Diskussion:Retorik

message: Artikeln är skriven utifrån alldeles för elementära fakta. Det saknar en mer gedigen historik över Retoriken och Bibliografin är under all kritik. Svenska referenser av värde (det finns svenska forskare som gjort gedigna insatser och blivit t o m kända i världen) saknas helt och bara någon god väns verk tas upp. 
Retoriska begrepp presenteras helt förenklade och t o m vantolkade, på ett okritiskt och okunnigt sätt. Aristoteles retoriken är visserligen grundläggande, men då måste men åtminstone påtala de problem som funnits vid uppkomsten av verket samt hur denna text hänger samman med andra verk av Aristoteles.
Länkar till sprakhjälpen.fi 24 mars 2009, är ett eget företag vilket strider mot wikipedias principer.
Nä, jag tyckte att det blev rörigare. En kort artikel med länkar ger snabbare överblick. mhn 26 juli 2003 kl.15.26 (CEST)
det finns inga källor till denna artikel. vanligtvis brukar det finnas en ruta överst i artikeln om att det inte finns källor.

message: Jag måste fråga: varför i hela friden ligger en bild på Hitler uppe på en artikel om retorik? Väldigt många framstående retorikforskare skulle se det som en direkt skymf. Jag är väl medveten om att många hävdar att Hitler var en skicklig retoriker, men det finns långt många fler exempel på framstående talare (om nu det är vad man är ute efter) som inte är diktatorer och massmördare. Orebroare 8 april 2011 kl. 14.29 (CEST)
thread_title:  Hitler 

message: Rullade tillbaka ett avsnitt om Att lära ut retorik som försvunnit för ett år sedan. Håller på att skriva en artikel till Retorikmagasinet där jag påtalar en del brister i artikeln, bland annat bristen på referenser. Förhoppningsvis kommer vi att få se en del aktivitet på sidan om någon månad. Humanders 20 oktober 2010 kl. 09.23 (CEST)
thread_title: Tillbakarullning

message: Jag ser det inte som uppenbart, Hitler omnämns såvitt jag kan se inte alls i den texten. - Tournesol 11 april 2011 kl. 16.34 (CEST)
thread_title:  Fungerar referensen i Hitler-bildtexten verkligen som stöd till påståendet i bildtexten? 

message: Kan någon fixa till det där tramset som står efter Platon?
replies: text: Fixat. TJ 15 april 2011 kl. 12.48 (CEST)
thread_title:  Klotter 

message: Lokalvårdaren har flyttat upp avsnittet om historia, vilket är mycket bra. Tidigare kunde man få intrycket att retoriken endast var en modern kommunikationsteori. Den tidigare historielösheten kan möjligen bero på att dessa mina studenter inte har läst tillräckligt mycket om retorikens historia. Den engelska sidan om Retorik är föredömlig med att visa retorikens historia.
Humanders--Humanders (disk) 15 februari 2014 kl. 21.32 (CET)
thread_title:  Historielöshet 

message: Vad sägs om att lägga till ett stycke om relationen mellan retorik och kunskap? Dels är Platons kritik av sofisternas retorik en klassiker, och dels kan ett klargörande av likheter och skillnader belysa ämnet på många sätt. Den engelskspråkiga artikeln om retorik har ett ganska bedrövligt stycke kallat Epistemology, och som jag föreslår ska ändras . Medan jag väntar på respons och har ämnet färskt i minnet kan jag lika väl posta några uppslag här (ge gärna kritik eller förslag på förbättringar): 
# Retorikens syfte är att påverka tro eller beteende med tillgängliga medel (skönhet, sanning, lögner, auktoritet, trender, smicker ..vad som helst bara det fungerar).
# Kunskapens syfte är att upprätta sann rättfärdigad tro med hjälp av upptäckter, evidens, goda skäl, sanna beskrivningar.
# För en retoriker är kunskap ett medel, för en forskare är den ett mål.
# För en forskare är retorik ett medel, för en retoriker den ett mål.
# Retoriskt förnuft (Rhetorical reason) är att upptäcka det relevanta i sammanhanget, eller de tillgängliga medlen, innan man agerar eller formulerar ett argument. Dess domän är det enskilda fallet, inte den allmänna frågan.
# En kunskapsinriktad användning av retorik är att identifiera och välja ut enskilda fall för att kunna finna sanningen om en allmän fråga.
# En retorisk användning av kunskap är att lyfta fram fördelaktiga sanningar och undertrycka ofördelaktiga sanningar för att därmed övertyga.
# Inom ideologier kan retorik och kunskap befinna sig i ett motsatsförhållande (t ex när ideologisk retorik motsägs av kunskap eller upptäckta bevis).
# Inom undervisning kan retorik och kunskap samverka då retorik används för att påverka studenter (och lärare) till att nå kunskap 
# Inom undervisning skiljer sig retorik från kunskap ungefär som undervisning skiljer sig från forskning: läraren förmedlar medan forskaren (som även kan vara lärare) upprättar kunskap. 
# ....
OK, nu har artikeln fått ett nytt stycke kallat "Retorik och kunskap". 
--Kopare (diskussion) 10 april 2014 kl. 16.54 (CEST)
thread_title: Retorik och kunskap

message: En förbättrad (om så inte någorlunda fullständig) text hade skickats med klargöranden av olika retoriska funktioner som höjer dess värde i dagens samhälle och utbildning, i stället för att upprepa det sekellånga rappakalja. Varför togs de bort? Ochj varför ignoreras mina och andra forskares insatser i Retorikens återinförande i Sverige? JLR svara gärna, om ni har skam i kroppen, till <fronesis@bredband.net> OBS!! JAG HAR SIGNERAT MED JLR OCH EN E-POSTADRESS!!!! 
replies: text: Jag tror nog att vi har skam i kroppen, men diskussionen skall ske öppet här på Wikipedia, inte i e-post till dig personligen. Så fungerar Wikipedia. Jag skickar frågan vidare  Riggwelter (diskussion) 26 oktober 2015 kl. 23.24 (CET)
replies: text: :Den borttagna versionen hade en märklig centrering kring en enda person. Se exv följande borttagna avsnitt:

text: :</references>Professor José L Ramírez</references>

text: :− (f.d. SR:s programredaktör, kommunpolitiker , medarbetare och

text: :− styrelsemedlem i m m) har spridit retorikkunskapen i Sverige vid Nordiska

text: :− institutet för samhällsplanering, i KTH och Företagsekonomiska institutionen,

text: :− under ledning av forskarutbildning vid

text: :− SLU  och slutligen inom Södertörnshögskolas

text: :− Retorikavdelning. Ledamot i redaktionsrådet för Rhetorica Scandinavica har

text: :− också gjort vissa bidrag i såväl tidskriften com förlaget. Förutom sin

text: :− aktivitet i Sverige har han också haft aktiv medverkan och publikationer

text: :− Spanien och Latinamerika. JLR har kämpat för en förnyelse av uppfattningen om retoriken och därmed om retorikutbildning och retorikforskning i intim relation till forskningen och diskussionen om samhällsutvecklingen och politiken.

text: :− Ett urval av hans bidrag på svenska till publikationer som alltid haft anknytning till språkbruket och retorik som grundläggande medborgarbildning och politiskt beslutsfattande''

text: :Den borttagna versionen hade språkdrag, såsom felaktiga versaliseringar, som ger vid handen att vederbörande själv lagt in texten. Ataraxim (diskussion) 26 oktober 2015 kl. 23.30 (CET)
replies: text: ::...vilket bekräftas här. Riggwelter (diskussion) 26 oktober 2015 kl. 23.35 (CET)
replies: text: :::Det är alltså en sorts fåfängeredigering; i den borttagna texten fanns ett "löfte" om att vederbörandes publikationslista skulle läggas ut! Om man i övrigt ser till innehållet i övrigt så var det väldigt vinklat såtillvida att retorik blev liktydigt med pragmatik. Ataraxim (diskussion) 26 oktober 2015 kl. 23.38 (CET)
replies: text: ::::Då har vi haft skam nog i kroppen att svara. Riggwelter (diskussion) 26 oktober 2015 kl. 23.40 (CET)
replies: text: :::::Jag svarar till dem som tar på sig rollen som domare (eller "dummare") och har misshandlat mitt försök till förbättringar av denna text. Jag skriver utan att dölja vem jag är i någon rubrik. Om dessa två oförskämda peroner har någon anständighet kvar i kroppen så begär jag att de vänder sig till mig via adressen fronesis@bredband.net.

text: :::::Saken gällde redigeringen av artikeln om Retorik, ett ämne som jag behärskat och drivit i Sverige mer än de flesta. Jag har undervisat i flera år i retorik på universitetet och har ett antal publikationer där jag försökt reda ut en del uppfattningar som har fastnat sedan långa tider och fått Retoriken att reduceras till en manipulations konst. Dessa oförskämda domare påstår att jag inte har förstått vad Retorik innebär och att jag förväxlar den med Pragmatiken. Jag förväxlar ingenting på det sättet. Dessa två individer vill göra sig till domare och blir bara dummare. Jag talar just om Retorik, inye om Pragmatik och gör det med ambitionen att få en diskussion om VAD VI GÖR MED SPRÅKET och VAD SPRÅKET GÖR MED OSS, vilket är i grunden ävan Aristoteles uppfattning. OM Aristoteles filosofi har jag många sidor i min avhandling och om retoriska frågor har jag en lång rad skrifter och artiklar. Jag hade, såsom DE TVÅ OFÖRSKÄMDA CENSORERNA AV MIN REDIGERING säger, lovat att skicka en bibliografisk lista. JAG HAR INTE HUNNIT MED DETTA, eftersom det är en lång lista och jag måste välja ett begränsat antal texter som passar direkt i WIKIPEDIAS sida.

text: :::::Er nedvärdering av min uppfattning om Retoriken är just ett försök att rädda Retorikens värde i dagens samhälle mot den reducering och nedvärdering som retoriken har haft och som fick ämnet att försvinna från våra studieplaner en lång tid, efter att ha varit ett centralt ämne på den tiden då Trivium och Qvadrivium var de grundläggande studieämnen. Jag kan visa referenser av kloka forskare (t ex Lennart Hellspong) som uttryckt sin uppskattning för mina insatser.

text: :::::De insinuationerna som mina två ovänner drar upp om att jag skulle uttrycka mig slarvigt tolkar jag som ett försk at få rätt genom smutskastning (en metod som retoriken, uppfattad i traditionell mening, använder ofta). Låt mig ge et exempel på sådan retorik genom att säga: "Det ligger någonting i vad ni påstår ... men inte mycket"

text: :::::OM NI HAR SKAM KVAR I KROPPEN; LÅT OSS KOMMA TILL TALS PÅ ÖPPET, DEMOKRATISKT SÄTT.

text: :::::José L. Ramírez - (förutom gamla folkskollärare) fil.dr. i samhällsplanering, professor i humanvetenskaplig handlingsteori, (tidigare bibliotekarie, kommunpolitiker och kulturchef) med en lång lista av texter och uppdrag om frågor som har med retorik och aristotelsik filosofi att göra, som grund till ett humanistiskt klokare styrt samhälle.
replies: text: ::::::Dina inlägg och synpunkter har redan besvarats ovan. Och då du fortsätter diskutera i form av invektiv och personangrepp lär responsen bli allt svagare. Till exempel jag själv vägrar läsa denna typ av invektivstinna inlägg och då sätta mig in i vad du resonerar om i detalj. Yger (diskussion) 27 oktober 2015 kl. 15.17 (CET)
replies: text: :::::::Jag kan förstå att Wikipedias system är förvirrande. Mitt förslag är att du skriver en version på en undersida till din användarsida. Tänk på att grundprinciperna. När du är klar kan du meddela mig genom att klicka här. Jag kan då hjälpa dig att göra artikeln mer till Wikipedias standard.//Hannibal (diskussion) 27 oktober 2015 kl. 15.57 (CET)
thread_title: Förbättrad version

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Retorik. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20041214094206/http://humanities.byu.edu/rhetoric/silva.htm till http://humanities.byu.edu/rhetoric/silva.htm
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 12 juni 2018 kl. 01.29 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade