Diskussion:Kosher

message: Är kosher plågsamt för djur? Vad jag vet tar det flera minuter innan djuret dör?
replies: text: Prova dina försåtliga understatements på exilen.org istället. Det står ju i artikeln att kosherslakt är förbjuden i Sverige mht djurskyddet. // Rudolf 23 augusti 2005 kl.10.24 (CEST)
På vilket sätt görs alkohol kosher eller icke-kosher?

message: Nuvarande lydelse i artikeln: "Slakten utförs av en speciellt utbildad judisk slaktare, en s k shochet, som måste vara mycket skicklig för att inte orsaka ett onödigt lidande för djuret. För att slakten ska vara kosher krävs dock också ett religiöst innehåll, nämligen att slaktaren innan han dödar djuret yttrar en religiös fras."
Är slaktaren alltid en man? Om så är fallet bör det skrivas ut varför. Blir köttet o-kosher om en kvinna utför exakt samma ritual? Om så inte är fallet bör slaktaren inte omnämnas som "han". Jorva 30 november 2007 kl. 11.06 (CET)
replies: text: Har någon kunskaperna för att svara på ovanstående fråga? Jag har ställt samma fråga i artikeln halal, eftersomjag fann samma lydelse där. Jorva 24 december 2007 kl. 23.28 (CET)
Innan vi kommer till detaljer som manlig eller kvinnlig, borde man redovisar för hur skäktningsförbud kom till och varför i just dessa länder. Hitler införde det i Tyskland och Polen men förbud där är borta (men kvar i Schweitz och Sverige. Varför?  
Det enda land som har haft kvinnliga judiska slaktare är Italien. På diskussionssidan i engelska artikeln shehita står en kommentar där. RPSM 12 februari 2008 kl. 22.03 (CET)
"som måste vara mycket skicklig för att inte orsaka ett onödigt lidande för djuret." Om han inte är mycket skicklig blir han inte shohet längre, för att han måste kunna vissa upp hans skicklighet regelbundet för att kunna godkännas. Det finns så mycket som är galet i den här artikeln.  En bättre lösning är att skriva om alltihop. RPSM 12 februari 2008 kl. 22.30 (CET)

text: Förekomsten av en felaktighet ursäktar inte en annan. Jag kommer nu att könsneutralisera texten och jag skulle vilja uppmana dig, RPSM, att sluta använda "han" när du pratar om människor i allmänhet. Det osynliggör kvinnor oavsett om det är medvetet eller ej. Jorva 10 april 2009 kl. 15.39 (CEST)
replies: text: :Bra jobbat jorva. Vad du dock glömde var att etniskneutralisera pronomina. Enklast är väl kanske att du länkar till pronomet i fråga, istället för at skriva han/hon/medelhavsboende/infödd sydamerikan/infödd nordamerikan/Balkan-född/Peloponessa-född/Thailändare. Nu när jag tänker på det så blir texten rätt klumpig, så vi kanske båda ska lägga ner, eller hur? Bilskimir (diskussion) 19 maj 2024 kl. 11.10 (CEST)
replies: text: :: Är du medveten om att Jorva, som inte har varit aktiv sedan 2017, skrev det ovanstående för 15 år sedan? Vad det gäller grundfrågan kan jag rekommendera Institutet för språk och folkminnens Använd inkluderande språk. Att utgå från den texten tycker jag är bättre än din uppenbara sarkasm i förra inlägget. Sarkasm är faktiskt något som avrådes från i våra etikettregler. / TernariusDisk 19 maj 2024 kl. 12.41 (CEST)

message: De grundläggande reglerna inom kashrut finns i Tredje Mosebok. De har sedan utvecklats i muntlig tradition, Mishnah och Talmud.
Fel.
Ursprunget för slaktreglerna (shehitha) inom judendomen är femte mosebok 12:21. http://home.swipnet.se/~w-118109/deuteronomy_12.html femte mosebok 12:21
Eftersom bud angående slakt har redan givits innan texten skrivits, och texten hänvisar till dessa, så den muntliga tradition torah she be'al peh innehåller dessa detaljer och fanns innan den skriftliga torahn, den hebreiska bibeln skrevs.
Den skriftliga toran innehåller inte hela toran som började, naturligtvis, med en muntlig berättelse om dessa lagar och metoder.
Således är texten i wiki fel. (De har sedan utvecklats i muntliga tradition). Reglerna, lagarna fanns först i den muntliga tradition, och man ger en hänvisning till dem i bibeln.  RPSM 10 februari 2008 kl. 21.16 (CET)
thread_title:  Fel i artikeln 

message: För att slakten ska vara kosher krävs dock också ett religiöst innehåll, nämligen att slaktaren innan han dödar djuret yttrar en religiös fras.
För att slakten ska vara kosher krävs en mängd saker. Dessa är så många och komplicerade att det krävs en hel del. Se artikel shehitah i engelska wikipedia.
En välsignelse sägs innan man slaktar. Men om flera djur slaktas i följd, behövs inte detta upprepas, utan välsignelsen gäller så länge slaktaren förblir koncentrerad dvs att ingen onödig prat eller samtal kommer emmelan välsignelsen och det välsignelsen avser (här slakt).
I så fall ska väsignelsen upprepas. Således en shohet som slaktar och arbetar utan att talar med andra säger en välsignelse innan arbetet börjar, och en till efter en rast.
Således är artikeln fel. Man behöver inte säger välsignesen innan man slaktar varje djur, och inte heller är djuret inte kosher om en välsignese inte sägs RPSM 11 februari 2008 kl. 19.04 (CET)
thread_title:  Fel i artikeln 

message: Ordet shehittah (Heb. slakt) andvänts för att betecknar judisk slakt, slakt enligt judisk lag. Detta blev på tyska shächten, och på svenska skäktning.
Ordet skäktning kom att betyda också muslimsk slakt (debiyah) som är likt, men har en annan uppsättning regler och lagar.
I en artikel om judisk livsmedel och slakt, är det ordet shehitah som gäller, för att skäktning är nu en generell term som täcker två religioner (judendom och islam)
Ordet kontakt används av många svenska för att beteckna elektrisk stickpropp, eluttag, och strömbrytare.
Nuförtiden säger många svenskar kosher för att beteckna kosher (ett adjektiv), kashruth (substantiv) och nu, tom judisk slakt (shehitah).
En encykopedi borde tillämpa korrekt terminologi.
Artiklarna borde heta:
Shehitha, Kashruth, Kosher (se kashruth) och så en separat artikel för muslimsk slakt.
Man borde inte upprepa samma material i de olika artiklarna.  Kommentarer?  RPSM 11 februari 2008 kl. 19.21 (CET)
thread_title:  Terminologi 

message: Slakten utförs av en speciellt utbildad judisk slaktare, en s k shochet, som måste vara mycket skicklig för att inte orsaka ett onödigt lidande för djuret. För att slakten ska vara kosher krävs dock också ett religiöst innehåll, nämligen att slaktaren innan han dödar djuret yttrar en religiös fras.
Att inte orskaka onödig lidande för djuret är inte huvuduppgiften för en shohet: det är att köttet är kosher. Om slaktaren följer shehitah reglerna, kommer en hel del av betingelserna att vara uppfyllda för att undvika onödigt lidande i alla fall.
Kommentaren om religiös innehåll är konstigt. För judar och även andra religioner, gäller religionen varje sekund av dagen. Det är inte någon som man växlar in och ut. Det judiska synen på saker och ting som förordnats av torah är att dessa skall utföras enligt halakhah, och religiösa innehållet är hela slaktprocessen, att det sker enligt bud. (Mose 5. 21:12  RPSM 11 februari 2008 kl. 19.47 (CET)
Kosher (כשר), är för judar den mat som av kashrut (כשרות, en del av halakha) angivits som tillåten ur religiös synpunkt. Mat som är religiöst otillåtlig är däremot treifah (treif, טרפה).
Kashruth är judiska matregler eller kostlagar. Det finns inte något som gäller "ur religiöst synpunkt" maten tilläts eller förbjöds. Maten är kosher eller treif. Detta är en del av principen lehavdil att särskilja mellan det som är helig och profan, mellan tahor och tameh - rituellt rent och orent. 
Det finns ingenting som "ur religiös synpunkt" och "ur någon annan synpunkt". Detta måste bort. RPSM 11 februari 2008 kl. 20.06 (CET)
thread_title:  Religiösa inehåller är mycket mer en att uttala en fras 

message: För att djuret ska vara kosher krävs bl a ett religiöst innehåll, nämligen att slaktaren innan  djuren slaktas yttrar en välsignelse i och med ett bibliskt bud genomföras. "Välsignade vare Dig, Herren, vår Gud, som har helgat oss genom dina bud och har befallit oss angående shehitah" (shehitah = slakt) Budet nämns i 5Mos.21:12.
Meningen:
För att djuret ska vara kosher krävs ...
måste ha en annan predikat. Reglerna är många och komplicerade, och välsignelsens vara eller icke-vara är endast en av många. RPSM 13 februari 2008 kl. 00.20 (CET)
5Mos.21:12
thread_title:  Mycket mer ska till 

message: Eftersom RPSM nu vill ha tillägg här beträffande kosherslakt föreslår jag att detta avsnitt tas bort härifrån och likaså att motsvarande avsnitt i Halal tas bort och flyttas istället in på motsvarande plats i den gemensamma artikeln "Skäktning". Härmed undvikes onödigt upprepande. En fullständig historieskrivning angående gamla lagar om slaktförbud när? hur? och varför? anser jag kräver ett särskilt kapitel som är för stort för att sammanfattas här i några rader. Dessutom har jag omarbetat RPSMs text en smula och genomför nu detta. Wvs 14 februari 2008 kl. 14.26 (CET)
Jag råkar fått tag i en mycket sällsynt bok: Bermans Shehitah 1941. Berman då skickade en enkät runt hela världen för att samla in statistik, och det är den bästa sammanfattning för hur lagstiftningen kom till år efter år. Du kan se urdrag från boken som gjorts i ett papper från en student från Harvard Law School som skrev ett papper på Shehitah: Ronit Gurtman Sök dessa tre ord och det finss en del av boken sammanfattat där. 
Som du sagt tidigare, om artikeln inte passar för wikipedia, kan jag väl skriva något och ge ut den själv. Artikel Antisemitism på svenska är knappast något mer än en blogg. Som 25 stycken i hela klassen gjort ett grupparbete i tre timmar.
Jag vill att artiklarna när jag jobbar på dem växer naturligt och bildar en berättelse som inehåller det som är viktigast om mest intressant från källorna. Jag har en lista över de flesta på talkpage någonstans. 
----
Nej, det är tvärtemot. Från början stod i artikeln här 50%/50% matregler + befintliga förbud i följande länder. Eftersom de flesta felaktigt uppfattat "kosher" som "slakt" ville jag reda ut begreppen. Mitt bidrag har varit att ta grundbegreppet "kosher" (och fungerar likadant med halal. Halal är inte slakt. Det finns ett riktigt ord för det.
Regel: om du säger kosher slakt eller muslimsk slakt kan man inte tappa ordet slakt. Säg shehitah och du slipper förolämpa judar. Ordet kosher är för ett jude något gott. t ex. "This will be kosher with the tax authorities" "I think" Detta blir kosher för skattemyndigheterna nu att vi fått alla verifikationer (hoppas vi).
Vi har en massa ord för slakt: shehitah (bäst) rituell slakt (rekommenderas inte i Sverige: däremot är det standard på engelska) kosher slakt (ok) Kosher -nej, nej, nej, nej. Kosher är ett fint ord. Finns på amerikansk engelska - från Yiddish. Kosher betyder inte slakt. Låt bli våra fina ord och sluta ge dem dålig klang!
Tack för omarbetning. Från allra första version har stoff om skäktningsförbud funnits med i artikeln: detta har så småningom ökat, och identiska paralleltexter funnits sedan länge.
Men jag är inte nöjd på hur det som finns kvar som rester av dessa texter låter och jag har försökt att förklara varför på diskussionssida innan de försvinner.
Jag finner det mycket lättare att skriva löpande text på ett blankt ark papper en att pyssla och putsa det som baseras på grundfelet att man litar på icke-judar och icke-muslimer som definerar saker och ting utifrån vissa givna positioner som de inte kan släppa. (t ex: ingen judisk källa (de som är tvåtusenår gamla eller de skrivna igår tar för givet att bedövning måste alltid finnas till. Det är som att man beskriver judar med: - Och de har inga kors kring nacken som vi har.
Edward Said (palestinska akademiker) blev mycket arg över att generationer av européer "orientalister" skrev historiska och antropologiska verk från en vit mans synpunkt. Detta - cross-cultural studies - att studera hur medlemmar av en kultur uppfattar och beskriver en annan grupp eller kultur - är ett stort område inom sociolingvisktik.
Här är version nummero ett i artikelns historik. Du vill snart märker att judarna slaktar - det är förbjudet i Sverige står där i texten som så smånngom ökades men inte av mig eller någon jag känner till.
----
Versionen från 7 december 2004 kl. 20.25: första versionen:
- Kosher (rena djur) är de djur som judarna tillåts äta under bland annat sabbaten. Djuren måste vara idisslare och ha delade klövar. Alt annat kött är inte rent kött för judarna. Kosherdjur slaktas på ett visst sätt osm är förbjudet i Sverige. Koser får inte blandas med mjölkprodukter. Kosher är förbjuden mat för treiff.
----
Jag vill atta eventeullt få bort dessa paralleltexter (pga fel grundsyn och många missuppfattningar) först genom att bygga en bas med texter som definerar på riktigt vad kashruth och kosher innebär innan man kommer till kanske kärnfrågan shehitah som behandlas mer eller mindre likadant i tre eller fyra olika källor.
Samtidigt jag vet att ämnet är oerhört kontroversiellt, men jag anser attt det är väldigt viktigt. Vill man få bort judiska skolor i Sverige, kommer inte någon att förstå någonting om religionen, inte ens judar, och jag bara försöker hjälpa till lite, eftersom jag råkar fått denna bakgrund gratis.
Jag kan inte förneka att det är som du sägt till mig på min diskussionssida, att(jag hoppas jag inte citerar dig fel eller överdriver:  "alla svenskar och europas veterinärer är fast övertygade att ... (synpunkterna i Nordens Familjebok för 1924 och tillhörande källor från dåtidens tyska veterinärer osv. osv.)
Jag själv en gång tänkte som dig: jag var väldigt rädd att det låg till som man i tidningar påstod och frågade en rabbin som i många år tjänstgjort som mashgiah (inspektör för mat och slakt) och jag återger has svar som jag kommer ihåg det:
- Det finns inget sätt att slakta djur utan att djuren lider. Har man bestämt sig för att döda ett djur, kommer det att innebär i någon mån lidelse som man måste vara beredd för. Det enda man kan göra är att se till att det är så lite som möjligt.
Slakt i sig är grym hur än man gör. Däremot, shehitah har inte överträffats. Shehitah är grym och tillför djuren lidelse. Men det gör också andra metoder.
Han också tillade exakt det som jag läste i Shehitah (Berman) 1941:
- Jag har varit närvarande när icke-judar slaktar. Och det som jag har sett går inte att beskriva.
Jag frågande honom vad, men han ville inte säga. Men nu tror jag att jag vet vad det var för något.
Jag läste nyligen i en bok om att föda upp kycklingar att när man slakta de det vore grym att inte bedöva de och man föreslog ett hammerslag över huvudet.
Att påstå att detta är skonsammare än att skära i halsen med kniv, tror jag inte behövs stor inlevelse eller sunt förnuft att räkna ut.
----
thread_title: Kosherslakt-skäktning

thread_title:  Lite bakgrund om judarnas historia i europa (som inte står idag på artikeln: ''Antisemitism''

thread_title:  {Varning: här förekommer otrevliga detaljer som inte menas på något sätt personligen. Inte lämpas för känsliga personer.} 

message: De flesta som inte är vegetarianer i europa äter kött och accepterar att i så fall det är försvarbar att döda djur för mat. Det är inte något som är rasspecifik, eller religionsspecifik för judar.
Om man anklagar judar för att åsamka mer lidande till boskap och fåglar, borde man som individ se till att man inte litar på andrahandsinformation, utan att ta reda på fakta själv i och med judarnas historier besstår till stor del av ankorna (franska: canard) dvs falska lögnaktiga berättelse som fungerat som grund för orättvisa åtgärder såsom utvisningar, brännas på bål, förvisning till vissa stadsdelar, ghetton, tortyr, förhör utav inkvisition, att bära speciella märken på gatan osv.
När europeiska veterinärer på studiebesök till USA påstår att det är viktig pga etiska skäl att kunderna blir informerad hur köttet slaktas för att kunna undvika kött som slaktas med kniv av judar, upprepar de kristna anti-judiska inställningar från 800-talet som återfanns i lagstiftning över hela europa inklusive Gustav IIIs judeförordningen som avskaffades 18 ...?)
Vad detta har att göra med vetenskapliga stdier som grundas på förnuft och vetenskap är för mig ett mysterium. RPSM 17 februari 2008 kl. 19.23 (CET)
Grunden i antisemitism är att man anklagar judar för saker och ting som alla andra gör i alla fall. Det är så välkänd att ibland kan man skoja om det:
 - Har du hört talas om Titanic?
- Vaddå?
- Det var dom j- - a judarna igen.
- Judar? Judar!!?!?!?? Det var ju ett isberg!
- Ha! Goldberg, Feinberg, Rosenberg, Isberg - dom är ju samma allihopa!''
Poängen med vitsen är ju att det är välkänt att man kan anklagar judar kollektivt för vad som helst som man anser inte går bra.
Kan man verkligen påstå att nu skåktningsfrågan är annorlunda i detta avseende än allt annat judarna varit oriktigt och falseligen anklagad för? Att skända hostian genom att krypa in i kyrkan nattetid och tortera nattvardsbrödet med dolkar (eftersom Påven sagt att det var kristikropp på riktigt (transubstantiationsteorin) och bränna judar på bål för detta[]? 
Att anklaga judar för digerdödensvirus genom att påstå att judarna förgiftat brunnar? [](och döda judar som straff)? 
Att påstå att judar tog för mycket ränta (ocker) och att adelsmän dödar kungens judar som utnyttjades som bankirer för att bli kvitt sina skulder? []Att under korsriddartiden när man skulle befria rutter genom muslimsk territorium att ge sig på judar på Rehndalen och i Frankrike i sina tusentals?
[]Att med början av 1100-talet vittna falskt mot judar att försvunna människor och barn som hittades död måste ha råkat illa ut för judar som vill dricka deras blod? (en.blood libels) - som pågick in i 1800-talet (se Damaskus affair)[]
[] Eller att vid påsktiden i två våldsvågar mot slutet av 1800-talet []i östeuropa döda judar pga deicidanglagesler (att judar dödat den kristna gud) som kulminderade i Kishinevpogrom [] då spädbarn kastades ut gemom övervåningsfönster och man bankade in spik på judehuvuden med hammare på öppen gata?
Kan schächtendebatterna (skäktningsdebatten) möjligen har någonting med att göra att Wilhelm Marr grundade en Antisemitisk Liga som skulle sätta vad han kallad för judehat på vetenskapliga grunder vid samma tid som schächtendebatten nådde sin höjdpunkt?
In 1879 German political agitator Wilhelm Marr used the phrase Judenhass (hatred of Jews) in his book The Victory of Judaism over Germanicism. Observed from a non-religious perspective. (Der Sieg des Judenthums über das Germanenthum. Vom nicht confessionellen Standpunkt aus betrachtet.) to make hatred of the Jews seem rational and sanctioned by scientific knowledge []
1879 den tyska politiska uppviglingsman Wilhelm Marr andvände frasen Judenhass (judehat) i sin bok "Judaismens seger över tyskhet. Iakttagit från en icke-religiös perspektiv." (Der Sieg des Judenthums über das Germanenthum. Vom nicht confessionellen Standpunkt aus betrachtet.) att göra judehatet verkar rationell och godkänt av vetenskaplig kunskap.
För min egen del, är jag inte beredd att acceptera ytterligare påståenden om att judar överenstämmer med medeltidsstereotyper som njuter åt andra varelsers lidande utan att jag personligen går till källorna - var man fått information och påståenden någonstans och läser dessa för mig själv.
Jag nämnde inte Shoah - Förintelsen - där judarna från alla europas hörn samlades till tågstationer från avslägna orter som Thessaloniki i Grekland och fraktades som boskap utan vattten eller toalett flera dagar för att vid destinationer i Polen brännas som så mycket sopor (citat är från Abba Ebbans självbiografi) eller att stämningen och strömningarna som ledde upp til detta sammanföll med schäktnings debatterna.
Ett förslag man tidigare tänka föreslå i svenska riksdagen innan man anammade den Schweitiska djurskyddslagstifting var att judar som skäktade djur skulle åtalas för djurplågeri och få ett straff på max sex månaders fängelse.
Djurskyddlagen som Hitler skrev under själv och som introducerades i Polen var att judar som skäktade skulle som straff skickas till koncentrationsläger.
Jag hoppas du inte uppfattar detta som en personlig attack eftersom jag redan fått berättat för mig att vissa här har skuldkänslor över att judar nämner ordet antsemitismen eller ens tänka det (underförstått).
Om jag inte a priori, i förväg poängtera att jag rentvå mina debattmotståndare från skuld, känns detta som en attack. Jag är ledsen att min familjs historia i Polen inte är muntrare och gladare, man jag anser inte det min plikt att tiga om verligheten som jag ser det och som andra - många andra - skriver om det.
Jag kan inte låtsas som om det regnar och tillämpa en konsensus tänkande där jag pga artighet instämmer med andra tills de har lämnat rummet och ger falska förespeglingar att jag kom fram till slutssatser och göra bedömningar som inte är min egna.
RPSM 17 februari 2008 kl. 17.44 (CET)
replies: text: RPSM: Jag tar inte åt mig av något du skrivit och uppfattar det inte som en personlig attack. Beträffande skäktningsartikeln är min åsikt, som du märkt, helt klar, nämligen att man av djurskyddsskäl dvs för att minska lidandet för slaktdjuren bedövar dem före snittläggningen. Jag instämmer i vad en riksdagsledamot nyligen sade beträffande förbudet mot slakt utan bedövning, nämligen "............ att djurskyddet är överordnat religiösa traditioner."  Jag beklagar om någon blir sårad. Jag är djurskyddsvän och någon vidare förklaring eller diskussion angående detta inlåter jag mig inte i. Om kosher mm som du skriver om tycker jag det är intressant att få vetskap, men jag kan för lite för att yttra mig. Wvs 17 februari 2008 kl. 19.21 (CET)
----
thread_title:  En kort översikt av antisemitism i europa som bakgrund till skäktningsfrågan (länkar till artiklar på engelska) 

message: föreslår jag att detta avsnitt tas bort härifrån och likaså att motsvarande avsnitt i Halal tas bort och flyttas istället in på motsvarande plats i den gemensamma artikeln "Skäktning". 
Det blir svårt om texten hoppar omkring under bearbetning. I så fall kan jag ju skriva "off line" och sätta in långa artiklar som är färdigredigerade.
1) Jordbruks och djurskyddsregler i den hebreiska bibeln (finns lite varstans).
2) Shehitah - grunderna  Bedika osv -se en wiki artikel Shehitah - det är skriven av en riktig shohet från en judisk synpunkt.
Om du kom till en lektion om shehitah, från en rabbi, det är detta som du skulle höra de sistta tvåtusen år.
3) Muslimska matregler från Australiensk muslimsk religiös myndighet
4) Kosher reglerna 
5) Skäktning (som innefattar både muslimsk och judisk slakt och därför kan man inte skriva om fotboll, tennis och hockey i samma artikel. Att endast ge en kortfattad överblick av olika religions metoder, och här anger lagstiftningsfölopp. Olika inställningar och argument.
6) Man måste ha en fullkomlig redovising för shehitah, och kashruth. t ex: om man inte frysa in kött eller fågel, efter slakt, kan man enbart äta köttet i 3 dagar. det finns markering med veckodagen. Inga ICA fasoner där inte. RPSM 17 februari 2008 kl. 19.06 (CET)
replies: text: Med "detta avsnitt" menade jag endast den text som jag då verkligen tog bort och flyttade, ingen annan text. Ledsen att jag skrev så oklart att förvirring uppstod.  Wvs 17 februari 2008 kl. 20.18 (CET)
thread_title:  Återkommer till dina redigeringsidéer: 

message: Slaktyxa och klubba fortfarande i bruk i afrika: (guyana) 
engelska (poleaxe) - en wikipedia säger att det är sidan med spik som körs igenom djurets panna. Bilden (extern länk) anger olika militär vapen av samma typ. Slakthusmodell skulle ha träskaft.
Klubba och slaktyxa fortfarande i bruk i Afrika (guyana) se länk nedan (Guyana miljömyndighet)
http://www.epaguyana.org/downloads/Abattoirs-%20Draft.PDF
se punkt 2.0 av dokument RPSM 20 februari 2008 kl. 23.43 (CET)
thread_title:  Slaktyxa - extern länk är militär modell. Slakthusmodell har spik men med träskaft 

message: Tillåtna djur är kreatur som både har kluvna hovar och idisslar (nötkreatur samt får och getter), fåglar som har fjädrar och dun (t ex tamfåglar som höns och kalkoner), samt fiskar som har både fenor och fjäll.
Judar får inte äta fisk som inte har varken fenor eller fjäll. Det finns gränsfall med olika åsikter då vissa traditioner tillåter och andra förbjuder (t ex piggvar).
Någon har lagt till detta att fåglarna regleras av en generell regel, nämligen att om fåglar har fjädrar och dun, kan de ätas. Ingen sådan lag finns i judendomen och därför måste detta strykas. Det finns en individuell upräkning av fåglar i tredje mosebok.
Fåglar som förbjuds är rovfåglar. Därför måste förändring i artikel ske.  RPSM 21 februari 2008 kl. 15.07 (CET)
thread_title:  Grov fel i artikel 

message: Fisk betraktas inte som kött, utan som parve, d v s neutral, föda.
Fisk och kött får inte ätas tillsamman i samma rätt eller på samma tallrik.
Fisk är visserligen parve. Klassifikationen parve måste förklaras från grunder utan att man ger felaktiga anvisningar. Måste skrivas om   RPSM 22 februari 2008 kl. 11.35 (CET)
thread_title:  Fel i artikel 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Kosher. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20051102044351/http://www.kosherquest.org/html/Reliable_Kosher_Symbols.htm till http://www.kosherquest.org/html/Reliable_Kosher_Symbols.htm
*Korrigerade formatering/användning för http://schwartz.enviroweb.org/view-torah.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 5 juni 2018 kl. 19.44 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Läste: "Färskt kött och fågel som inte kashras måste kashras och ätas inom tre dagar." Så tidigt i artikeln vet man inte vad "kashras" betyder. 
EDIT: Vem har skrivit denna mening: "Mat som inte är kosher le pesach kan innehåller chamets eller ha förberetts i kärl eller på arbetsytor som inte genomgått rituell rengöring (har inte kashrats)." Mycket rörigt i grammatiken va? 77.218.230.239 16 juni 2018 kl. 00.46 (CEST)
77.218.230.239 16 juni 2018 kl. 00.42 (CEST)
thread_title:  Här borde någon förtydliga!