Diskussion:Konservatism/Arkiv 2005

message: Jag har funderat en del på frasen Kännetecknande är uppfattningen att det bestående samhällets institutioner uttrycker en kunskap - och jag undrar om den verkligen stämmer? Är inte det främst en teori av Michael Oakeshott? Edmund Burke menade väl i stället att det inte fanns någon orsak alls bakom politisk makt och att vanan, traditionen, civilisationen och praxis visat sig bäst i test och att vad som är nytt inte kan sägas något om då det inte testats, och han varnade därför för riskerna med politisk förändring? Dessa vanor, traditioner etc behöver ju inte bygga på (explicit, verbaliserad) kunskap, utan kan ju vara på ett intuitivt plan?//--IP 9 augusti 2005 kl.23.28 (CEST)
replies: text: Är det inte just det som Oakeshotts teori innebär? Institutionerna uttrycker en kunskap som kanske ingen enskild medvetet kan uttrycka.. --Salisbury 24 augusti 2007 kl. 14.20 (CEST)
thread_title: Kunskap uttryckt i institutioner

message: Bör verkligen religiös konservatism ligga där den ligger och med partibildningar som underkategori? --Lewi 21 augusti 2005 kl.23.25 (CEST)
replies: text: Till Lewi.

text: Nej, det avsnittet är hogwash. // Rudolf 21 augusti 2005 kl.23.30 (CEST)
thread_title: Artikelns indelning

message: Självklart känner jag till att begreppet höger inom politiken uppstått som motpol till liberalismen, och att begreppet brukar ses som en högerideologi/högerideologin. I den politiska debatten i Sverige används dock ordet ibland om Göran Persson fastän han är socialdemokrat och borde anses stå för vänsteråsikter. Detta beror väl på att vi har haft socialdemokratiskt styre så länge. Inom statsvetenskapen lär det finnas en nyare definition som är mera lämpad för dagens politiska situation, där konservativa värderingar inte sätts på höger-vänsterskalan, där nyliberalismen är kommunismens motpol, som ju är ideologin s.k. konservativa partier i regel företräder. De företräder ju sällan Hegel eller Burke eller monarkin idag (det står t.ex. inte i moderternas partiprogram så vitt jag vet). Alternativet till det synsätt som jag och engelska wikipedian har, är att det knappast förekommer något högerparti idag, då ingen företräder de konservativa åsikterna som t.ex. Burke står för. Jag anser därför att redigeringen borde återställas.//--IP 6 september 2005 kl.17.13 (CEST)
replies: text: Tror de beror på att både "konservativ" och "liberal" kan tolkas på två sätt. Som anhängare av ideologier samt mer allmänt som "motvillig till förändring" respektive "ovillig att reglera och sätta gränser". De bör nog hållas för sig.  Gunnar Larsson 6 september 2005 kl.17.21 (CEST)

text: Ja, men det är inget modernt etablerat parti (inom den parlamentariska verksamheten) i västvärlden som företräder konservativ ideologi, utan de företräder oftast en nyliberal sådan (Thatcher, Reagan, moderaterna etc). Det nu Reinfeldt förespråkar skulle snarare beskrivas som socialliberalism än socialkonservatism har jag fått lära mig.//--IP 6 september 2005 kl.17.26 (CEST)
replies: text: :Det spelar väl strängt taget ingen roll om det finns något modernt parti som företräder ideologin eller inte. Jag skulle nog förövrigt inte riktigt villa hålla med dig om att det påståendet, t.ex. är Konservativa partiet, Storbritannien ganska etablerat. Det finns en konservativ idetradition i många västerländska partier, även om det ofta är uppblandad med andra ideologiska strömningar (vilket t.ex. är fallet med m, c och kd). Jag tror just att man ska knyta konservatism till idetraditionen som helhet snarare än Konservatism anno 1789 eller 2005. Konservatismen förändras ju precis som övriga ideologier, liksom de frågor som är dagsaktuella. Gunnar Larsson 6 september 2005 kl.18.20 (CEST)
replies: text: ::Jamen det är ju framför allt det Konservativa partiet i Storbritannien som brukar beskrivas som mer nyliberalt än konservativt p.g.a. att Thatcher tog till sig Milton Friedmans ekonomiska reformidéer.//--IP 6 september 2005 kl.19.20 (CEST)

text: ::Dessutom är meningen om Hegel märklig - den anonyme bytte ut Burke. Marx var ju hegelian, men det finns flera olika tolkningar av honom. Jag finner inget i Filosofilexikonet att Hegel talade om organiska förändringar.//--IP 6 september 2005 kl.19.38 (CEST)
replies: text: :::Thatchers liberalism är överdriven. Ja hon var ekonomiskt liberal, men hon var också socialt konservativ. Höger är universiellt kopplat samman med konservatism, och jag skulle tro att fler konservativa än libertarianer väljer att kalla sig höger.
replies: text: ::::Lewi, meningen: "Konservatism är per definition höger" stämmer inte. Konservatism är per definition att bevara det rådande, för förändringar är inte nödvändigtvis av godo.//--IP 9 september 2005 kl.01.04 (CEST)
replies: text: ::::: Jag håller med IP, Konservatism är nödvändigtvis inte höger. Det vi ser i politiken idag är till en stor del att den traditionella vänstern använder sig av typiskt konservativa argument. Även EU-motstånder drivs ofta av konservativa argument både från höger och vänster.Hylas 18 juli 2007 kl. 22.05 (CEST)
replies: text: ::::::Vänstern är konservativ endast i rent bokstavlig bemärkelse. Det är något annat än konservatism i politisk/ideologisk bemärkelse. Jag tycker inte man skall blanda in den bokstavliga betydelsen i det här sammanhanget. Det skapar förvirring snarare än att bidra till begreppslig klarhet. --Salisbury 24 augusti 2007 kl. 14.20 (CEST)
replies: text: :::::::Jag håller med Salisbury. Man måste skilja mellan konservativ ideologi (som är höger och kallas konservatism) och konservativ hållning (som även vänsterpolitiker kan ägna sig åt). (Stupet 24 augusti 2007 kl. 14.26 (CEST))
replies: text: ::::::::Jag vill uttrycka det så att höger inte sammanfaller helt med konservatism, den är en bredare kategori och kan innefatta också nyliberalism, nationalism, Hegel m.m. Samtidigt kan man vara tämligen konservativ utan att beteckningen höger passar särskilt bra. Men historiskt har de varit samma sak. --Salisbury 24 augusti 2007 kl. 14.34 (CEST)
replies: text: :::::::::Om en vänsterregering har varit vid makten under en viss tidsrymd och är nöjd med sin politik, är de konservativa och skriver under på samtliga av konservatismens fundament: notera att den konservativa idearvet är en ganska lös konstruktion, bildad till försvar av rådande ordning mot liberalismen. Det är inte en ideologi på samma sätt som socialismen och liberalismen i så måtto. Den är till sitt historiska ursprung endast reaktionär.//--IP 24 augusti 2007 kl. 15.11 (CEST)
replies: text: ::::::::::De skriver på sin höjd under två av Kirks "canons". Förmodligen tummar de på dessa också. Seder, konventioner och hävd växer fram under loppet av sekler och mycket av detta passar illa ihop med vänsterideal. Det är riktigt att konservatismen inte är en ideologi i samma mening som socialism och liberalism utan en ganska lös konstruktion, men om Kirk träffar rätt i sin beskrivning så finns det ändå en kärna. --Salisbury 24 augusti 2007 kl. 18.24 (CEST)
replies: text: ::::::::::::Kirk är för det första inte konservatismen personifierad. Jag vet inte ens om han är mainstrem-konservativ. För det andra finns det socialister i stater med lång tradition av socialism som tror på 1. naturrätten, 3. tror att ordning är viktigt (antianarkister), 4. tror likt Marx att arbetarnas enda frigörelse sker genom fördelning av produktionsmedlen, 5. tror att de uppnådda socialistiska "framstegen" måste bevaras, 6. men att dessa måste tillföras nytillskott (jag utgår från framställningen här. Säkert finns bland dem religiösa personer som ställer upp på punkt 2. //--IP 24 augusti 2007 kl. 18.42 (CEST)
replies: text: :::::::::::::Enligt min uppfattning är han så nära konservatismen personifierad som man kan komma vad moderna tänkare beträffar. Han följer Edmund Burke troget, och dennes status är obestridd. Sedan är det en annan sak att vad som går under namn av konservatism idag för det mesta är utspädd med andra varor.
replies: text: :::::::::::::Kirks tredje kanon har en mycket mer specifik betydelse än vän av ordning, det handlar om att var och en har sin bestämda plats i världen, vilket bestäms av ens medfödda läggning och lott i livet, och denna ordning är hierarkisk eftersom människor är olika. Den fjärde kanon syftar uttryckligen på privategendomens betydelse för friheten. Utan privategendom kan inga motpoler till staten utvecklas och alla blir kvästa av Leviathan. Det räcker inte att vilja bevara uppnådda socialistiska landvinningar om inte dessa genomsyrar vårt sätt att tänka och känna på ett sätt som inga totalitära stater ännu uppnått. Och några väldigt långvariga socialistiska samhällen har vi åtminstone inte ännu sett. Torbjörn Tännsjö försökte på 80-talet mobilisera konservativ teori till försvar för kommunismen. Det gick som det gick. Nu försöker han med välfärdsstaten istället. I bästa fall får tiden till slut ge honom rätt, men kristecknen är nog lite väl tydliga för att hans kreativa tillämpning av konservatismen skall övertyga särskilt många. Den andra kanon ser Kirk i motsättning till bl.a. social ingenjörskonst och storskaliga planer, vilket är svårt att avvara i ett socialistiskt samhälle, och mot den "inskränkande likriktning, egalitarism och utilitaristiska mål hos de flesta radikala system."

text: :::::::::::::Från det ena till det andra, borde vi flytta till något annat forum? Diskussionen berör ju inte ändringar i artikeln, men kan vara värd att föra. --Salisbury 28 augusti 2007 kl. 01.31 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::Jag måste bara inflika att Rudolf Kjellén nog var den förste att hitta gemensamma nämnare mellan konservatismen och socialismen - lite ironiskt och så - när han myntade uttrycket nationalsocialism. (Fast jag har aldrig tyckt att han var särskilt konservativ...)//--IP 28 augusti 2007 kl. 06.13 (CEST)
thread_title: Konservatism och höger