona de teorier han hade som man idag anser vara felaktiga - att giraffer far langre halsar eftersom de stracker pa sig mm - och vad han banbrytande gjorde ratt i, utan att for den skull gradera nagon av inblandade. Det ar ingen Hall of Fame, utan en beskrivining over successiva landvinningar och vilka personer som gjorde dem, och da behovs ingen ranking sbnarare en tidslinje anser jag, dar varje snubbe hamnar pa sin plats, under sin samtid den storste just da sa va fan...Forsok beskriva det som en stehge med respektive person som gjorde landvinningar och hur man senare korrigerat vissa teorier. Dan Koehl 17 januari 2005 kl.23.39 (CET)

text: Jag kan väl instämma i det som broder Koehl anför. I övrigt ser inte jag några hårresande felaktigheter i artikeln, men vill ändå upprepa min tidigare tes om att inga vetenskapliga sanningar kan ses som eviga. Lamarck må vara till stor del passé, Lysenko kanske helt och hållet. Men "imorgon" kan något ha dykt upp, vilket gör dagens evolutionism till en passerad laghypotes. Glöm inte Karl Popper, men glöm heller inte Kuhn. // Rudolf 1922 17 januari 2005 kl.23.51 (CET)
replies: text: :Även om man skulle kunna bevisa vetenskapligt i framtiden att det inte förekommer något naturligt urval, att gener inte existerar och att jorden är platt är jag tveksam till att man kommer att bevisa att Lamarck hade rätt i att förvärvade egenskaper kan gå i arv, eller att det skulle vara betydelsefullt för evolutionsteorin. Dessutom accepterade Darwin att förvärvade egenskaper kunde gå i arv (f.om tredje utgåvan av Origins), så även han hade fel på den punkten. För övrigt är det sociologism att allt för ensidigt betrakta naturvetenskap ur ett sociologiskt perspektiv utan att betrakta sanningshalten i det studerade. Glöm inte Feyerabend...
thread_title: Omvärdering av Lamarck

message: ::Tycker ocksa den ser bra ut, texten: "En konsekvens av Darwins evolutionsteori är att det inte kan finnas två olika arter med samma biotop på samma ställe då dessa i så fall konkurrerar ut varandra." haller jag daremot inte alls med om. det ar mycket en fraga om biotopen ifraga. Vissa biotoper har storre artdiversitet an andra, tec rekordet korallreven utanfor filippinerna. massor med arter lever jamsides med varandra, i konkurrens iofs, men de dor inte ut for det. Snarare bildar det naringskedjor ibland, symbioter ibland, och rena konkurrenter, men biotopen ifraga klarar hogt artantal. Arktis kanske daremot farre arter. detta r mao hogst relativit tycker jag. Dan Koehl 18 januari 2005 kl.00.03 (CET)
replies: text: :Koehl>> Det var jag som skrev det om biotoper och jag är ganska säker på att det är så (annars har min biologilärare på gymnasiet lurat mig :( ). (Om det däremot helt och hållet beror på darwinismen är jag iför sig mer osäker på). Det kan tyckas att två arter har samma biotop men det finns alltid någon liten detalj som skiljer de båda arternas biotoper. Min biologilärare hade exempel på det här men minnet sviker... Tror det var två organismer som levde på en berghäll under vattenytan vid havet fast den ena en halvmeter nedanför den andra arten, (kan varit pH eller nåt annat det berodde på)--MrD 18 januari 2005 kl.00.18 (CET)
replies: text: ::Meningen är inte ens språkligt meningsfull. Vet du vad biotop betyder? En biotop är inte något som tillhör en art, utan det tillhör ett geografiskt område. Meningen säger att det inte kan finnas två arter med samma geografi på samma geografi. Antingen tycker jag du ska skriva om meningen så folk förstår vad du skriver (gärna med en faktakontroll så du själv vet vad du skriver om ;-) eller helst stryka meningen. Inte för att verka oartig, men det känns nästan som någon slags kreationist-argument. /Benzocaine 18 januari 2005 kl.03.09 (CET)
replies: text: ::"Biotopen är den yttre värld i vilken ett visst växt- eller djursamhälle hör hemma, och det är biotopens egenskaper som bestämmer vilket samhälle som kommer att finnas där". Avgränsningen av en viss biotop man undersöker är alltså beroende på var djuren/växterna finns. Om en biolog undersöker en viss mossa är kanske biotopen en enstaka berghäll där mossan växer. Då det jag skrev kan vara svårt att förstå för den vanlige encyklopediläsaren så kan man eventuellt tänka sig en ändring av min text. Tycker dock inte det är bra i den form det är ändrat till nu, jag har inte påstått att det inte kan finnas två arter som konkurrerar om samma resurser på samma område. Det har inte bara med resurser att göra utan också andra betingelser i området som pH, vind, ljusförhållanden etc, etc (fler exempel är listat under rubriken Exempel på biotopens egenskaper i artikeln biotop). Biotopen är alltså en viss levande organisms livsmiljö. Eventuellt passar synonymen habitat bättre...--MrD 18 januari 2005 kl.11.30 (CET)

text: Borde vi inte i så fall skippa det avsnittet helt, och skriva in dem under evolutionens pre-darwinistiska teorier? Då får de både den heder och den kritik de förtjänar, och det blir ingen "hit list". /Benzocaine 18 januari 2005 kl.00.49 (CET)
Meningen ar felaktig enligt min asikt aven om du ar ganska saker. Det ar forvisso din eller din biologilarares uppgift att bevisa denna tes. Sarskilt i tropiska omraden delar managa arter samma biotop. Observera en termoklin cirka 400 meter-500 meter under havsytan, du har da en likartad biotop globalt, vilken delas av kanske miljontals arter. En limninsk regnskogsback i amazonas eller pa Borno har ocksa hog artidiversitet. Dan Koehl 18 januari 2005 kl.12.05 (CET)
Nisch ska det vara istället för biotop... sorry. Här kommer några referenser:
http://www.sm.luth.se/math/courses/modellkursen/presentationavmodellkursen/konkurrerandearter/konkurrerandearter.html
http://www.mimersbrunn.se/doc_print.asp?aID=122 under rubriken nisch.
http://www.skansen-akvariet.se/vara_djur/html/fiskar_koraller.html "I korallrevens värld är alla anpassade till sin nisch"
Bättre än så här kan nog inte jag bevisa mitt påstående. Frågan är om detta passar in under Evolution, helt fel tycker jag inte det är... I alla fall skriver jag om detta när jag får tid i artikeln Nisch (biologi) (då Nisch redan finns). Tack för ditt ifrågasättande av mitt inlägg, ibland tror man att man vet fast man egentligen har ganska dålig koll på det. --MrD 18 januari 2005 kl.21.33 (CET)

text: Efter den ändringen köper jag det du skriver. Nu låter det inte som kreationistiska förvrängningar längre. Bra att du tog upp det! /Benzocaine 18 januari 2005 kl.22.40 (CET)
Godkänt så här? --MrD 19 januari 2005 kl.12.42 (CET)
replies: text: :Sorry, först nu sag jag detta, jassa menade du nisch? det var ju en annan femma. Dan Koehl 6 april 2005 kl.22.23 (CEST)
thread_title: Darwin och biotoper

message: Jag har invändningar mot att avsnittet har den titeln och det innehållet (finns det ett avsnitt "Problem med atomteorin"?). Det vore mer rättvisande att ha ett avsnitt om "Aktuell diskussion om evolutionsteorin" och ta upp punkterad jämvikt, klassificeringsdebatten och debatt om de olika mekanismernas relativa inflytande. (Det är det jag uppfattar som aktuella frågor, fast jag är inte biolog utan bara allmänt intresserad.)
Det känns fel att bara hänvisa till Darwin (även om jag håller med om att han var förutseende, jag häpnade ibland när jag läste OoS över vissa förutsägelser.)  Teorins styrka är ju att huvuddragen hållit måttet i så lång tid och bekräftats av andra.
För övrigt anser inte jag att frågan om livets ursprung har med evolutionen att göra, och jag förstår inte referensen till cellmembranen. (Möjligen att det kan vara en referens till något ID-argument, men det är i så fall inget som är seriöst vetenskapligt.)
Meningen att delar av teorin har ifrågasatts känns ganska överflödig, vilken vetenskaplig teori har 'inte' ifrågasatts och utvecklats? Sjö
replies: text: Det är fel att ta upp livets uppkomst som ett problem för evolutionsteorin, eftersom den teorin inte alls omfattar problemområdet "livets uppkomst". Evolutionsteorin förutsätter att liv finns. Det krävs helt andra teorier för att förklara livets uppkonst. Så därför är detta ingen brist hos evolutionsteorin. Jag föreslår därför att man tar bort den delen av artikeln./Eriatlov 27 september 2006 kl. 15.40 (CEST)
replies: text: :Jag håller med och ser gärna att någon mer kvalificerad än jag omformulerar saken. --calle555 27 september 2006 kl. 16.32 (CEST)
Här ser jag ett redaktionellt problem. Livets uppkomst är inte primärt ett problem för teorin för biologisk evolution, men väl ett problem för evolutionsteori i allmännare mening. Den engelska förgreningssidan för evolution har bland annat länkar till en:Chemical evolution, som bland annat kan avse teorier om hur 'kemisk evolution' kan ha lett till livets uppkomst. Eftersom 'vår' artikel uttryckligen handlar om biologisk evolution, hör dessa frågor inte riktigt hit; men detta är värt att nämna klarare. Kanske också man skulle översätta även sidan om kemisk evolution till svenska?
I vilket fall har ju nu den engelska artikeln en:Origin of life översatts till Livets uppkomst, och det kan vara vettigt att länka till den. JoergenB 27 september 2006 kl. 20.12 (CEST)
Vidare har jag invändningar mot det sätt punkterade ekvilibria lyfts fram som ett svar på ett allmänt uppfattat problem. Problemet är bland annat i vilken mån vårt artbegrepp är missvisande när vi bedömer hur mycket evolution som har skett under den ena eller andra tidsrymden. Gould argumenterade för att adaptiv evolution är en mycket snabb affär (t. ex. ändring av pälstäthet vid en istids början eller slut), och att de långsiktiga ändringar vi ser mest är rent slumpmässiga och ickeadaptiva (alltså en sorts makro-drift). Jag har inte alls fått uppfattningen att alla biologer delar Goulds syn på detta. Kan man tänka sig litet mer referenser, och kanske något försvagade påståenden? JoergenB 27 september 2006 kl. 20.56 (CEST)

text: Nu när det finns en artikel om livets uppkomst tycker jag att man kan stryka hela avsnittet om problem med evolutionsteorin från artikeln om evolutionsteorin, som ju f.ö. skall handla om biologisk evolution. Sådant som inte handlar om biologisk evolution kan med fördel lyfats ut till andra artiklar med hänvisningar under rubriken "Se även" i den mån dessa artiklar är relevnata för den biologiska evolutionsteorin./Eriatlov 28 september 2006 kl. 13.07 (CEST)
replies: text: :Och kanske också lägga in en referens till Livets uppkomst alldeles i början. Jag tror jag lägger in ett förslag och ser efter hur lång tid det tar innan någon 'reverterar':-) JoergenB 29 september 2006 kl. 15.02 (CEST)
replies: text: ::Eftersom problemet med livets uppkomst inte behandlas av evolutionsteorin tycker jag att man kan hänvisa artikeln om livets uppkomst under rubriken "Se även" i slutet av artikeln./Eriatlov 29 september 2006 kl. 15.07 (CEST)
replies: text: :::Om ingen har några invändningar tar jag bort avsnittet "Problem med evolutionsteorin" eftersom den nästan uteslutande handlar som livets uppkomst, som finns beskriven i en annan och mer fyllig artikel./Eriatlov 29 september 2006 kl. 15.27 (CEST)
replies: text: ::::I enligthet me ovanstående tar jag idag bort avsnittet "Problem med evolutionsteorin" eftersom inga invändningar mot detta framförts./Eriatlov 18 oktober 2006 kl. 11.17 (CEST)
thread_title: Problem med Evolutionsteorin

message: Syftet är ju bra, men mängden bevis är så stor jag tror att det inte är praktiskt möjligt att redovisa mer än en bråkdel. Risken är då att kretionister kan peka på detta och säga "Haha, det finns bara dessa X bevis och dem har vi motbevisat". Listan kan då motverka sitt syfte. Kanske bättre att hänvisa till exempelvis www.talkorigins.org och berkeleys evolutionssajt (som jag vet redan är med i länkarna).Sjö 20 januari 2005 kl.08.47 (CET)
thread_title: Bevis för e.

message: Varje lärobok värd namnet om evolutionsteori nämner de otaliga bevis som finns för den. Delvis för att balansera tog jag upp det här med problem med teorin, men också för att det ännu finns vissa olösta problem som ännu inte fått sin lösning och de tycker jag är intressanta. Jag förstår inte vad kreationisternas argument har med saken att göra. De kan väl säga vad de vill, men om de ska vara NPOV så måste de i så fall problematisera bevisen - och det är ju bara bra! Kreationistiska argument passar i så fall bättre under artikeln om kreationism.
Vad gäller livets uppkomst så tillhör det förvisso inte evolutionsteorin, men eftersom dagens evolutionära historiebeskrivning utgår från att alla nu levande livsformer kommer från samma urcell måste man även diskutera hur denna urcell kan tänkas ha uppkommit. Steget från kemisk evolution till biologisk är i allra högsta grad ett ämne för evolution, även om det inte ingår i den vedertagna evolutionsteorin. När man kommer på hur livet uppstod kommer det säkert att införlivas. Cellmembran är ett problem. Det finns många indicier på att DNA härstammar från RNA, men så vitt jag vet är fortfarande lipidskiktets uppkomst en gåta. Steget från fria RNA-molekyler till en sammanhållen cell är alltså okänt. Det blir lite av moment 22 eftersom generna kodar för lipiderna, men lipidsyntesen kräver i sin tur cellmembran. /Benzocaine 20 januari 2005 kl.21.03 (CET)
replies: text: Vad är det du påstår, att lipider kodas av DNA? Proteiner och inga andra molekyler kodas av gener. Däremot behövs väl enzymer för lipidsyntesen. Jag förstår inte riktigt problemet, RNA kodar för proteiner som syntetiserar lipider som formerar sig till ett cellmembran. Waggho 18 november 2005 kl.10,44 (CET)
replies: text: :Det allra mesta av DNA kodar inte för någonting (i människan). Någon procent kodar för proteiner. Sen finns det faktiskt en liten liten andel av DNA so kodar för RNA som har funktion i sig. RNA ingår framför allt i ribosomen och transport-RNA.--Etxrge 18 november 2005 kl.15.56 (CET)
replies: text: ::Jag föreslår att man tar bort problemet med livets uppkomst från evoluktonsteorin eller åtminstone klart skriver att det är ett separat problem som evolutionsteorin inte behandlar, se mitt inlägg under rubriken "Problem med Evolutionsteorin"./Eriatlov 27 september 2006 kl. 15.42 (CEST)
För all del.Sjö 22 januari 2005 kl.09.50 (CET)
thread_title:  Bevis och problem med evolutionsteorin 

message: (Från Användardiskussion:Etxrge) 
Hej!
Kan du förklara för mig på vilket sätt överföring av gener mellan olika arter inte är överföring mellan olika populationer?
MVH,
Benzocaine 24 januari 2005 kl.18.59 (CET)
replies: text: Nej, jag missade ett par led i förklaringen där. "Gene flow" används om processer där genom flyttas med makroskopiska enheter, helst i stora antal, mellan populationer av samma art. Det skulle behöva förklaras tydligare i artikeln. (Enstaka förändringar av genomet kallas mutation.) --Etxrge 24 januari 2005 kl.20.31 (CET)
replies: text: :OK, då missförstod jag dig (bortse från inlägg i din diskussion). Jag trodde att du menade att det var utbyte av gener i samma population. Om det inte är utbyte mellan olika populationer måste det ju vara inom samma population. Det lät helt absurt och jag fattade inte hur man kunde hävda något så världsfrånvänt, så nu när jag inser att jag missuppfattade din halva mening faller bitarna på plats. Vad kallas det då när gener överförs (utan mänsklig inblandning) från en art till en annan? /Benzocaine 25 januari 2005 kl.00.33 (CET)
replies: text: ::Oj, jag svarade på fel ställe. Får kopiera igen. Ja, min ändringssammanfattning var kryptisk (eller felaktig) helt enkelt. Svaret på din fråga här är att jag flyttat din text till avsnittet om mutation. Det är en ganska udda fågel även här (men när du tvingar mig att välja ...). --Etxrge 25 januari 2005 kl.04.26 (CET)
replies: text: :::Jag har en hypotes som säger att denna överföring av hela gener - eller kromosomer - mellan arter är en viktigare faktor för makroevolution än biologerna har insett ännu. Jag menar, retrovirus kan ju föra med sig stora gener. /Benzocaine 25 januari 2005 kl.21.22 (CET)
(Från Användardiskussion:Etxrge)

text: Detta citat (Douglas J. Futuyma; "Evolutionary Biology" p 292) kanske hjälper: "In almost all species, an important source of genetic variation is gene flow from other populations of the species: the influx of alleles that have arisen or have reached high frequency in other populations, and are carried by migrants that hoin the local mating population. Genes may be carried by organisms (including seeds and spores) or by their gametes (e.g., pollen)." Jag hoppas du ser att plasmider och retrovirus inte passar in i det här scenariet. --Etxrge 24 januari 2005 kl.21.44 (CET)
replies: text: :Jag har sett att genflöde är när gener sprids inom samma art, men jag förstår fortfarande inte hur utbyte mellan två helt olika arter är utbyte inom samma population. /Benzocaine 25 januari 2005 kl.00.29 (CET)
thread_title:  Ej överföring mellan arter? 

message: Från användardiskussion:etxrge
Varför tog du bort Piltdown-mannen från "Se även"? "Se även" är väl för sådant som inte riktigt passar i artikeln men är ämnesmässigt nära besläktat? Lamarckismen nämns ju, fastän den är förlegad. Det var väldigt många som trodde på Piltdown-mannen så vitt jag vet.//--IP 22 april 2005 kl.17.04 (CEST)
replies: text: Piltdown-mannen har inte och bör inte ha någon inverkan på vår syn på evolutionen, eftersom det är ett falsarium. --Etxrge 22 april 2005 kl.18.00 (CEST)
replies: text: :Det var inte så jag menade heller när jag la dit länken. Det jag tänkte var att det var ett intressant bispår som inte direkt var men anslöt till ämnet evolution.//--IP 22 april 2005 kl.18.26 (CEST)
replies: text: ::Vi måste nog konstatera att det här är en fråga där man kan göra olika personliga bedömningar. Jag måste tillstå att Piltdown-mannen, om artikeln är riktig, utgör ett inslag i den del av vetenskapshistorien som handlar om evolutionen. Men vi måste ju ha en gräns för hur små och perifera företeelser som tas upp i artiklarna. Jag tycker att Piltdown-mannen med god marginal är både för liten och för perifer. Tänk ungefär så här: Vi vill att artikeln ska innehålla det som läsarna har anledning att förvänta sig, dvs det viktigaste. För att läsaren rimligt lätt ska kunna hitta det hon söker får det inte finnas alltför mycket oviktigt som hon måste söka i. Se även-länkarna bör då inte heller vara för många. Vad är din gräns? Jag skulle säga att de i alla fall inte ska vara fler än 100. (Notera att detta inte innebär en gräns för vad som får vara med i Wikipedia, bara för hur den struktureras.) Då blir frågan om det finns 100 andra företeelser som är viktigare än Piltdown-mannen att nämna för den läsare som just nu sagt sig vilja veta mer om evolution. Jag anser att det finns mer än tusen saker som är starkare förknippade med evolutionen än Piltdown-mannen är. Gör din ärliga bedömning. Om du verkligen tycker den hör hit, så lägg in den igen. (Jag har inte läst reglerna så noga, men tror att jag skulle vara förhindrad att ta bort samma länk igen.) --Etxrge 23 april 2005 kl.07.54 (CEST)
replies: text: :::Jag tycker inte att jag ska lägga tillbaka länklen, och så viktigt är det ju egentligen inte. Däremot tycker jag att det, som du själv tar upp, är intressant ur wiki-strukturell synvinkel. Hur ska man tipsa om intressanta bispår? Piltdown-mannen, som jag har hört talas om tidigare och som åtminstone jag tycker är en intressant artikel, är inte kategoriserad nu och inget länkar till den artikeln. Nåja... Vi får väl fundera på saken.//--IP 23 april 2005 kl.10.26 (CEST)
replies: text: ::::Vill inte lägga mig i diskussionen, men engelska Wikipedia har kategoriserat Piltdown-mannen som "arkeologiska bedrägerier", en:Category:Archaeological forgery. Det kanske kan vara ett miniprojekt för hugade på sv Wikipedia att göra något liknande? Iallafall jag tycker det skulle vara intressant att läsa, men kan tyvärr inte bidra med något skrivande (helt grön på området). /ShineB ® 23 april 2005 kl.10.50 (CEST)
replies: text: :::::Om det är så att det finns många sidospår kanske det är dags att göra en kategori av det. Man kan ju sammanföra mindre heterogena saker i en kategori än under rubriken Se även.--Hannibal 23 april 2005 kl.11.28 (CEST)

text: Jag kan nämna i sammanhanget att CSICOP för några år sedan utnämnde Piltdownmannen till ett av 1900-talets 10 största vetenskapliga bedrägerier. /Benzocaine 25 april 2005 kl.21.10 (CEST)
Man kanske kan göra en länk fran den felande länken, vilket Piltdownmannen var avsett att utgöra. Dan Koehl 1 maj 2005 kl.23.32 (CEST)
replies: text: :Noterar att Etxgre lagt tillbaka länken till Piltdownmannen. Jag håller med om hans analys ovan och tycker inte den är väsentlig i sammanhanget. Varför har Extgre ändrat åsikt? Sjö 12 juni 2005 kl.15.50 (CEST)
replies: text: ::Själv skulle jag inte lagt in denna länk. När nu en annan användare vill ha den där tycker jag att det finns skäl, om än svaga. Mitt argument ovan är att vi måste begränsa antalet länkar, och därför också ha en undre gräns för hur lite relevans det länkade materialet får ha. Den modifierade tankegången är att man kan låta kvalitetskraven vara lägre när antalet länkar är litet, när det fortfarande är lätt att hitta det som är mer relevant. Om sedan antalet länkar ökar kan man då ta ställning till om det är motiverat med strykning eller uppdelning på flera artiklar. --Etxrge 12 juni 2005 kl.19.52 (CEST)
thread_title: [[Piltdown-mannen]]

message: Vad var det för fel på stycket om makrievolution, eftersom det togs bort? /RaSten 10 juni 2005 kl.00.31 (CEST)
replies: text: Gränsfall i mitt tycke. Men jag lutar åt att stödja borttagandet. Titta på motsvarande avsnitt i engelska artikeln. Det var bättre, och jag har tagit bort en likhet som jag tycker är (var?) missvisande. --Etxrge 10 juni 2005 kl.08.17 (CEST)
replies: text: : Makroevolution (i form av artbildning) är observerad både i naturen och i laboratoriet. Det finns en hänvisning till detta i avsnittet om bevis för E. Därför menar jag att det är fel att ha med det som ett problem för evolutionsteorin. Däremot tror jag att artikeln skulle vinna på om den engelska texten om mikro- och makroevolution fördes in i den svenska versionen.Sjö 10 juni 2005 kl.10.03 (CEST)
thread_title:  Makroevolution 

message: Vad betyder egentligen den här meningen i stycket Evolutionens drivkrafter: "Organismerna får fler avkomlingar än de som fullbordar livscykeln och själva reproducerar sig" ? De fyra delprocesserna låter också lite underliga. Är "Framgången beror i betydande grad på ärftliga egenskaper" verkligen en process? 
Och i stycket Evolutionsteori efter Darwin står det "Darwin trodde också, liksom Lamarck att även ärftliga anlag kunde gå i arv". Eh... att ärftliga anlag går i arv låter ganska uppenbart. Men den som skrivit det menar väl antagligen att det ska stå "...förvärvade egenskaper kunde gå i arv" :-) Men trodde Darwin det?
Sen håller jag med Sjö om att "Problem med evolutionsteorin" är en missvisande rubrik. Det är klart att det finns problem inom evolutionsbiologin, man forskar ju inte på sånt man redan vet. Å andra sidan kan det kanske vara bra att lista en del sådana problem som kreationister brukar ta upp om och om igen i förhoppningen att folk inte ska känna till att de inte är några riktiga problem. --RE 13 september 2005 kl.08.12 (CEST)
thread_title:  Ärftliga anlag etc. 

message: Bland biologer råder konsensus om att huvuddragen i evolutionen. I det avseendet skiljer sig inte evolutionen från annan vetenskaplig kunskap. Min åsikt är att den vetenskapliga ståndpunkten ska redovisas först och tydligast. För denna åsikt ser jag också betydande stöd i föregående diskussion. Artikeln bör tydligt visa att de som ifrågasätter evolutionen är en liten grupp som representerar ett särintresse. --Etxrge 26 september 2005 kl.22.10 (CEST)
Jag citerar Campbell: Biology - en lärobok som används vid ett stort antal biologiutbildningar på svenska högskolor. Min är från 1981 (Benjamin Cummings förlag) och den har kommit ut i ungefär 4 upplagor efter denna. Darwin addressed the sweeping issues of biology: the great diversity of organisms, their origins and relationships, their similarities and differences, their geographical distribution, and their adaptations to the surrounding environment. None of these aspects of life makes sense except in the context of evolution. Detta är den ståndpunkt som de svenska högskolorna har sanktionerat genom att anvisa denna bok som obligatorisk kursliteratur för dem som vill bli biologer. --Etxrge 26 september 2005 kl.22.39 (CEST)
thread_title: Bevis eller stöd

message: Artikeln Darwinism är i mitt tycke en dubblett till denna artikel. Jag satte dubblett-tag på den förra veckan, men fick inga  kommentarer på diskussionssidan. Jag visste inte riktigt om jag skulle sätta tag på den här sidan också? Jag gjorde inte det eftersom jag tycker den här artikeln ska vara kvar oförändrad, medan Darwinism gott kan vara redirect hit. Hursomhelst, kommentarer på detta? Om inte så fixar jag det. (Ska bara kolla först om det står nåt där som inte står här.) --RE 9 december 2005 kl.04.14 (CET)
replies: text: Termen "Darwinism" används främst av kreationister. En-w har en artikel om just termen, men om sidan som här istället handlar om evolution kan den gott omdirigeras till den riktiga artikeln. Fredrik 9 december 2005 kl.09.44 (CET)
thread_title:  Darwinism