Diskussion:Bureätten/Arkiv 2008

message: Två pluttstubbar med inget mer än genealogiska data hittade jag, som föreslås infogas hit. Det ser för mig ut som ett gott förslag, i vart fall så länge så lite info finns om människorna. Faktiskt förvånar det mig inte om det finns mer info om dem i den här artikeln... kanske det finns flera sådana här infogningsbara pluttstubbar? // habj 23 juli 2008 kl. 03.56 (CEST)
thread_title:  Infoga 

message: Inledningen är felaktig och förvirrande. För det första är inte Bureätten samma sak som släkterna Bure. Med Bureätten menas ättlingar, vanligen dem Johannes Bureus tecknade ned, till en gemensam förfader, som Johannes Bureus påstod var underlagsman i Västerbotten. Ättlingar räknade han på möderne och fäderne. Av dessa tog några sig namnet Bureus. Av dem som kallade sig Bureus adlades några med namnet Bure. Än fler från den så kallade Bureätten (som man formulerar det) tog sig namnet Burman. Dessuom finns flera andra som inte tog sig några namn. 
Frågan om när Bureätten dog ut går inte att besvara. Jag betvivlar att Bureätten är utdöd på manssidan, om man skulle utgå från Johannes Bureus släktbok. De adliga ätterna Bure är däremot utslockande. De var inte ättlingar på fädernet från den så kallade Bureättens gemensamma förfader.//--IP 13 oktober 2008 kl. 09.16 (CEST)
Det som kallas Bureätten, bör kanske tilläggas, har aldrig varit en social sammanslutning eller hur man skall uttrycka det. det har alltid, sedan stormaktstiden, varit en geneologisk term. Ingen säger eller har sagt att vederbörande tillhör eller är medlem av Bureätten, utan i så fall säger man att personen härstammar från Bureätten. Bureätten är en konstruktion av Johannes Bureus, men den har varit mycket omskriven av flera skäl. Notera också att Johannes Bureus till sin Buresläkt räknade sådana som flera ärkebiskopar som han var släkt med via mödernena.//--IP 13 oktober 2008 kl. 09.29 (CEST)
replies: text: I stort sett tyckte jag att infogningen av Bure (adlig släkt) verkade okomplicerad, och bestämde mig för att pröva genomföra. Ingen hade kommenterat den på diskussionssidorna, vad jag kunde se, på två månader. Personernas adlande nämndes senare i artikeln. Dock stämde inte uppgifterna med varandra, vilket förvirrande-mallen kanske skulle påpeka. Jag har nu återställt båda artiklarna. // Mankash 13 oktober 2008 kl. 09.36 (CEST)
replies: text: :Denna artikel är komplicerad av flera skäl, men kanske framför allt eftersom Johannes Bureus inte tillämpade en patriarkal släktprincip som man annars är van vid. Själv härstammade han från denna Bureätt genom sin mormor, och tog sitt efternamn efter orten där hennes bondesläkt bodde, trots att hans far var präst och "finare". De adliga Bure följer ju en patriarkal princip, fastän deras namn kommer via mödernet.//--IP 13 oktober 2008 kl. 09.40 (CEST)
replies: text: ::Jag förstår problematiken. Vill du lägga in  igen, känn dig fri att göra så. Jag tror att den kom in som en konsekvens av min infogning, och återställde därför båda artiklarna. Personligen ser jag det dock inte som så konstigt att han tog sitt namn från sin mormor. Släktnamn verkar mycket sällan ha använts före 30-åriga kriget, så någon standariserad namngivningsreglering kan ju knappast ha funnits. // Mankash 13 oktober 2008 kl. 10.02 (CEST)
replies: text: :::Jo det var standard att ta namn från platsen man kom från, medan Johannes Bureus gick två generationer tillbaka, och på mödernet. Det förvirrande är inte ditt fel, utan det beror på tidigare flyttar. Bureätten kan inte kallas Bure; den kan nästan inte omnämnas utan ett "den så kallade..."//--IP 13 oktober 2008 kl. 10.35 (CEST)
replies: text: ::::Johan Bure antog namnet Bure/Bureus under inspiration av sina morbröder som kallade sig så; under sin studietid nämns han enbart med patronymikon (Thomae). Jag vill passa på att framhålla att den svenska namnformen Johan (Thomasson) Bure är den han själv företrädesvis använder och med vilken han tilltalas; därför tycker jag att det är mer passande att hänvisa till honom så. --Minor 6 maj 2010 kl. 19.00 (CEST)
Kära CEST och Mankash. 
Lägg märke till att Bureättlingar flyttat till skapat och namngivit Bureå på 1300-talet inte namngivits av en redan etablerad ort. Se kontraktet 1327 mellan Nils Farteignsson tillsammans med fyra andra stormän och Magnus Eriksson om disponering av området mellan Skellefte och Ule älvar. Notera i nutid Karl-Henrik Gustavsons och Sten Jagells forskningar runt Västerbottensyndromet.  
Notera också runstenarna i Nolby (rest över en fader Bure)och Selånger i Sundsvall. Bureätten är alltså en stormannaätt åtminstone från 1000-talet.
Besök gärna Sköns nya kyrka och bese gravhällen med Burevapnet fortfarande synligt efter 800 år. Fundera mindre över genealogiska spetsfundigheter och se mer till synliga och logiska fakta!
MVH / Sten Rigedahl / www.falebure.se / sten.rigedahl@kramnet.se
thread_title:  Förvirrande inledning