Diskussion:Brownska molekylarrörelser

message: Javisst, genom nedanstående diskussion (och genom att jag blev kontaktad av den som skrivit en ifrågasatt artikel till Wikipedia) har jag fått upp ögonen för en sammanblandning mellan Brownska rörelser och värmerörelse på vår sajt. Värmerörelse är som Sten A nedan påpekar, inte detsamma som Brownska rörelser. Jag ska se till att vår text på faktabanken.nu ändras så att vi inte refererar till Brownska rörelser (utan till värmerörelse) i vårt svar på läsarfrågan om temperatur. 
Mvh
Mats Wiklund
faktabanken.nu
replies: text: Detta är väl en missuppfattning? Se artikeln Brownsk rörelse för en riktig beskrívning. Brownsk rörelse är inte detsamma som molekylers rörelse pga temperaturen. Jag föreslår att denna artikel helt enkelt raderas.// Sten A 11 februari 2005 kl.20.54 (CET)
replies: text: :Hur kallt kan det bli?

text: :Det kan bli -273,15 grader celsius, den absoluta nollpunkten. Vid den temperaturen upphör de speciella molekylvibrationer som är värme i föremål. Kallare än så kan ingenting bli.

text: :Värme är en typ av energi som finns hos föremål och som kan överföras som värmestrålning. Hos ett visst föremål representeras dess temperatur av att molekylerna i föremålet rör sig lite i förhållande till varandra, en sorts vibrerande: de brownska molekylarrörelserna. Ju varmare föremålet är, desto större brownska molekylarrörelser.

text: :När ett föremål kyls ner (avger sin värme till omgivningen), avtar de brownska molekylarrörelserna mer och mer. Det mesta en rörelse kan avta till är helt stillastående, inga brownska molekylarrörelser alls. Det är det som händer vid den absoluta nollpunkten, -273,15 grader celsius. Det finns en annan temperaturskala, kelvin, som ofta används när man talar om extremt låga temperaturer. Kelvinskalan börjar med 0 vid den absoluta nollpunkten och sedan går uppåt med lika stora steg som den vanliga celsiusskalan, vatten fryser vid cirka 273 grader kelvin och kokar vid cirka 373 kelvin.

text: :I närheten av den absoluta nollpunkten beter sig många ämnen på helt andra sätt än vid rumstemperatur, t.ex. kan allt elektriskt motstånd i en ledning upphöra, supraledning, och vissa vätskor blir supraflytande och kan rinna uppåt. Om en kopp sänks ner en bit i en supraflytande vätska rinner vätskan upp längs koppens utsida, över kanten och ner i koppen och fyller den till samma nivå som vätskan utanför koppen.

text: :Hämtat från faktabanken.nu Travpeter 14 februari 2005 kl.01.37 (CET)
replies: text: ::Är brownsk rörelse och brownska molekylarrörelser samma sak? Brown iaktog pollen och molekylarrörelser är inte pollen. Pollen är möjliga att se på i ett mikroskop - för att se på molkyler krävs kraftigare saker. Kan man ens se dem med elektronstrålemikroskop?    Nationalencyklopedins säger: Brownsk rörelse, oregelbunden rörelse hos små lätta föremål som är uppslammade i en vätska eller svävar i en gas, t.ex. rökpartiklar i luft. Brownska molekylarrörelser är något annat. Travpeter 14 februari 2005 kl.01.55 (CET)
replies: text: :::Brown movement and diffusion

text: :::At Kelvin absolute zero the molecules stand still. If the molecules are heated, they start to vibrate and translate and they bump into one another. So they start to move around and exert pressure on the walls of the container. Travpeter 14 februari 2005 kl.02.04 (CET)
replies: text: ::::Brown's movements kan även vara koreografen Ronald K. Browns rörelser inom dansen. Då blir Browns rörelse (från engelskans Brown's movements) kroppar i rörelse - människokroppar. Även denne Ronald K. Browns movements är ett begrepp. Travpeter 14 februari 2005 kl.02.15 (CET)
replies: text: :::::Thermosynchronics considers heat as potential energy, caused by absorption of light and/or other kinds of electromagnetic radiation in the so-called 'molecular thermosphere'. Temperaturedifference between adjoining molecules or moleculeclusters, causes a vibration-synchronizing force which thermal balance (temperature equally) creates by which also radiation exchanges. The so-called "Brown's movements" from small particles in transparant fluids and elastic fluids (gas), also might be caused by differences in temperature (asynchronics) in consequents of light absorption during the necessity of 'visibility'. Related studies are: Thermodynamics, heat propagations and -communication, the universal light speed, heat as kinetic energy from molecules, humidity, etc.... If you have any suggestions, advises or completions to make this website successfull, please mail to : janstreefkerk@thermosynchronics.info Jan T. Streefkerk, The Netherlands. For the time being, the following subjects are at Dutch Language, sorry... hopelijk kan een NL/ Engels talige bezoeker behulpzaam zijn bij de vertaling. Travpeter 14 februari 2005 kl.02.21 (CET)

message: ...lite kommentarer till dem...
#Ljushastigheten är en hastighet (enhet längd/tid), frekvens är 1/tid. Det går alltså inte att säga att "ljushastigheten är den största frekvensen" - det är som att jämföra "vilket är störst? Ett kilogram eller en timme?". Jag kan förstå att det är frestande att koppla in ljushastigheten, men då får man jämföra ljushastigheten med 2π gånger frekvensen gånger amplituden. (maximal hastighet hos en sinussvängning - om man antar att molekylerna svänger så - är precis 2πf*A). Men denna produkt har ingenting med temperaturen att göra - det finns inget som säger att svängningens amplitud måste vara konstant, oberoende av svängningsfrekvensen.
#Enligt klassisk relativitetsteori finns ingen högsta temperatur. Kvantmekanik ger dock en gräns (plancktemperaturen) varöver vi inte vet hur materien beter sig. Så vi känner ingen gräns, men vi vet att det finns en gräns över vi ingenting vet :)
#Frågan gäller framförallt inte ämnen som "består av ett rent grundämne" (består av ett enda atomslag, tror jag vissa skulle vilja formulera det som), utan alla ämnen som inte består av kovalent bundna molekyler (ex. salter, metaller...) och är en ren semantisk fråga, som jag ser det. Vad ska vi kalla atomvibration, och vad ska vi kalla molekylvibration? 
#Molekylarrörelserna upphör inte helt vid absoluta nollpunkten enl. Heisenbergs osäkerhetsrelation. Däremot är de minimala vid denna temperatur. (De kan inte fås att svänga mindre - se nollpunktssvängning (om den nu hade funnits... :en:zero point energy har lite relaterad info) och
#Dessa vibrationer förklaras utmärkt inom vanlig kvantmekanik, man behöver inte ta till strängteori.
(Kanske borde flytta över frågorna hit till diskussionssidan...)
\Mike 14 februari 2005 kl.14.30 (CET)
thread_title: Frågor att fundera på