Diskussion:Släktskapsrelationer

message: Den här kan man väl slå samman med släkt ? / Elinnea 15 januari 2006 kl.03.49 (CET)
replies: text: Ja, verkligen! Helt onödig dubblering. --flinga 28 mars 2009 kl. 14.55 (CET)

message: Bör olika namn för samma typ av relation förekomma i listan över släktskapsrelationer? I så fall bör den kompletteras upp. I annat fall bör andrakusin och tredjekusin tas bort. B****n 12 september 2007 kl. 15.52 (CEST)
thread_title:  Lista 

message: Skulle vilja ta bort "måg" från "svärfar" och "svåger", eftersom SAOB (och jag) menar att dessa betydelser är föråldrade. Måg verkar i senare litteratur (över hundra år?) betyda "svärson", enbart. Se SAOB --CodeGeneratR 11 september 2009 kl. 00.57 (CEST)
thread_title:  Måg 

message: Jag har raderat massor av text som innehöll flera vanliga missuppfattningar om hur man såg släktskap, döttrar, ingifte, svågerlag och fosterbarn förr. Någon fyrmänningregel har aldrig funnits, men fram till 1700-talet var det enligt kyrkolagen förbjudet med gifte mellan fem- och senare tremänningar. Hur som helst ska artiklar som denna inte presentera en massa antaganden om äldre förhållanden, utan bygga på forskning och källor. --90.233.203.23 23 januari 2011 kl. 12.26 (CET)
replies: text: Släktskapsrelationer (Hämtad från "http://sv.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Anm%C3%A4l_ett_fel"): Sidan har byggts upp av ett flertal användare under flera års tid. Plötsligt idag dyker en ny användare utan signatur upp och raderar det mesta av den löpande texten. (Dock ej tabellerna). Det motsvarar, att nästan all den löpande text, som inflytit under de senaste 18 månaderna är borta. Jag anser, att detta är vandalisering och hoppas, att någon administratör gör samma bedömning samt rullar tillbaka den raderade texten och blockerar syndaren från ytterligare redigeringar under lång tid framåt. Det är visserligen sant, att källor delvis saknas, men jag är säker på att tusentals släktforskare är beredda, att intyga, att allt det som stod skrivet var fullkomligt sant. Om så icke vore fallet skulle artikeln ha skurits ned för länge, länge sedan. Den mycket värdefulla artikeln har förlorat det mesta av sitt värde. I stället för att radera (vilket tog några sekunder) kunde syndaren ju ha försökt leta fram lämpliga källor, men den användaren var uppenbarligen inte beredd att göra denna värdefulla insats, eftersom det skulle kräva mer tid än några sekunder. OlgaCCXC 23 januari 2011 kl. 19.29 (CET)
replies: text: :Hur var det med källor i texten som raderades? Riggwelter 23 januari 2011 kl. 19.36 (CET)
replies: text: ::Den raderade texten saknade källor, och ser ut att innehålla gissningar och spekulationer. Så Användare:90.233.203.23 har mitt stöd. När oinloggade och okända användare gör större raderingar brukar vi vara skeptiska, hoppas du har överseende med det. Så ett förslag är att skaffa användar-ID. Din förklaring ovan var dock bra.
replies: text: :::Jag har frågat på Anbytarforum om det finns något i den raderade texten som bör vara kvar, och om det finns fler källor. Hoppas vi får napp. Mange01 23 januari 2011 kl. 21.03 (CET)
replies: text: ::::Att radera en massa vettig text rakt av enbart för att den saknar källor är ett oskick och är i stort sett bara accepterat när det gäller artiklar om nu levande personer. Saknas källor så mallar man med . Om man inte tror på det som står utan att själv förmå skriva något bättre så mallar man med . /Kemikungen 23 januari 2011 kl. 23.10 (CET)
replies: text: :::::Större delen baserades inte på någon tro, utan på missuppfattningar, men att argumentera för precis varenda mening hade varit ogörligt. Bättre att skriva om. Exempel: "När det gäller fyrmänningar och ännu mer avlägsna släktingar nöjer man sig i praktiken ofta med att endast konstatera att det finns ett "släktsamband"." - var tusan har de fått just fyrmänningar ifrån? "nutida släktutredningar går ofta mycket längre än vad tidigare var fallet, när släktskap utreddes" - medeltida och renässansens adels- och kungageneologier går tillbaka till hedenhös. Faktafel, se Ynglingaätten med mer. "Ifall någon annan i släkten redan påbörjat denna klassresa" - det var sällan någon klassresa att flytta till staden, där de självägande böndernas yngre barn blev proletärer, fick bo i miljonprogramlägenheter och vara arbetare. "I en gammal, stor bondby är alla mer eller mindre släkt med varandra" - när avses? På medeltiden, 1523 eller 1973? Nuförtiden är många inte alls från byarna där de är bönder. "I äldre kyrkobokföring redovisades barn inom äktenskap endast tillsammans med den förmodade faderns namn" - vaddå förmodade fadern? Barn födda i äktenskap när otrohet kunde straffas med döden (se hor) var med största sannolikhet faderns. Dessutom är det en fråga om när den äldre kyrkobokföringen slutade? Hela 1700-talet togs båda föräldrarna med i hela landet, och dessförinnan kunde det nog skilja sig åt. "Inga säkra garantier finns, att en person som dog före 1718 verkligen går att hitta nu" - varför just 1718? Helt lösryckt. "En uppgift om att en person avlidit barnlös behöver inte alls vara sann. I ett uppmärksammat TV-program lyckades journalisten Jan Guillou visa, att en nyligen avliden "barnlös"" vilket århundrade talar vi om? Det är faktiskt skillnad, och unika fall är per definition inte representativa för det stora flertalet. "Släktforskning är ingen exakt vetenskap" - says who? "Modern släktforskning begränsar sig ej till de enkla sambanden "far, son och sonson, alla med samma efternamn" (agnatisk släktskap), utan utvidgar forskningen till samtliga ättlingar efter en viss man eller kvinna (kognatisk släktskap)" - det var lika viktigt förr med kognatiskt släktskap, eftersom man inte fick gifta sig med femmänningar förrän omkring 1700, och med femmänning avsågs också raka mödernet. För att bli officer i Frankrike innan revolutionen krävdes också att du var adlig i åtta led av åtta (fff, ffm, fmf, fmm, mff, mfm, mmf, mmm), så det rena agnatiska släktskapet är en mycket sentida företeelse. Notera att detta inte är allt. --90.233.158.97 23 januari 2011 kl. 23.53 (CET)
replies: text: :::::: Att ifrågasätta en formulering som "den förmodade fadern" på den grund som sker ovan är ohållbart. Innan DNA-analysernas tid (för alls inte länge sedan) kunde man inte uttala sig om faderskap med någon som helst säkerhet. Däremot antog man (och gör fortfarande) att moderns make var barnens far. Något annat säger inte uttryckssättet som tagits bort. Även andra av invändningarna mot texten handlar om småsaker. Vad gäller barnlöshet kan man ju hänvisa till detta med faderskapet. Talar vi om biologiskt dylikt kan faktiskt den som på papperet har många avkomlingar alls inte ha några. Nu räknar jag i första hand med social släktskap. Då blir det också tämligen ointressant om det finns barn på byn. Fernbom2 24 januari 2011 kl. 00.08 (CET)
replies: text: :::::::Det där är en livaktig teori som sprids att barn förr i tiden brukade kunna vara oäkta i äkta säng. Finns något som helst belägg för att människor riskerade livet på det sättet? Som sagt, med den tidens lagar och straff. Det var alltså dödsstraff på det.--90.233.158.97 24 januari 2011 kl. 00.14 (CET)
replies: text: :::::::: Nej, med den tidens metoder gick det ju inte att undersöka. Jag har f ö inte påstått att det var vanligt eller ens förekom men det ligger inte i formuleringen. Talar man om biologisk släktskap går det inte att uttala sig med större säkerhet. Fernbom2 24 januari 2011 kl. 00.17 (CET)
replies: text: :::::::::Jo, man kunde undersöka saken som man fortfarande gör. Har barnet inte moderns makes utseende utan grannens, så börjar man undra om det är grannens barn.--90.233.158.97 24 januari 2011 kl. 00.19 (CET)
replies: text: :::::::::: Ja, men då är vi verkligen inne på spekulationernas område! Fernbom2 24 januari 2011 kl. 00.21 (CET)

text: ::::::::::Spekulationen ligger i den raderade texten. Det hade blivit rättegång i tinget om någon undrade för man tog extremt hårt på sådant här. Sådana rättegångar förekom. Ibland dömdes modern och den förmodade fadern till döden.--90.233.158.97 24 januari 2011 kl. 00.23 (CET)
replies: text: :::::::::::Ja, och? I den raderade texten stod att "Barn utom äktenskap redovisades endast tillsammans med moderns namn". Det betyder inte nödvändigtvis att modern var gift eller gjort sig skyldig till hor. Jag anser att du har tagit bort väldigt mycket trovärdig text på väldigt lösa grunder. /Kemikungen 24 januari 2011 kl. 10.12 (CET)
replies: text: ::::::::::::Men den där meningen är ju kvar så vad klagar du på! Dessutom har du inte ens orkat klicka på länkarna som jag hänvisat till. Det var skillnad på lönskaläge och på när en eller båda parter var gift. Levde ingen i äktenskap utgick inte dödsstraff, bara böter (åtminstone "första resan"). Nästa gång, läs artiklarna du hänvisar till. Den meningen är egentligen också lika dum som de raderade. Preteritumformen anger inte någon avgränsning i tid. På sina håll kunde det oäkta barnets far redovisas i födelseboken från 1800-talet. Så även den meningen håller sig mellan "ganska sant" till "helt fel". Och det är just detta som är ett av huvudproblemen med artikeln som raderades: eftersom den inte anger avgränsing var och när påpekandet stämmer, kan varje mening lika gärna förklaras som osann. Bortsett från de meningar som är helt uppåt väggarna, som detta med agnatiskt släktskap och det med hur långt tillbaka man släktforskade i det ogripbara "förr i tiden".--90.233.206.192 24 januari 2011 kl. 11.49 (CET)
replies: text: :::::::::::::Med tanke på att du nu har skrivit mer text för att förklara din radering än texten du raderade så, nej, jag har inte orkat läsa igenom allt du har skrivit och allt du länkar till. Skriv något vettigt i artikeln i stället! /Kemikungen 24 januari 2011 kl. 14.17 (CET)
replies: text: ::::::::::::::Då kanske det är på sin plats att du ber om ursäkt för att du i onödan tvingat mig att skriva dessa textmassor! Och det är faktiskt lättare att förklara varför något är fel eller brister, än att formulera sig korrekt i en artikel. Jag är heller inte nöjd med den tidigare infallsvinkeln, utan anser att hur det var "förr i tiden" (i Sverige) ska förpassas till ett historieavsnitt. Artikeln bör ha med en global jämförelse, en jämförelse över tid, och förklara juridiska aspekter av släktskapsrelationer som t.ex. hör ihop med olika arvsregler i lika länder och tider. Något om moderniseringens dödförklaring av släktskapsrelationer bör nog också tas med, men detta har jag inga källor på för närvarande.--90.233.131.179 24 januari 2011 kl. 14.30 (CET)
(Avindenterar) Raderar man långa texter får man räkna med långa och lite upprörda diskussioner. Det normala är att man videareutvecklar en text och ändrar det som man är säker på är fel istället för att radera, att man lägger in  och liknande mallar vid de formuleringar man ifrågasätter, och att man endast raderar enstaka formuleringar - efter att motivera dem. Som jag skrev tidigare tycker jag i detta fall att raderingen var okej eftersom texten inte var källbelagd och så mycket var konstigt. Det var nog nödvändigt att börja om på ny kula. 
Kan man fortsättningsvis hålla sig till i huvudsak källbelagd text i denna artikel? 
Vi har fått lite återkoppling på Anbytarforum, som ger stöd för raderingen. Se längst ned i tråden  Övriga språkfrågor -> Sysslingar och bryllingar. Mange01 26 januari 2011 kl. 19.09 (CET)
thread_title:  Orsak till radering av text