Diskussion:Healing/arkiv

message: Artikelns Vetenskapliga undersökningar från Uppsala universitetssjukhus uppges påvisa påtagbara förändringar i blodcirkulationen hos patienter som fått healing i ca 20 minuter tycker jag känns märkligt med tanke på att det är ett så uppseendeväckande påstående att de exakta resultaten och/eller en länk till en officiell rapport borde publiceras på sidan, om det nu stämmer. 
Om ingen kan plocka fram en exakt referens till de undersökningar som åsyftas föreslår jag att påståendet raderas eller att det väldigt tydligt framgår vem/vilka det är som "uppger" att förändringarna påvisats, i nuläget trovärdighetsparasiterar det på UUS utan att komma med något konkret. - Tournesol 14 maj 2004 kl.00.53 (CEST)
replies: text: Instämmer, sådana påståenden bör styrkas med en tydlig källhänvisning, annars bör det tas bort. /Elinnea 14 maj 2004 kl.01.03 (CEST)
replies: text: :Instämmer i princip, men jag lämnade ändå kvar texten när jag redigerade. Jag lämnade kvar texten av hänsyn till den ursprunglige författaren (efter lite funderande), men lade in "uppges". Jag tycker det ordet, tillsammans med att det inte finns någon hänvisning ger ett bra underlag för att bedöma påståendet, men jag tänker inte lägga tillbaka texten om någon vill ta bort den.Sjö 14 maj 2004 kl.09.44 (CEST)
replies: text: ::Ursäkta, men uppges av vem? Referenser till källor fyller precis den här rollen och bör användas för att motivera precis den här sortens resultat. Finns det ingen referens så bör inte påståendet vara med överhuvudtaget. Det står dessutom "vetenskapligt bevisat" men det finns ingen referens till någon studie. Jag tar mig friheten att ta bort paragrafen om vetenskapliga bevis tills någon hittar några.Mats Kindahl 18 maj 2004 kl.12.13 (CEST)
replies: text: :::Hmm... jag läste fel, det står faktiskt "inte vetenskapligt bevisat". Ursäkta. Jag får skylla på mitt hetsiga humör.  //Mats Kindahl 18 maj 2004 kl.12.15 (CEST)
replies: text: ::::Artikeln börjar "Healing (en. "läkning")". Men healing heter väl egentligen helande på svenska? Healing är ett lånord från engelska som av någon anledning blivit vanligt. Översättningen "läkning" tycker jag är mindre bra p.g.a. att det för tankarna till läkarvetenskap (medicin). Verb: att hela någon. Personen som helar kallas helare (artiklen hävdar "healer"). Har jag rätt? I så fall är det väl rimligt att göra en REDIRECT från healing till helande eftersom detta är en svensk encyclopedi. Healing bör naturligtvis inte tas bort helt eftersom det är ett ofta använt ord. Det är vad jag tycker. Plaudite 17 maj 2004 kl.19.02 (CEST)
replies: text: :::::Jag håller inte med dig om att helande är samma sak som healing. Som jag uppfattat det så används ordet helande främst inom frikyrkorna (med betoning på tron och underverk) medan healing används inom new age-rörelsen (med betoning på energibalans).  Jag är skeptisk till att använda engelska låneord i onödan, men här tycker jag det finns skäl för det eftersom det ger bättre språklig precision.Sjö 19 maj 2004 kl.10.34 (CEST)
replies: text: ::::::Jag håller med Sjö om att healing inte är samma som helande. Det är lönlöst, för att inte säga dumt, att försöka styra språket - språket utvecklas autonomt. Nu har healing blivit inarbetat i medvetandet, med en viss betydelse. Använder man sedan ordet healing bör även ordet healer användas. Säger man helare kan detta missuppfattas som det verb som hör till helande.  Rudolf 1922 19 maj 2004 kl.11.21 (CEST)
replies: text: :::::::Jag förstår inte varför homeopati och Christian Science ligger med som länkar. Var är kopplingen, mer än att det är pseudovetenskap? Kan man plocka bort?Sjö 18 maj 2004 kl.11.55 (CEST)
thread_title: Vetenskapliga udnersökningar

message: Jag kan stärka teorin om healing och dess effekter. Idag så finns det i England läkare som är utbildade healer och om de inte själva har den utbildningen så remitterar de gärna till en healer. Vi i Sverige är så långt efter när det gäller helhetstänkande vid behandling av sjukdom. Det finns massor med studier och forskning gjorda runt om i världen men endast ett fåtal i Sverige. Lilian Rindstam har genomfört en forskning på Akademiska i Uppsala med läkare och sjuksköterska, där de kunnat påvisa resultat före och efter healing med hjälp av en värmekamera. Hon har även föreläst för riksdagen om sina reslutat vid två tillfällen.//SjälaRum, Angelica Rasmusson 2 Januari-2007 
replies: text: Och det har du några trevliga källor på? Hittills har man, vilket också engelska wikipedias motsvarande artikel skriver, inte kunnat finna några fysiologiska effekter som ligger utanför placeboeffekten. Lord baver 19 april 2007 kl. 11.46 (CEST)
thread_title: Stärka teorin

message: Förstår inte varför det i artikeln sägs att healing främst används i vissa kristna sammanhang. Precis som antytts på denna diskussionssida är det väl snarare så att ordet "helande" används inom kristendomen (frikyrkan) medan "healing" är en term som används inom så kallad nyandlighet?
thread_title: Healing/helande

message: Jag kan inte alls förstå varför meningen om att healing har kritiserats (p.g.a. föräldrar) alls finns med. Det är inte något specifikt för healing, att det finns föräldrar som beter sig på ett sätt som inte är gynnsamt för barnen. Healing är en alternativ metod, som lyder under Kvacksalverilagen, som det hette förut. En seriös och professionell healer är därmed noggrann med att för klienterna påpeka att healing är ett komplement, och att konventionell sjukvård aldrig ska vägras eller nonchaleras. // Sophia
thread_title:  Kritik av healing 

message: Jag anser att artikeln inte är skriven från en neutral ståndpunkt (NPOV), vilket jag försöker visa genom några av kommentarerna nedan.
"behandlar sjukdomar..." ger en för snäv definition. Healing är inte enbart sjukvård utan även hälsovård. En lämpligare definition skulle även innefatta ett uttryck som till exempel "förbättra välbefinnandet".
"men anhängarna till och utövarna av healing hänvisar ofta till olika fall..." Är detta hörsägen? Förslag: ersätt "hänvisar ofta" med "kan hänvisa" eller ta bort meningen då den är överflödig, särskilt då det saknas en källa angående placebo i anslutande mening, eller önskar redaktionen vara inkonsekvent med källhänvisningar? Här förnimmer jag en tendens till vinkling.
"Hypoteser som framförts av anhängare till healing". Detta är ett illavarslande språkbruk. "Hypotes" är ett begrepp förknippat med vetenskapen och i den här kontexten kan det upplevas som att man genom detta ordval vill utpeka healing som en pseudovetenskap. Det finns både helare som framställer healing som (pseudo)vetenskap och de som inte gör det. Även här uppfattas en brist på neutralitet.
"ökad blodgenomströmning... också... genom att öka cirkulationen". Något ord verkar överflödigt här, antingen "också" eller några av synonymerna till hemodynamisk respons.
"Även andra pseudovetenskapliga förklaringar förekommer..." En förklaring blir först pseudovetenskaplig om den utmärker sig för att vara vetenskaplig men inte uppfyller vetenskapliga kriterier. Om en helare inte gör anspråk på att vara vetenskaplig, men ändå tror på vissa förklaringar ska den helaren inte märkas som pseudovetenskaplig. Artikelns språkbruk så som det används i nuläget drar alla helare över en kam. Det här kan vara svårare att se, men jag anser att det är bristfälligt att måla ut någon som "pseudovetenskapsman" när denna inte gör anspråk på vetenskap. Som sagt finns det båda typerna.
"Healing har kritiserats, bland annat på grund av fall där föräldrar vägrat låta sina barn behandlas...". Vad som avses med barn här skulle kunna förtydligas, för enligt kvacksalverilagen får barn under 8 år varken undersökas eller behandlas. Det är ingenting specifikt för healing utan lagen gäller allmänt för - mig veterligen - samtliga alternativa och komplementerära behandlingar. Här håller jag med Sophias kommentar.
För övrigt anser jag att healing bör beskrivas som komplementärmedicinsk behandling. Jag har inte stött på någon som envist velat hävda den som alternativmedicinsk, men det kanske existerar. Jag anser därför att båda begreppen bör tas i bruk i artikeln, t.ex. genom uttrycket "alternativ- eller komplementärmedicin".
90.235.135.165 27 oktober 2008 kl. 02.40 (CET)
replies: text: Parkerar ett par relevanta länkar för senare användning: .Sjö 27 oktober 2008 kl. 13.02 (CET)
replies: text: :Tack vare länkarna ovan förstår jag nu bättre vad som menas med påståendet kring barn. Artikeln "Child fatalities from religion-motivated medical neglect" publicerad i Pediatrics är relevant då den styrker det tidigare påståendet. Artikeln är särskilt relevant då det finns de som anammar healing som alternativmedicin och bör därför inkluderas. I och med detta bör det även betonas att healing kan ses som komplementärmedicin istället för alternativmedicin.

text: :En beskrivning av skillnaden mellan alternativ- och komplementärmedicin presenteras på en hemsida publicerad av National Center for Complementary and Alternative Medicine (NCCAM) som tillhör National Institutes of Health (NIH), dvs. U.S. Department of Health and Human Services.

text: :Det framgår tydligt att en vis typ av healing kan vara komplementärmedicin då den används i tillämpad integrativ medicin: "Reiki has historically been practiced as a form of self-care. Increasingly, it is also provided by health care professionals in a variety of clinical settings."

text: :Se även publikationen .

text: :90.235.136.139 27 oktober 2008 kl. 19.54 (CET)
thread_title:  Brist på neutralitet