Diskussion:Sverige/Arkiv 2009

message: den är angiven till 23 pers/km2, trots att den totala befolkningen delat på den totala ytan ligger på straxt under 21. What gives? de kan ju inte ha rätt allihopa. Min gissning är att källan som anger den till 23/km2 (trots att det är SCB) är ute och cyklar. orkar inte skapa konto på svenska wikipedia... 83.233.189.87 25 augusti 2009 kl. 23.54 (CEST)
replies: text: SCB ger förklaring till sättet dom räknar på. Se länken . Fan tro't. Mvh / Mkh 19 november 2009 kl. 22.23 (CET)
replies: text: :Jag får det inte att stämma, någon som förstår hur de räknat? Ulltand 19 februari 2010 kl. 16.54 (CET)
replies: text: ::Om man utgår från landytan (410 952 km², enligt procentsatsen i faktarutan) blir befolkningstätheten 22,729, avrundat till 23. /Dcastor 27 februari 2010 kl. 02.34 (CET)
thread_title: befolkningstäthet

message: * "Industrialiseringen under 1800-talet kom förhållandevis sent till Sverige" - sent jämfört med vadå? Sverige har inte haft vare sig en låg produktivitet eller utbildningsnivå historiskt sett (se Angus Maddisons data). Sverige har haft jämförbar BNP/c med Tyskland, Frankrike, Österrike etc sedan 1500 eKr. Från år 1500 hade Sverige väsentligt högre BNP/c, (695 GK$) än världens genomsnitt (566).
* "År 1921 fick Sverige allmän rösträtt" - rösträtten infördes gradvis.
* "...medan skog täcker större delen av övriga landet." - man kan vara mer exakt, skogen täcker 60 % av ytan Skogstyrelsen och 75 % av landarean Eurostat. Det är högst i Europa efter Finland.
* Under Statsskick bör man säga något om EU.
* Källa till "Källa behövs" i stycket Politik finns i senaste VALU.
* Rättssystem borde säga något om Sveriges rättstradition.
* Uppgiften om 2 000 000 invandrare är nog fel, liksom att Sverige tar emot flest invandrare i förhållande till befolkningsstorleken. Däremot tar Sverige emot flest asylsökande. Det borde stå något om varifrån invandrarna har kommit, alltså vilka andelar.
* Sverige är ett av världens mest sekulära länder.
* Är ordet "blandekonomi" verkligen aktuellt idag? Stycket om statsskuld är vilseledande utan sammanhang. Sverige har en låg nettostatsskuld, internationellt sett.
* Stycket Kultur bör förbättras.
Koios 18 januari 2009 kl. 13.53 (CET
Har inte sverige 6st officiella språk?
thread_title:  Rättelser, förbättringar, källor 

message: Det står att Sverige fick allmän rösträtt 1921 men det var bara då det första valet tog plats efter beslutet som togs 1919. Bör man inte ändra årtalet? Herr X (D) 19 januari 2009 kl. 09.09 (CET)
replies: text: Gjorde ett försök att beskriva det som riksdagsbeslut 1919 och tillämpning i AK-valet 1921. Nämnde även 1909 års rösträttsreform, då den är viktig genom att det var i den vi fick det proportionerliga valsystem som i praktiken gett Sverige ett partiväsende som är mycket olikt det i t.ex. Storbritannien. (Många av tidens socialister och liberaler ville ha majoritetsval.) Tomas e 19 januari 2009 kl. 10.57 (CET)
thread_title:  Allmän rösträtt 

message: Jag raderar eller ändrar i följande käll- eller icke källbelagda påståenden:
"Sedan andra världskriget har Sverige tagit emot upp mot 2 000 000 invandrare": Detta är en sanning med modifikation. På Immigrant-institutets hemsida läser jag att Sverige under perioden 1941 t om 2004 tagit emot 2.455.665 invandrare, men då bör påpekas att 1.410.063 (57%) av dessa så småningom återvandrat eller flyttat från Sverige.
"Sverige tar emot flest asylsökande i hela den industriella världen i förhållande till befolkningen": Detta påstående bör lämpligast associeras med en källa, om det ska stå kvar. Jag tar bort det tills vidare. Har man hört påståendet och undersökt det vidare kan man konstatera att statistiken är långt ifrån stående. Österrike är ett exempel på ett land med mindre befolkning än Sverige som ändock tagit emot fler asylsökande under 2000-talet.
"Varje år får knappt 100 000 invandrare uppehållstillstånd i Sverige": Detta stämmer inte över huvud taget, och källan (http://migrationsverket.se/pdffiler/statistik/tabs3.pdf) som av någon anledning bifogats styrker detta. Under åren 1980-1989 beviljades 97 112 uppehållstillstånd. För enskilda år därefter är toppnoteringarna 1993 och 1994, då 36 482 respektive 44 875 beviljades uppehållstillstånd. Under 2000-talet är toppnoteringen 2006, då 20 663 beviljades uppehållstillstånd. Mellan 1980 och 2007 har totalt 343 230 beviljats uppehållstillstånd.
"... omkring hälften på grund av anhöriginvandring": Detta var skrivet som en fortsättning på föregående påstående, och det finns inga belägg för detta i källan som bifogats. Raderar detta.
"År 2006 fick 75 303 personer uppehållstillstånd i Sverige": Stämmer inte. Källan ovan hänvisas också till i detta påstående, och i den står att 20 663 beviljades uppehållstillstånd år 2006. Jag ändrar.
"2007 beviljades 86 995 personer uppehållstillstånd eller uppehållsrätt: Det här är en ganska vinklad användning av statistik. De som beviljades uppehållstillstånd år 2007 är endast 18 290 personer. I siffran för "uppehållstillstånd eller uppehållsrätt" räknas förutom flyktingar och invandrare också studerande, säsongsarbetande, m.m. Jag ändrar här.
"År 2007 invandrade 99 485 personer till Sverige": Jo, och den största enskilda invandrargruppen var svenska återvandrare. Har ändrat lite här.
"Vintern år 2008 infördes fri arbetskraftsinvandring från hela världen till Sverige, trots att över 70 % av väljarna var emot att öka arbetskraftsinvandringen": Har kompletterat med bakgrund till detta påstående, vilket var källbelagt men dåligt redogjort för, och i grunden ger det också en felaktig bild av vad som står i källan. --213.113.127.188 26 januari 2009 kl. 15.21 (CET)
replies: text: Nästan alla av dina ändringar har infört direkta felaktigheter, eller avsevärt försämrat texten. Ett par exempel: "År 2006 fick 20 663 personer uppehållstillstånd[23] i Sverige, och 2007 beviljades 18 290 personer uppehållstillstånd." Det är helt fel; år 2006 fick 76 095 personer uppehållstillstånd enligt samma källa du länkar till. År 2007 var siffran 76 655. Vet du inte ens vad ordet uppehållstillstånd betyder? Uppehållstillstånd är inte samma sak som uppehållstillstånd för flyktingar eller uppehållstillstånd på grund av "synnerligen ömmande skäl".

text: Dina övriga ändringar är likaså starkt vinklade; om 70 % är emot en viss åtgärd, av vilka skäl är det i så fall rimligt att lyfta fram den minoritet som är för åtgärden? Att över hälften har varit anhöriginvandring är hur välkänt som helst och står att finna i flera av de länkade källorna. Vad är syftet med att ta bort den uppgiften? Och varför använder du en källa som Immigrantinstitutet, en intresseorganisation som drivs av en enskild individ i Borås (!), istället för att direkt använda primärdata från SCB eller Migrationsverket? Koios 28 januari 2009 kl. 13.59 (CET)
replies: text: : Verkar som han läst från en källa (...tabs3) och länkat till en annan (...tabs1). Misstag? Den första redovisar beviljade uppehållstillstånd enligt Genévekonventionen.

text: :Att 70% av svenska folket är mot flyktinginvandring var en ganska egenhändig tolkning av undersökningen som man länkat till. Det var just enligt en enskild undersökning, vilket inte redogjordes för, och som riktade sig till olika partiers väljare. Nu är detta bättre redogjort för, även om du kanske tycker att man istället för att visa på skillnader mellan väljare, som undersökningen ville lyfta fram, ska "höfta" lite grann om vad det är som svenska folket tycker. Av någon anledning var det mer intressant att svenskarna enligt den undersökningen är negativa till arbetskraftsinvandringen, än att de är positiva till flyktingmottagningen? Tidigare redigeringen var minst lika vinklad och full av godtyckliga slutsatser och feltolkningar som nuvarande. Passagen är hursomhelst fortfarande undermålig. --213.113.167.232 30 januari 2009 kl. 15.19 (CET)
===Åsikter om invandring===
Jag tycker att det känns vanskligt att i en encyklopedi uttala sig om folks åsikter i en fråga. Det är jättesvårt att mäta och källbelägga, och även om man hittar en källsa som säger att X provent av svenskarna är kritiska till företeelse X, så betyder ju inte det att man skulle kunna hitta en annan källsa som  säger det motsatta. Dessutom känns det som om uppgifter av denna typ lätt blir subjektiva och avspeglar författarens åsikt i frågan. Till sist ifrågasätter jag dylika diskussioners lämplighet i en encyklopedi. I en artikel om invandringen i Sverige borde rimligtvis invandringen till Sverige beskrivas, inte vad olika riksdagspartier har för inställning till invandring i jämförelse med vad folk i allmänhet hävdas tycka. När det sedan visar sig att inte ens något så förment enkelt som objektiva siffror om hur många som invandrar till Sverige av olika orsaker tycks vara tillräckligt svårt att producera, då tycker jag att man helt och hållet lägger ner diskussionen om vad svensken i gemen tycker om invandring.
Hur ser det ut? Har jag stöd om jag tar mig an att plocka bort uppgifter om svenskens inställning till invandring ur artikeln? Vigfus 28 januari 2009 kl. 11.31 (CET)

text: Ta bort. Thuresson 28 januari 2009 kl. 11.35 (CET)
replies: text: :Argumenten för att ta bort verkar rimliga. --Vatten 28 januari 2009 kl. 12.16 (CET)

text: Vigfus, är du påläst i frågan? Folks åsikter behöver inte alls vara "svåra att mäta och källbelägga". Det finns inga undersökningar av attityderna till invandringen i Sverige som visar att en högre andel är positiva till mer invandring än som är negativa till samma sak. Och om det nu går att hitta sådana studier så föreslår jag att du tar med dem i texten. Som du skriver ovan så ser det snarare ut som att du vill dölja uppgifter som du själv inte håller med om. Koios 28 januari 2009 kl. 13.23 (CET)
replies: text: :Frågan tillhör inte mina specialintressen, så jag är dåligt inläst på vilka olika studier som har gjorts. Däremot är jag intresserad av statistiska undersökningar och därmed insatt i hur svårt det är att göra pålitliga mätningari frågor som denna. Nu är det dock inte så att mina argument i frågan bara baseras på att jag själv tvivlar på siffrornas pålitlighet, utan ännu mer att jag tycker att frågan saknar relevans i det här sammanhanget. I en artikel om exempelvis Sveriges klimat, förväntar jag mig hitta en beskvning av Sveriges klimat, inte en beskrivning av hur många svenskar som tycker att Sverige är för mörkt och kallt och hur många som tycker att det är alldeles lagom, eller kanske rentav önskar att det är för varmt som det är nu. Det känns snarare som att texten som den är skriven nu avspeglar textförfattarens besvikelse över den förda invandringspolitiken. Så som jag tänker mig texten, kommer den inte lovorda den förda svenska flyktingpolitiken, utan bara beskriva den som den ser ut. Och så skulle jag se till att all fakta och alla siffror är ordentligt underbyggda, då det till synes är en känslig fråga där folk tenderar att tycka olika. Förstår du hur jag menar? Vigfus 28 januari 2009 kl. 16.03 (CET)
thread_title:  Felaktigheter och vinklingar i delen om invandring 

message: Jag tycker att det känns vanskligt att i en encyklopedi uttala sig om folks åsikter i en fråga. Det är jättesvårt att mäta och källbelägga, och även om man hittar en källsa som säger att X provent av svenskarna är kritiska till företeelse X, så betyder ju inte det att man skulle kunna hitta en annan källsa som  säger det motsatta. Dessutom känns det som om uppgifter av denna typ lätt blir subjektiva och avspeglar författarens åsikt i frågan. Till sist ifrågasätter jag dylika diskussioners lämplighet i en encyklopedi. I en artikel om invandringen i Sverige borde rimligtvis invandringen till Sverige beskrivas, inte vad olika riksdagspartier har för inställning till invandring i jämförelse med vad folk i allmänhet hävdas tycka. När det sedan visar sig att inte ens något så förment enkelt som objektiva siffror om hur många som invandrar till Sverige av olika orsaker tycks vara tillräckligt svårt att producera, då tycker jag att man helt och hållet lägger ner diskussionen om vad svensken i gemen tycker om invandring.
Hur ser det ut? Har jag stöd om jag tar mig an att plocka bort uppgifter om svenskens inställning till invandring ur artikeln? Vigfus 28 januari 2009 kl. 11.31 (CET)
replies: text: Ta bort. Thuresson 28 januari 2009 kl. 11.35 (CET)
replies: text: :Argumenten för att ta bort verkar rimliga. --Vatten 28 januari 2009 kl. 12.16 (CET)

text: Vigfus, är du påläst i frågan? Folks åsikter behöver inte alls vara "svåra att mäta och källbelägga". Det finns inga undersökningar av attityderna till invandringen i Sverige som visar att en högre andel är positiva till mer invandring än som är negativa till samma sak. Och om det nu går att hitta sådana studier så föreslår jag att du tar med dem i texten. Som du skriver ovan så ser det snarare ut som att du vill dölja uppgifter som du själv inte håller med om. Koios 28 januari 2009 kl. 13.23 (CET)
replies: text: :Frågan tillhör inte mina specialintressen, så jag är dåligt inläst på vilka olika studier som har gjorts. Däremot är jag intresserad av statistiska undersökningar och därmed insatt i hur svårt det är att göra pålitliga mätningari frågor som denna. Nu är det dock inte så att mina argument i frågan bara baseras på att jag själv tvivlar på siffrornas pålitlighet, utan ännu mer att jag tycker att frågan saknar relevans i det här sammanhanget. I en artikel om exempelvis Sveriges klimat, förväntar jag mig hitta en beskvning av Sveriges klimat, inte en beskrivning av hur många svenskar som tycker att Sverige är för mörkt och kallt och hur många som tycker att det är alldeles lagom, eller kanske rentav önskar att det är för varmt som det är nu. Det känns snarare som att texten som den är skriven nu avspeglar textförfattarens besvikelse över den förda invandringspolitiken. Så som jag tänker mig texten, kommer den inte lovorda den förda svenska flyktingpolitiken, utan bara beskriva den som den ser ut. Och så skulle jag se till att all fakta och alla siffror är ordentligt underbyggda, då det till synes är en känslig fråga där folk tenderar att tycka olika. Förstår du hur jag menar? Vigfus 28 januari 2009 kl. 16.03 (CET)
thread_title: Åsikter om invandring

message: Tog bort en internationell jämförelse i demografisektionen som bla. var utan källhänvisning:
"Sveriges regler för invandring skiljer sig från andra länders[källa behövs] . Sverige ställer de svagaste kraven inför invandring av alla industriländer[källa behövs] , och mycket svaga krav inför ansökan om medborgarskap[källa behövs] . Exempelvis genomförs i Sverige inga språk- och kulturtester inför medborgarskap, något som de flesta andra västländer har.[källa behövs]"
Vad gäller internationella jämförelser som inte baseras på statistik kan de vara lämpliga att göra inom ramen för en separat artikel snarare än i en översiktsartikel. Förslagsvis "naturaliseringsregler - en internationell jämförelse".
Stycket innehöll dessutom odefinierade termer som "svagaste kraven inför invandring" och påståenden utan innehåll som "Sveriges regler för invandring skiljer sig från andra länders" (jämför "Sveriges försvarpolitik skiljer sig från andra länders", "Sveriges väder skiljer sig från andra länders")
replies: text: Jag stöder de ändringarna. Det skulle ju kunna vara så att det ligger något i påståendena, men innan vi kan skriva det på Wikipedia krävs det att de är bättre underbyggda. Vigfus 10 februari 2009 kl. 00.52 (CET)
thread_title:  Internationella jämförelser 

message: Jag tycker att det känns lite konstigt att skilja på att (v) och dess föregångare har varit förespråkare för kommunism medan (s) företrätt demokratisk socialism. Även om (v) under stor del av sin historia benämnt sig som kommunistiska har de väl ändå verkat reformistiskt i och med sin parlamentariska representation och så vidare. Eller är det så att de historiskt har förespråkat väpnad/våldsam revolution? Vigfus 10 februari 2009 kl. 13.18 (CET)
Bara för att man står får kommunism behöver inte innebär att man inte tror på parlamentarismen.Hade (v) inte trott på det hade man inte ställt upp i val.Historiskt har (v) förespråka revolution de var där för de bildades efter splittring i (s).De hade kopllingar med kommunisterna i sovjet därför var många rädda att de fortfarande ville ha revolution.Men efter Sovjet fall så kan man säga att (v) är står för demokratisk socialism även om de finns en del tror på revolution men de är få idag.Wolfmann 10 februari 2009 kl. 13.41 (CET)
replies: text: Det jag reagerade på var väl snarast att kommunism kontasterades mot demokratisk socialism, som sedan definieras som reformism, och jag har aldrig uppfattat (v) som något annat än reformister. Det vill säga, jag har förstått att de eftersträvat ett system liknande det i Sovjet, men att de har velat uppnå det med hjälp av gradvisa reformer. Det är ju sant att (v) "bröt sig ur" (eller uteslöts ur) (s) efter Sovjetsunionens bildande och att (v) inledningsvis hade en annan syn på hur det "socialistiska samhället" skulle förverkligas, men från och med sextiotalet har de ju oficiellt accepterat parlamentarisk demokrati, vilket ju i praktisken borde göra dem reformistiska. Eventuellt skulle man ju kunna tänka sig att (v) har strävat mot en parlamentarisk majoritet för att över en natt förändra samhället från grunden, men det måste ju alltid ha tett sig så avlägset att de i praktiken måste ses som reformister. Förstår du hur jag menar? Jag ifrågasätter inte deras kommunism, bara beskrivningen att (v) är kommunister medan (s) är reformister. Vigfus 10 februari 2009 kl. 14.27 (CET)
replies: text: :En möjlighet är att ändra demokratisk socialism till det som stod tidigare, nämligen socialdemokrati. På så sätt undgår man kanske att i onödan ta ställning i värdeladdade frågor. --Vatten 10 februari 2009 kl. 14.30 (CET)
replies: text: ::Det tycker jag låter som ett bra förslag. Det är ju dessutom precis det som arikelförfattaren menar med demokratiskt socialism. Varför ska vi vara allmännare än vi behöver?  Vigfus 11 februari 2009 kl. 10.32 (CET)
Håller med.Wolfmann 11 februari 2009 kl. 22.12 (CET)
Nu har jag ändrat i enlighet med diskussionen. Vigfus 14 februari 2009 kl. 18.04 (CET)
thread_title: Politik ang. kommunism 

message: Letade efter verifiering i källhänvisningen, men den stod ej att finna. Tog därför bort:
"Svenskarna är en germansk folkgrupp och utgör ungefär 80 procent av befolkningen."
källa: ref http://www.scb.se/Pages/Product____25785.aspx?produktkod=BE0101&displaypressrelease=true&pressreleaseid=257212
Vad som står i källan är däremot att 18% av befolkningen har två utlandsfödda föräldrar. Men den statistiken finns redan medtagen i stycket precis nedanför, så det verkar onödigt att upprepa här också.
replies: text: Det är bra om du signerar dina inlägg. I vilket fall, jag vidhåller nog att 100-18 är "ungefär 802", vilket var vad som stod innan. Eller var det den delen om att svenskar inte är en germansk folkgrupp som du menade? Jag kan försöka hitta en källa på det med. Mörkerman 14 februari 2009 kl. 14.49 (CET)
replies: text: :Det är dessutom bra om du inte raderar källbelagd info. Bra att du lägger till mer forskning! Mörkerman 14 februari 2009 kl. 15.22 (CET)
Jo Mörkerman, jag håller med dig om att 80% är nära nog 82%. Däremot tycker jag att begreppet svenskar, när det används om den nutida svenska befolkningen, ska användas på ett precist sätt. Siffrorna 80-82% hänvisar till andelen av Sveriges befolkning som har "en eller två icke-utlandsfödda föräldrar" och inte till andelen svenskar. Såvitt jag kan se. SCB är ingen källa för den definition av svenskar som likställandet mellan en svensk och "en person med en eller två icke-utlandsfödda föräldrar" skulle innebära. Jag tycker detta hamnar allt för nära "egen forskning". Precision är en dygd. Tack för tipset om signaturen. Encyklop 14 februari 2009 kl. 15.20 (CET)

text: Jag befarar att det här mycket snabbt kommer att urarta i den sedvanliga diskussionen om vem som är svensk etc. Jag rekommenderar att du tittar lite på diskussionssidan för Svenskar, där den här diskussionen (läs:det här kriget) har pågått i flera år. Då kan vi kanske undvika sådan som det redan finns diskussion om. Mörkerman 14 februari 2009 kl. 15.24 (CET)
Mörkerman, jag ser att du också återinförde begreppet "etniska svenskar" igen. Detta är väl om något ännu mer odefinierat. En snabb googling visar på att det inte används i vanligt tal förutom i en väldigt snäv debatt med en specifik agenda. Jag har då aldrig hört det i dagligt tal. Eller sett det i en ordbok. Jag har inte tillgång på nätet till den neolitiska studie du hänvisar till, men använder den verkligen begreppet "etniska svenskar"? Vad är en etnisk svensk? Vem faller inom och vem faller utom begreppet? Eftersom Wikipedia är en encyklopedi tycker jag det är bra att bara använda väldefinierade begrepp. Om det har skett en diskussion om detta tidigare, vad kom den då fram till? Encyklop 14 februari 2009 kl. 15.30 (CET)
replies: text: :Voj. Vetdu, Jag tror jag nöjer mig med att länka till den pågående diskussionen och den gamla diskussionen så får du bilda dig en egen uppfattning. Menar du för övrigt att etniska svenskar inte finns? Om ja, vem är svensk då? Mörkerman 14 februari 2009 kl. 15.39 (CET)
Nej visst, du har en poäng. Det är klart att man kan definiera en svensk etnisk grupp. Så jag tar tillbaka lite av vad jag sa ovan angående precision. Min poäng är nog snarare att man kan definiera gruppen på FLERA olika sätt, och att det inte finns någon vedertagen definition som självklart speglar verkligheten bättre än de andra. Alltså kan man inte använda begreppet svensk vad gäller tex andel av befolkningen - eftersom andelen varierar beroende på hur man definierar (modersmål, födelseland, medborgarskap, självidentifikation, föräldrars härkomst, uppväxtland, bostadsland, you name it). Det stod ju inte klart hur du definierade begreppet till exempel, jag fick ju gå in i källhänvisningen och gissa mig fram till vilken siffra du använt. Så bör väl inte ett uppslagsverk vara upplagt? Bättre att direkt precisera vad man menar. Wikipedia ska ju vara objektiv, så det är väl bättre att begränsa sig till objektivt verifierbar information. Däremot visst, man kan skriva en jätteintressant artikel om etnicitet i allmänhet, men det finns ju redan en sån artikel som diskuterar hur många olika definitioner som finns. Man kan också eller skriva en ny artikel om just svensk etnicitet, den som finns nu verkar hålla ganska låg standard och bestå mest av privat forskning. Encyklop 14 februari 2009 kl. 16.02 (CET)

text: Kanske borde både den omstridda uppgiften och denna diskussion föras i anslutning till artikeln om etniciteten, inte i artikeln om landet? Det tycker åtminstone jag. Var sak på sin plats. //Knuckles...wha? 14 februari 2009 kl. 17.51 (CET)
replies: text: :Instämmer. Då kan fler debattörer ge sin syn på frågan. Fast jag har rätt. Mörkerman 14 februari 2009 kl. 18.31 (CET)

text: Det är ju en intressant diskussion att föra, och förmodligen förs den bäst någon annanstans, men vi har ju ändå kvar en fråga att diskutera på den här sidan: Kan man säga att 80% av Sveriges invänare är svenskar? Eller som jag nog i mitt vardagliga språkbruk skulle säga: Är 80% av svenskarna svenskar? Vi borde ju redovisa utifrån vilka grunder vi kallar någon svensk, innan vi börjar redovisa statistik på det, annars säger det ju ingenting. Vigfus 14 februari 2009 kl. 19.02 (CET)
replies: text: :Se Diskussion:Svenskar. I övrigt: ja, det kan man och nej, det kan man inte. Mörkerman 14 februari 2009 kl. 19.39 (CET)
replies: text: ::Du tycker alltså att det vore helt fel att skriva att 80% av Sveriges medborgare/invånare/de som bor i Sverige har båda föräldrarna födda i Sverige? På det sättet skulle vi slippa diskussionen om vad som är en svensk, men vi skulle ändå kunna använda din satistik om andelen utlandsfödda i Sverige. Vigfus 14 februari 2009 kl. 22.44 (CET)
replies: text: :::Hmmmm. Jag ska tänka på det tills imorgon. Mörkerman 14 februari 2009 kl. 23.09 (CET)
thread_title:  Svenskarna 

message: Jag tycker texten om Sveriges/svenskarnas värderingar är dåligt skriven, men framförallt ytterst subjektiv.
replies: text: Jag håller med. Det behövs verkligen källor för sådana påståenden. Hittas inga sådana, röstar jag för att styckena stryks. Vigfus 17 mars 2009 kl. 01.32 (CET)
replies: text: : Det finns inget fel i stycket, och det som står är inte "subjektivt"; det finns en ganska omfattande forskning om kulturella värderingar, och den stämmer med vad som står. För källor, se artikeln Svensk kultur, som stycket tycks vara taget ifrån.

text: : Däremot har ni rätt i att stycket är dåligt formulerat, och att man borde ange källorna även här. Koios 9 maj 2009 kl. 19.23 (CEST)
replies: text: ::Skulle det inte vara mycket överskådligare om varje artikel redovisade sina egna källor? Jag röstar för att de relevanta källorna frän artikeln "Svensk kultur" även tillförs till den här artikeln. Vigfus 10 maj 2009 kl. 01.59 (CEST)
replies: text: ::: Ja, självfallet borde källor stå med även här. Koios 10 maj 2009 kl. 02.15 (CEST)
thread_title: Stycken om värderingar

message: Är "För Sverige, i tiden" verkligen Sveriges valspråk? Jag är av uppfattningen att Sverige inte har något valspråk och att "För Sverige, i tiden" är kungens valspråk. Sverige är inte samma sak som kungen... /vonb (85.226.136.133 8 maj 2009 kl. 23.27 (CEST))
Såg att det fanns en fotnot, dock syns den inte vid "valspråk". (Vonb 8 maj 2009 kl. 23.36 (CEST))
replies: text: Nu har jag lagt dit den.-- Rex Sueciæ 8 maj 2009 kl. 23.47 (CEST)
thread_title: Valspråk

message: Hejsan, nu när vi skriver om vårt egna land är det lätt att bli partisk. En av de punkter jag tänker på att vart vi hamnade i demokratiindex är i det första stycket, borde det inte vara längre ner? Jag har kollat in artiklar om de andra länder och där står deras rankning enligt demokratiindexet i ingressen. Vet dock inte vad det finns för policys på området. / Trill 22 juni 2009 kl. 00.09 (CEST)
thread_title:  Demokratiindex i första stycket 

message: Språklagarna ändras från 1 juli. Innebär detta nu att svenska blir officiellt språk och inte bara de facto som det har varit hittills?--Bruno Rosta 30 juni 2009 kl. 20.39 (CEST)
replies: text: Pja, formuleringen är väl "huvudspråk" och det kan man kanske kalla "officiellt språk", men för att avgöra om det är en rättvisande beskrivning behöver man kanske definiera vad ett "officiellt språk" egentligen betyder? - Tournesol 30 juni 2009 kl. 20.41 (CEST)
replies: text: :Huvudspråk borde väl vara detsamma som officiellt språk? Borde alltså tillägget "de facto" tas bort från och med 1 juli?--Bruno Rosta 30 juni 2009 kl. 20.58 (CEST)
Hämtat från Regeringskansliet:
"Pressmeddelande: Proposition om ny lag: Språk för alla" 
De huvudsakliga bestämmelserna i lagen är följande:
*Svenska är huvudspråk i Sverige, dvs. samhällets gemensamma språk som alla ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla samhällsområden. 
*Alla som är bosatta i Sverige ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. 
*Språket i offentlig verksamhet är svenska. 
*Det allmänna har ett särskilt ansvar för att svenskan används och utvecklas och att det finns tillgång till svensk terminologi inom olika fackområden. 
*Språket i offentlig verksamhet ska vara vårdat, enkelt och begripligt. 
*Svenska är Sveriges officiella språk i internationella sammanhang. Svenskans ställning som officiellt språk i EU ska värnas. 
*Det allmänna har ett särskilt ansvar att skydda och främja det svenska teckenspråket. Alla som är döva, hörselskadade eller av andra skäl har behov av teckenspråk ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda teckenspråket. 
*De nationella minoritetsspråken i Sverige är finska, jiddisch, meänkieli, romani chib och samiska - dessa språk ska skyddas och främjas. Alla som tillhör en nationell minoritet ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda minoritetsspråket. 
*Den som har ett annat modersmål än svenska, teckenspråk eller nationellt minoritetsspråk ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål.
Närmast man tycks komma officiellt... är väl det fetstilta. --Ymer 30 juni 2009 kl. 21.41 (CEST)

text: Åtminstone jag tolkar detta som att det borde menas med officiellt språk. Det är helt klart mer officiellt än vad det varit hittills i alla fall. Jag kan inte se det på annat sätt än att tillägg som "de facto" som funnits på "officiellt språk" för landet bör tas bort--Bruno Rosta 30 juni 2009 kl. 21.52 (CEST)
replies: text: :"Officiellt språk" skall nog inte ses som en term med egen, fast innebörd, utan som ett uttryck som ungefär betyder vad språklagen säger om svenska. Anledningen till att vi skrev "de facto" förut var ju att svenska aldrig explicit nämndes i lagtexten. Jämför också den finska lagen, som säger att "Finlands nationalspråk är finska och svenska."

text: :andejons 1 juli 2009 kl. 10.33 (CEST)
thread_title:  Officiellt språk? 

message: Jag har upptäckt att det inte finns något uppslag om Svenskars psyke, tankesätt eller stolthet.
Det kan säkert vara svårt att placera hela befolkningen i olika fack men ändå...
Jag tänkte främmst om dialektal stolthet, att vara stolt över hur man pratar och låter.
Andra saker man kan ta upp är att man ofta fördummar Norrmän med bland annat Norgehistorier och liknande. Eller det i visst mån kända föraktet av folk från vår egen huvudstad, stockholmarna (Detta skriver jag efter reflektioner med mina kamrater och flertalet andra Norrläningar)
Dessa saker är egna tankar och funderingar och jag hoppas att ni respekterar och reagerar på detta.
MVH/Skiiarn
replies: text: Det är fritt fram för vem som helst att ändra i artikeln. hejkompis (disk) 19 november 2009 kl. 15.39 (CET)
thread_title: Stolthet

message: Vid avsnittet Geografi finns en karta över Sverige. Figurtexten "en mer detaljerad karta finns här" leder till en sida som säger att det inte finns någon karta. Jag vet för lite för att kunna rätta länken. Mvh / Mkh 26 augusti 2009 kl. 00.18 (CEST)
replies: text: Jag hittade ingen karta på den aktuella sajten, så jag tog bort länken. //Rotsee 26 augusti 2009 kl. 13.52 (CEST)
thread_title:  Fel på en länk 

message: En läsvärd och relativ lättläst artikel med god innehåll av källor och med Sveriges Historia, Språk, Demografi, Kultur m.m
thread_title: Rekomenderad