Diskussion:Svenska allmogemöbler

message: jag tänkte låna din expertis eftersom jag upplever att namnet på artikeln är lite otympligt, vore det korrekt att kalla den "Svenska allmogemöbler" eller något dyl? Draken Bowser (diskussion) 28 april 2024 kl. 13.47 (CEST)
replies: text: Jag tycker nog att allmogemöbler skulle fungera. Visst är begreppet lite luddigt i kanten men jag menar nog att det kan användas i artiklar som den här. Sedan reagerade jag dock mer på en massa andra saker i artikeln - står det verkligen i arbete och redskap att svenska bondehem hade ostindiskt (kinesiskt) porslin i salongen? Men jag sitter på täget just nu och kan inte riktigt skriva, och jag kan ju lika bra se till att ha Arbete och redskap framför mig innan vi tar det så jag återkommer. FBQ (diskussion) 28 april 2024 kl. 16.37 (CEST)
replies: text: :På många sätt fungerar ju snarare allmoge bättre, då man då inkluderar fiskare, torpare, smeder med flera om det nu är tanken. Sedan blir det väl en fraga om man inkluderar möbler av stadstillverkning eller av liknande typ som varit i bruk i begreppet, men man kan ju med allmogemöbler mena möbler som varit i bruk i allogehem. FBQ (diskussion) 28 april 2024 kl. 16.53 (CEST)
replies: text: :: Nu är jag hemma, jag kan börja lite. Det första jag läste och reagerade på var formuleringen På landsbygden, särskilt i Halland, Småland och Dalarna, växte möbeltillverkningen fram som en lokal hantverkstradition. Jag tyckte ju inte alls att det stämde att dessa landskap hade någon särskilt säregen möbeltillverkningstradition. När jag såg att det var från Arbete och redskap och funderade en vända till slog det mig att vad de menade kanske var avsalutillverkning, och mycket riktigt - det står "På landsbygden, främst i Halland, Småland och Dalarna, uppstod tidigt en omfattande salutillverkning av möbler". Det handlar ju specifikt om salutillverkning, inte om möbeltillverkning generellt, särskilt i Halland, där det framför allt handlar om den i trakten av Lindome, som ju inte har utpräglad allmogekaratär och inte heller främst säljs på landsbygden utan till kunder av stånd. Det finns ju fler håll där avsalutillverkningen av möbler varit betydande som i Östervåla, men nu behöver man ju inte krångla till det genom att lista fler områden. Det känns dock viktigare att påverka det som följer i Arbete och redskap: "före industrialismens genombrott tillverkades dock huvudparten av möblerna i de svenska allmogehemmen av bysnickare och av bönder och torpare med snickeri som bisyssla" - och om man har en artikel som specifikt handlar om allmogemöbler så är det ju så att de mest särpräglade möbelkulturen hos allmogen funnits i de områden där man inte tillverkat möbler för avsalu och inte behövt anpassa sina möbler för en bredare marknad.
* Jag reagera också på formuleringar som Bönder och bysnickare skapade möbler som speglade den nära kopplingen till naturen och det dagliga livet. Jag hittar inte den formueringen i Arbete och redskap, och jag tycker det låter som något hämtat ur en reklambroschyr för heminredning i "Scandinavian style". Samma sak med meningen i nästa stycke: Innan industrialismen präglades möbler i svenska bondehem av enkelhet och praktikalitet. De hade inte dekorerats i någon större utsträckning utan var främst utformade för att vara användbara och hållbara. Det stämmer ju inte alls. Allt är väl givetvis relativt, inläggningar i ebenholts och elfenben är väl inte direkt vanliga, du hittar kanske brännförgylda beslag på en del Lindomemöbler, men allmogemöbler saknar absolut inte dekor, långt ifrån. Tillverkningstekniskt är de ju i många fall enklare, då de inte är gjorda av mästare inom möbelsnickari utan av torpare med möbeltillverkning som binäring, men utifrån förutsättningarna har de ju gjort sitt bästa för att dekorera sina möbler. Kanske mera sällan mjölkpallar, eller skomakarbänkar, men då talar vi ju om specifika arbetsredskap. Talar vi dessutom om Lindomemöbler så kan de ju ofta snickeritekniskt inte skiljas från stadsmöbler, utan enbart genom att kanske inte fullt ut följa modetrenderna och kanske delvis rymma stilblandningar.
* Vad gäller sängar sägs: Ursprungligen placerades sängarna på golvet. I vissa områden, särskilt i södra Sverige där ugnen fanns inuti stugan, användes ugnen själv som en sovplats. I Halland fanns smala trappor som ledde till utrymmen ovanpå ugnen, avsedda för äldre familjemedlemmar. Under 1700-talet genomgick allmogens stugor förändringar mot en mer väggfast inredning och sängarna byggdes längs ena långväggen, ofta i flera våningar för att rymma så många sängplatser som möjligt. Även här är Arbete och redskap källa för att sängarna ursprungligen skall ha placerats på golvet för att under 1700-talet byggas in längs ena långväggen. Något sådan sägs ju inte och jag tycker det låter som en missuppfattning och sammanblanding mellan två olika stycken i kapitlet. Det sägs ju tydligt att de inbyggda sängarna föregås av sovbritsar, tarrar, de är ju fast byggda britsar längs stugans vägg. I nästa avsnitt talas om att fristående sängar förekommit specifikt i Skåne sedan medeltiden. Skåpssängarna från norra och mellersta Sverige som det sedan talas om har vanligen varit fastbygda i väggen eller konstruerade för att vara placerade direkt mot väggen, men även de har föregåtts av tarrar.
* Köket. Jag reagerar lite på det här avsnittet för att jag inte riktigt förstår vad som menas. Med de flesta av mina förfäder i Västmanland och Uppland är ju det som moderna människor kallar kök "dagligstugan", som ju var sovplats för barn, drängar och pigor med mera. Här bakades däremot inte, det gjorde man i bagarstugan. Ett matbord hade man ju däremot vanligen här. Så har det ju sett ut i hela Svealand och Norrland. Men kanske talas i stället om det separata kök som fanns i södra Sverige? Det är lite otydligt, och jag tycker nog avsnittet kunde strykas, så vida man inte vill skriva om hur bostadshus varit organiserade i olika delar av Sverige. Artikeln skall ju dock handla om möbler.
* Salen. Kändes också som ett mycket underligt kapitel. "Salen" som sådan är ju en ganska sen företeelse. Det har ju dock haft föregångare av snarlik funktion, i äldre tid gäststugor som utgjort separata byggnader, möjligen har de till och med kontinuitet från hallbyggnader som ju funnits kvar in i kristen tid, men det faller ju utanför ramen för det här. Arbete och redskap som används som källa här säger: "I södra Sverige dröjde det merendels till 1800-talet innan bondgårdarna fick en särskild sal". Avsnittet säger: Möblerna var flexibla och praktiska, med matbord som hade fällbara skivor och gångjärn, kända som slagbord. Vita linnedukar täckte bordet, och porslin från Kina eller lokala fabriker användes vid måltider. Stolarna var en blandning av lädersenbarocktypen och sjögräs-eller rottingflätade styrstolar. Jag hittar inget av det här i Arbete och redskap. Vita linnedukar introduceras ju ganska sent i allmogesammanhang, först i slutet av 1800-talet, men jag gissar att det är det här skall skildra. Slagbord började ju då egentligen bli omoderna, men för att gå vidare, porslin från Kina har aldrig förekommit annat än undantagsvis i allmogemiljö. Enstaka fajanser kan jag hitta hos allmogen redan vid mitten på 1700-talet, när flintgodset slår igenom i England mot sent 1700-talet börjar det importeras till Sverige, men importförbud hindrade dess spridning, det smugglades dock ganska friskt och de går att hitta enstaka exempel ganska tidigt. I Sverige börjar man tillverka flintgods i början av 1800-talet, men det dröjer till till mitten av 1800-talet innan det i större omfattning börjar slå igenom som finporslin hos allmogen och ersätta tenntallrikar och keramikfat. Jag är osäker vad som menast med stolar av lädersenbarocktypen och sjögräs-eller rottingflätade styrstolar. Nybarocken får sitt genombrott på 1860-talet, men det är väl egentligen nyrännesansen på 1880-talet med en del barockdrag som är den som får ett bredare genomslag även i allmogemiljö. Varför det sedan kombinerats med läder vet jag inte. Gyllenläder var populärt som stolsitsmaterial under barocken, men lädersitsar har aldrig i någon större omfattning förekommit i allmogemiljö, särskilt inte gyllenläder. Runt 1900 var det modernt med stolsitsar i formpressad plywood, som imiterade gyllenläder, kan det vara det som avses? Sådana har ju absolut förekommit i allmogemiljö, Jag var tvungen att slå upp vad som menades med "styrstol", i Småland förekommer det som begrepp för stolar med ryggstöd. Rottingflätade stolar hör till det sena 1800-talet. Jag antar att det är avsett att skildra en sal någonstans runt 1900, men blir ju bara mycket udda när kontexten helt saknas.FBQ (diskussion) 28 april 2024 kl. 19.30 (CEST)
*:Ja, jag reagerade också på "De hade inte dekorerats i någon större utsträckning utan var främst utformade för att vara användbara och hållbara." som en för svepande förenkling. Jag hann reservera Nodermann (2003) tidigare idag, och tänker att det med den och Fredlunds Allmogemöbler från hela Sverige (2003) borde gå att få lite mer fason på det hela. Draken Bowser (diskussion) 28 april 2024 kl. 22.11 (CEST)
*:Det finns ju fler saker: Lokala hantverkare använde furu, ek och björk och skapade möbler för hand med enkla verktyg som yxor och sågar, jag hittar inget om furu, ek och björk i Arbete och redskap på sidan 329 som anges som källa. Nu kan man ju hitta en annan källa om det stämmer, och det gör det väl i viss mån - furu och ek är ju de material som främst använts historiskt. Björk är ju dock främst ett möbelmaterial som blir på modet med empiren, så egentligen tycker jag väl inte att det skall nämnas med de andra. För övrigt har ju andra träslag, alrot, på Gotland särskilt alm. Och börjar man föra in det på 1800-talet kommer ju en massa inläggningsmaterial som sockerkist, mahogny, valnöt, päronträ med flera. Ett problem är ju dock att det inte specificeras vilken period det handlar om. Allra största problemet är väl dock att det inte är hämtat från källan, åtminstone finns det inte på den angivna sidan och jag hittar det inte heller på de närmast följande. FBQ (diskussion) 28 april 2024 kl. 22.19 (CEST)

text: : Vi skrev visst om varandra :-) Jag skall se om jag får tid att göra något. Jag funderar på vad jag har, Sigurd Erixons Folklig möbelkultur i svenska bygder går nog att använda även om han drar lite långtgående typologiska antaganden när han saknar material, men det går ju att utelämna sådant.FBQ (diskussion) 28 april 2024 kl. 22.23 (CEST)
replies: text: :: Jag glömde att nämna gran, som ju är lite intressant, gran är ju egentligen ganska uselt som möbelmaterial som spricker lätt, men för enklare pallar och bänkar har man faktiskt ofta utnyttjat gran. Nu är sådant kanske en liten sidodetalj, men det visar ju hur man anpassat sig efter situationen i fråga om materialen. Det har ju fördelen att vara ganska lätt. Att man undvikit björk utom då modet föreskrivit det handlar ju om att det är hårt och svårarbetat och dessutom ganska tungt, sedan får man ju under 1800-talet billigare och bättre redskap att bearbeta den.FBQ (diskussion) 28 april 2024 kl. 22.28 (CEST)
replies: text: :::Både Nodermann och Fredlund börjar med att gå igenom rumsdispositionen i allmogens hus, det kanske behövs en sådan "inledning"/"bakgrund" för att göra texten tillgänglig för den oinvigde? Då hinner man ju diskutera sådana begrepp som vardagsstuga/dagligstuga innan man börjar prata om olika möbler. Draken Bowser (diskussion) 29 april 2024 kl. 21.42 (CEST)
replies: text: :::: Det kunde ju absolut vara vettigt, sedan är ju frågan hur mycket som skall finnas i den här artikeln och hur mycket som kan länkas. Jag försökte för länge sedan se till att det alla fall fanns grunden om Centralsvensk gårdstyp, Nordsvensk gårdstyp, Sydsvensk gårdstyp, jag ser nu att det fortfarande inte finns någon om Götisk gårdstyp. Ytterligare något som visst aldrig blev av... De handlar ju dock inte specifikt om rumsindelningen i bostadshusen. Det finns ju artiklar om parstuga, enkelstuga och sidokammarstuga men artikeln om högloftsstuga innehåller ju inget om rumsindelningen i byggnaden. Dagligstuga kunde ju annars omdirigeras till stuga är definitionen dagligstuga ju är den traditionella definitionen som nämns där, alternativa namn som dagligstuga/vardagsstuga i stället för stuga skulle ju kunna utvecklas där. Men kort kan man ju absolut ge lite förklaringar för den oinvigde.FBQ (diskussion) 29 april 2024 kl. 22.30 (CEST)
replies: text: :::::Jag såg att det finns en artikel även om skånelänga som skulle kunna utökas med mer information om planlösning. FBQ (diskussion) 29 april 2024 kl. 22.38 (CEST)
replies: text: ::::::Jag lade till lite om stugor och rum efter Fredlund och Nodermann. Jag tänker att så länge man utgår från sådana källor (som har möblerna som huvudämne) så kan man lyckas hålla det till de uppgifter som är nödvändiga för att förstå möbleringen samt möblernas utformning och roll. Draken Bowser (diskussion) 1 maj 2024 kl. 17.54 (CEST)
replies: text: :::::::Någonting borde nog läggas till om kakelugnar och framväxten av separata sovkamrar. Draken Bowser (diskussion) 1 maj 2024 kl. 17.57 (CEST)
replies: text: ::::::::Ja, det slog mig när jag skrev om stolar och bänkar att nya rum - både sovkammare och feststugor vare sig det är en anderstuga, gäststuga eller sal skulle finnas med i sammanhanget. Jag var för en trettio år sedan väldigt intresserad av framväxten av gårdarnas struktur under medeltiden, tyvärr vet jag inte om det finns så mycket skrivet i ämnet. Jag tycker inte det gör så mycket om det blir för mycket om stugor och rum i den här artikeln. Det går ju alltid att flytta till en annan länkad artikel i framtiden om vi tycker att det passar bättre. FBQ (diskussion) 2 maj 2024 kl. 10.03 (CEST)

message: Jag skrev om avsittet om sängar utifrån Sigurd Erixon. Funderar om det är något av den äldre texten som är värt att behålla, tar gärna emot feedback.
* Sängarna i svenska bondehem före industrialismen var grundläggande för böndernas vardagsliv Tycker nog meningen kan strykas, det är lite nonsensartat. Var sängen verkligen grundläggande? Ja, visst, alla behöver någonstans att sova. Du spenderar en betyande del av ditt liv i sängen - men det gäller ju även efter industrialismen. Har sängen haft en särskilt viktig betydelse, jämfört med skåp, kistor osv? Jag kan inte se det, det blir som sagt lite nonsens utan att specifieras varför den skulle ha varit särskilt viktig för bönderna före industrialismen.
* Sängarna var oftast tillverkade av trä och madrasserna fylldes antingen med halm eller fjädrar. Jag tror den kan strykas också. Att sängarna tillverkats i trä känns ganska självklart i sammahanget. Madrasser är i sammanhanget ett modernt tillskott, ända in på 1800-talet användes vanligen bara en underbrea ovanpå halm, och madrasser med fjädrar än modernare. Tittar man på sent 1800-tal stämmer det ju med undantag för att man i konservativa trakter fortfarande inte hade madrass, men utan sammanhang känns det inte informativt.
* Den begränsade tillgången innebar att man delade sängar med småsyskon eller arbetskamrater. Den meningen kunde ju få vara kvar.
* Sängarna varierade beroende på årstid och region Eftersom jag lagt till ett avsnitt om vilka sängtyper som varit vanliga i olika trakter känns delen om region överflödig. Att man ofta hade sommarsovplatser i uthusen vore ju däremot något som vore värt att nämna. Kanske kunde jag skriva något längre om det senare och ersätta det. Nu säger det ju inte så mycket.
* Ursprungligen placerades sängarna på golvet Det tar jag bort, det stämmer ju inte.
*  I vissa områden, särskilt i södra Sverige där ugnen fanns inuti stugan, användes ugnen själv som en sovplats Funderade lite på att skriva något om det här. Erixon har ett avsnitt om sängalkover, nischsängar där sovplats "på ugnen" nämns som en variant. Den sägs ha förkommit i alla landskap, men främst i Finland. Nischsängar under ryggåsen har förekommit främst i Halland, och en variant i sänghöjd i skånska storbondegårdar. Möjligen gick ju det här att arbeta om, Erixon var dock ganska fåordig och jag hade skrivit om så många varianter på säng redan. Det är ju tvärtom så att det är i södra Sverige som spisen inte finns inne i stugan utan i ett särskilt kök. Källan säger ingenting om sovplats så jag förordar radering.
* I Halland fanns smala trappor som ledde till utrymmen ovanpå ugnen, avsedda för äldre familjemedlemmar - kan vara värt att bevara, men jag skulle nog förorda radera, det finns inte alls i den angivna källan. Det kan ha förekommit i Halland, eller på någon enskild gård i Halland, men utan källa föredrar jag att ta bort.
* Under 1700-talet genomgick allmogens stugor förändringar mot en mer väggfast inredning och sängarna byggdes längs ena långväggen, ofta i flera våningar för att rymma så många sängplatser som möjligt. - Jag vet inte vilken källa som anger detta, utifrån vad som gäller i Mellansverige är det ju precis tvärtom - man går mot alltmer fristående sängar. Möjligen kan det tänkas ha någon koppling till Sydsverige, men det är ju bara en gissning, det står i alla fall inte i den angivna källan.
* Att sova flera personer i samma säng var vanligt, särskilt när kylan var påtaglig - det här kan ju sparas
* Sängkläder som lakan användes redan under medeltiden och var en statussymbol och linne användes även flitigt. - nja, det är är jag tveksam till. Lakan var absolut tämligen sällsynta hos allmogen före 1800-talet. Linnesängkläder var också tämligen sällsynta. Jag vet inte om det specifikt handlar om Sydsverige igen, men inte heller här var linne allmänt. Tvärtom säger ju källan: Äldsta och enklaste sättet att bädda var med lös halm täckt med ett underlägg eller "underbreda" av trasväv eller fårfällar med ullsidan uppåt. Täcket kunde vara gjort av hopsydda fårfällar eller en rya med den lurviga värmande sidan mot kroppen. Under senare delen av 1800-talet användes hemvävda madrassvar fyllda med halm till madrasser, kuddarna stoppades med blånor (delar av lin eller hampa) och trasor. Lakan användes inte till vardags förrän långt fram på 1800-talet, på sina håll inte förrän på 1900-talet. När man bäddade sängen med lakan till en gäst eller till ett brudpar var det inte för att det var bekvämt eller hygieniskt, utan för att det var fint. Lakansutstyrseln var en statussymbol. Hellre ändra till något liknande.
* På 1800-talet blev vita bomullstäcken vanliga som överkast - osäker på vilken sorts bommullstäcken som menas. Det står inte i källan, så jag föreslår radera.
* Vidare började utdragssängar användas i bondestugorna efter förebild av herrgårdar. Utdragssängen var praktisk i den trångbodda stugan eftersom den drogs ut på natten och kunde rymma fler personer på 1800-talet. Nu skrev jag lite om utdragssängar i min text, inget om dess praktiska funktion, men samtidigt fanns ju fållbänkar även tidigare och kunde användas på ett liknande sätt. Tycker nog det kan tas bort.FBQ (diskussion) 29 april 2024 kl. 12.38 (CEST)
thread_title:  Sängar