Diskussion:Högerpopulism/Arkiv 2016

message: Tycker efter flera genomläsningar att definitionen är för vag. Måste populism, höger eller vänster, med nödvändighet vara kopplad till ett politiskt parti? Om någon utmanar konsensus i ett land och angriper ett etablissemang som personen anser skor sig på förhållandena i samhället samtidigt som de undviker avigsidorna – var går gränsen mellan samhällskritik och populism? Tillåts vissa personer, exempelvis konstnärer, tänja på de synliga gränserna mer än andra utan att anklagas för populism? Och om denna gräns flyttas från ett decennium till ett annat, d.v.s. är glidande, borde man inte påpeka det i texten? Det är väl dessutom känt från statsvetenskapen att ett politiskt parti i röstmaximeringssyfte kan lägga beslag på allmänt ogillade idéer och förslag om allmänheten, d.v.s. väljarna, i stor utsträckning ändrar åsikt mot det som tidigare sågs som populistiskt? Eftersom vi befinner oss i ett skarpare läge än på länge i Sverige p.g.a. flyktingkatastrofen, tror jag att man bör skärpa till definitionen avsevärt. Själv vet jag dock inte riktigt hur det ska göras, annat än att beskriva uppslagsordet ur ideologisk, politisk, filosofisk, sociologisk och ekonomisk synvinkel, och helst visa om det förekommer oenighet bland forskare. I USA och några andra länder finns dessutom en icke-obetydlig kristen (höger)populism som hävdar att islam har en inbyggd konservativpopulistisk och samhällsbevarande strategi. DESSUTOM saknas ett resonemang med exempel på hur samhället eller det s k etablissemanget reagerar på högerpopulismen och dess påståenden som t.ex. "politiskt korrekt media och polisen tystar ner unga muslimers sexattacker mot kvinnor med svenskt utseende". Vilken är samhällets strategi mot sådana anklagelser? Som artikeln är skriven nu, förutsätter den att man är ganska ordentligt insatt i dagens stora samhällsfrågor, och dessutom vuxen med svenska som modersmål, så att man behärskar konsten att läsa mellan raderna för att förstå.--Caspiax (diskussion) 8 september 2016 kl. 06.54 (CEST)
replies: text: Viktiga synpunkter, . Jag är akademiker och det märks på hur delar av artikeln är skriven... Det är ett handikapp.

text: # Det behöver inte vara kopplats till ett parti/organisation. Populistiska ståndpunkter kan förfäktas av individer också.

text: # Gränsen mellan samhällskritik och populism består i "enkla lösningar på svåra samhällsproblem" och en hänvisning till "det sunda förnuftet" med mera. Det går att framföra en riktigt frän samhällskritik utan att vara populistisk. Denna del förtydligas, om jag inte minns fel, i artikeln Populism.

text: # Jag kan inte svara på om konstnärer, men konst är också en kommunikation. Exempelvis kan de antisemitiska judekarikatyrerna ses som en bildspråklig högerpopulism där motsatsförhållandet och linjen dras mellan judar och icke-judar, där juden beskrivs som maktfullkomlig med extrem kontroll över allt i världen.

text: # Jag tycker att definitionen är skarp redan, men den kanske kan göras tydligare och exemplifieras?

text: # Att gränser förflyttas hela tiden är klart. Gränserna är dock mer av vad allmänheten kan acceptera medan själva definitionen kan vara betydligt trögare. Trots att läget i Sverige blivit skarpare och att exempelvis högerpopulistiska SD normaliserats betydligt innebär det inte att SD relativt blivit "mindre" högerpopulistiskt (jag hoppas du förstår hur jag menar).

text: # Citatet du ger ovan "politiskt korrekt media och polisen tystar ner unga muslimers sexattacker mot kvinnor med svenskt utseende" är vad som skulle kunna definieras som högerpopulism och jag är osäker om någon strategi finns mot den typen av villfarelser, hittepå och försök att vilseleda/uppvigla andra, annat än möjligtvis information (men eftersom dessa kluster ofta lider av informationsbias så brukar inte det hjälpa så mycket. Mottagarna och spridarna tenderar att vara extremt konspiratoriska).

text: Vänligen, dnm (d | b) 8 september 2016 kl. 16.26 (CEST)
thread_title:  Definitionsfråga