Diskussion:Katarina Gospic

message: Född var? 81.224.255.180 17 juni 2013 kl. 13.22 (CEST)
replies: text: I Kista. / Elinnea (disk) 17 juni 2013 kl. 15.42 (CEST)
thread_title: Födelseort?

message: Är hon filosofie doktor i medicin? Hur går det ihop? 81.224.255.180 17 juni 2013 kl. 13.32 (CEST)
replies: text: Som du kan se så är det vad som anges i källan från Sveriges Radio. Karolinska Institutet uppger att hon är "filosofie och medicine doktor" så det är möjligt att SR blandat samman begreppen. Korrigera gärna om har vidare information. /Ariam (disk) 17 juni 2013 kl. 14.17 (CEST)
replies: text: :Det troliga är nog att hon disputerat två gånger vid KI och är dubbeldoktor. 81.224.255.180 17 juni 2013 kl. 19.55 (CEST)
replies: text: ::Det handlar säkerligen om förvirring på grund av sammanblandning med de internationella begreppen. På svenska är en läkare som disputerat medicine doktor, men internationellt betecknas detta som MD PhD eftersom MD är motsvarighet till läkarexamen.  MD PhD innebär alltså inte att personen disputerat två gånger. http://www.brainbowlabs.com/wp-content/uploads/2011/08/KatarinaGospic_CV1.pdf /Annika (disk) 17 juni 2013 kl. 20.18 (CEST)
replies: text: :::Så är det förstås! Tack! 81.224.255.180 17 juni 2013 kl. 20.57 (CEST)
thread_title: Filosofie doktor i medicin?

message: En viktig del av Gospic:s artikel är hennes böcker. Som det nu är upptas mycket av brödtexten av böckerna, vilket förlag, årtal, medförfattare etcetera. Sedan har vi en bibliografi där det inte står medförfattare, men upprepas info om förlag. Och sen är det slutligen referenser som överlag går till bokförlaget.
Jag skulle vilja ha den fulla Bokref-infon från LIBRIS i bibliografin (möjligen trimmad på Gospics namn eftersom det är underförstått att hon är författare), och trimma brödtexten litegranna och kanske skippa några av förlagsreferenserna. Tyckte Anhn (diskussion) 15 januari 2019 kl. 10.58 (CET)
replies: text: Bra du har mitt stöd.Yger (diskussion) 13 februari 2019 kl. 18.33 (CET)
replies: text: :Det som normalt tas upp i en bibliografi för en författare är år, titel, eventuella medförfattare, omfattning av bidrag om personen inte är huvudförfattare och eventuellt språk om de skiljer sig från förväntade. Andra parametrar man får från Libris gäller vanligen specifika utgåvor och är därmed inte intressanta i sammanhanget. Bokref-mallen är till för källförteckning, där är det viktigare att få tag på samma utgåva för att kunna gå direkt till rätt sidnummer och för att ev revisioner inte skall påverka texten. Istället för bokref-mallen är det bättre att komplettera med medförfattare och sedan stryka i brödtexten. Förlag kan strykas.

text: :andejons (diskussion) 14 februari 2019 kl. 08.38 (CET)
thread_title:  Bibliografi - vad ska den innehålla? 

message: SR-källan anger att hon är läkare. Förblir hon läkare om hon vid något tillfälle varit läkare men inte arbetar som läkare längre? Ett nyskapat konto ändrade till läste hon läkarutbildningen vilket jag skulle tolka som att hon påbörjat utbildningen men hoppat av eller läst till examen men inte fått legitimation, men det är möjligt att användaren menade att hon inte bör kallas läkare om hon inte är yrkesverksam. - Tournesol (diskussion) 1 februari 2022 kl. 09.34 (CET)
replies: text: Jag ser förresten att redigeringskommentaren angav argumentet enligt lag kan man inte kallas för läkare om man inte gjort allmäntjänstgöring och är legitimerad. Det är kanske ett hyggligt argument att ändra formuleringen även om källan påstår att hon är läkare. - Tournesol (diskussion) 1 februari 2022 kl. 09.38 (CET)
replies: text: :Hon förblir läkare, så länge hon har kvar sin läkarlegitimation.−En som kommenterar (diskussion) 1 februari 2022 kl. 10.48 (CET)
replies: text: ::Men enligt pressmeddelandet från KI som det hänvisas till nedan så antyds det utifrån ordvalet att hon har examen fån läkarlinjen, men aldrig varit yrkesverksam som sådan och därmed inte varit legitimerad läkare.Ricjac 2 februari 2022 kl. 20.46 (CET)
Hon är inte legitimerad läkare  men har examen från läkarutbildning. Legitimation och rätt att kolla sig läkare får man efter avslutad AT, vilket Gospic inte har.

text: Det är väl knappast orimligt att hon gick direkt vidare till doktorandutbildning utan AT-tjänst. Karolinska beskriver i pressmeddelandet inför att hon skulle sommarprata henne endast som medicine doktor, inte läkare. Jag stryker uppgiften i väntan på att trovärdig källa på att hon har legitimation framkommer.

text: andejons (diskussion) 2 februari 2022 kl. 12.29 (CET)

text: Den som känner för lite egen forskning kan ju kontakta Socialstyrelsen för kontroll i HOSP. "Förfrågningar om enskilda personers behörighet görs via e-post till hosp@socialstyrelsen.se eller via telefon." "Helgfri tisdag till fredag kl. 09:00-10:00 Telefon: 075-247 42 42". Kitayama (diskussion) 2 februari 2022 kl. 20.55 (CET)
thread_title:  Läkare eller inte 

message: Ett nyskapat konto menar att Gospic inte kan kallas forskare då man enligt kungliga vetenskapsakademin är [...] att betrakta som forskare om man publicerat en artikel senaste tre åren.
Jag vet inte om Wikipedia behöver följa KVA:s skrivregler. - Tournesol (diskussion) 1 februari 2022 kl. 09.36 (CET)
replies: text: Det verkar vara en definition som KVA har för sin verksamhet. KVA är visserligen en auktoritet i sammanhanget, men "forskare" är inte någon skyddad yrkesbeteckning så vitt jag vet. Gospic kan nog bedriva forskning i sin egen verksamhet oavsett vad andra tycker om det.−1 februari 2022 kl. 10.50 (CET)En som kommenterar (diskussion)
replies: text: :Klart hon kan bedriva forskning, men då bör det framgå med källa för vem det sker än bara en vag antydan. Ricjac 2 februari 2022 kl. 19.42 (CET) 
Stämmer såklart att det inte är en skyddad titel. Men om man inte publicerar någon forskning på ett decennium är man väl knappast forskare, även om man disputerat?85.228.123.140 2 februari 2022 kl. 11.30 (CET)

text: Jo en gång forskare alltid forskare, det är inte en befattning Yger (diskussion) 2 februari 2022 kl. 11.32 (CET)
replies: text: :Fast ip-numret har ändå en poäng i att den som inte publicerat peer-reviewad forskning på X antal år inte längre kan anses verksam som forskare, även om det onekligen är en del av personens utbildningsbakgrund? Från hennes egen hemsida så får en intrycket att hon arbetar som konsult åt diverse företag med sin specialistkompetens snarare än att i strikt mening bedriva vetenskaplig forskning. Ricjac 2 februari 2022 kl. 19.36 (CET)

text: Ja, varför inte? Wikipedia är en encyklopedi, inte en matrikel. - Tournesol (diskussion) 2 februari 2022 kl. 11.33 (CET)
replies: text: :::Wikipedia innehåller många ytterst tvivelaktiga beskrivningar i artikelingresser, där någon som en gång i tiden tagit en grundexamen inom något ämne, som den sen alls inte varit verksam inom, beskrivs som ekonom matematiker med mera. Dessa beskrivningar är korrekta men ändå något problematiska. Här framgår det ändå tidigt i andra stycket att hennes nuvarande verksamhet ligger inom annat fält. Tycker summan är någorlunda, men anser också att vi oftare borde ta bort dessa rutinmässiga benämningar mtp  akademiska meriter som inte är relevanta för personens gärning. Exv. vore det teoretiskt inte fel att i ingressen benämna biskopen i Västerås, Mikael Mogren, som byggnadsaktikvarie. Jag menar att det vore "undue weight".
replies: text: ::: Om vi skulle skriva om artikelinledningen enligt modell Mogren bleve resultatet ungefär
replies: text: ::: Katarina Anna-Maria Gospic, född 6 februari 1984 i Kista, är en svensk medicine doktor, författare, föreläsare och konsult. Hon har tidigare varit verksam som hjärnforskare.

text: ::: Gospic är uppvuxen i Akalla i Stockholm. Åren 2002–2011 utbildade hon sig till läkare samt blev fil. mag. i fysiologi och medicine doktor 2011 vid Karolinska Institutet. 2011 startade hon det egna konsultföretaget Brainbow Labs, varifrån hon bedriver sin huvudsakliga verksamhet.

text: ::: Under förutsättning att inget svenskt universitet listar henne som anställd tycker jag att något i den stilen vore bättre än det nuvarande. Eftersom det finns så starka intressen som gärna vill benämna henne forskare misstänker jag dock att det skulle blir svårt att genomföra. --Hjordmån (diskussion) 4 februari 2022 kl. 15.36 (CET)
replies: text: ::::Jag gillar inte epiteten föreläsare och konsult. Det är syselsättningar som det är svårt bedriva utan någon grundkompetens eller basmeriter och då är de dessa som skall nämnas. Och hon disputerade i Kognitiv neurovetenskap, och då fel utelämna den meriten/kompetensen Yger (diskussion) 4 februari 2022 kl. 16.19 (CET)
replies: text: :::::Vill man avgöra om någon är aktiv forskare är det bättre att kontrollera om personen publicerat sig. Att vara anställd av högskola eller universitet är varken nödvändigt eller tillräckligt.

text: :::::andejons (diskussion) 4 februari 2022 kl. 16.33 (CET)
replies: text: ::::::Hon är disputerad inom kognitiv neurovetenskap, och har utöver avhandlingen publicerat x antal artiklar vore en fullt adekvat beskrivning. Särskilt om man kan reda ut huruvida x är 0, 1 eller 5. --Hjordmån (diskussion) 4 februari 2022 kl. 17.09 (CET)
replies: text: :::::::Och varför inte enbart första delen? Det är källbelagd fakta. Yger (diskussion) 4 februari 2022 kl. 17.12 (CET)
replies: text: ::::::::Sedan i min begreppsapparat har man forskat för att kunna disputera, speciellt i ett teknikorienterat ämne som detta. Men jag propsar inte på detta utan är bara mån att meriten/kunskapen av disputationen finns med i första meningen, hon har i mycket byggd sitt yrkesliv på detta. Yger (diskussion) 4 februari 2022 kl. 17.22 (CET)
replies: text: ::::::::: Artikeln om Lena Einhorn benämner inte henne som forskare. Det går ju rakt emot vad de flesta säger här, så borde vi inte raskt benämna henne som medicinsk forskare? Det tror jag få vill, för man vill inte underblåsa intrycket av en expertis som hon inte har. Sen tycker jag inte Einhorn-artikeln är något föredöme. Tycker hennes disputation (nåt cancer-virologisk, väl) och korta forskarkarriär kan nämnas. Men den datapunkten ska inte tillåtas forma bilden av henne. Hon ska inte tituleras som forskare. Menar att man även i fallet Gospic bör dra åt sig öronen. --Hjordmån (diskussion) 5 februari 2022 kl. 09.43 (CET)

text: ::::::::: Yger, hur mycket man gjort efter disputationen säger mycket om hurpass mycket medicinsk forskare man är. Har hon gjort postdok? Doktorshatt men ingen postdok är typ en avhoppad medicinsk forskare.

text: ::::::::: Nu har vi ingen info om hennes forskning efter disputationen. Det är i sig skumt. Avsaknad av data tillsammans med den märkliga titeln "fil mag i fysiologi", som hon inte visar vad det baseras på, ser mycket ut som uppblåsning av CV för att skapa cred, för att bli trovärdig som föreläsarkonsult. --Hjordmån (diskussion) 5 februari 2022 kl. 09.43 (CET)

text: ::::: Yger "gillar" inte "epiteten" föreläsare och konsult eftersom Det är syselsättningar som det är svårt bedriva utan någon grundkompetens eller basmeriter. Tvärtom, säger jag. Typexempel Thomas Erikson (ledarskapscoach), han med boken Omgiven av idioter som lyckats mycket bra och tjänat grova pengar trots avsaknad av sådana. Att artikeln väljer att titulera honom ledarskapscoach redan i titeln är ett ställningstagande. På motsvarande sätt är det ett ställningstagande att låta folk åberopa begreppet "forskare" för att skaffa cred. Eriksson kallar sig beteendevetare. Ingendera titeln är skyddad. Forskare är den som omgivningen accepterar som forskare. Sista åren har märkligt många börjat betrakta Lena Einhorn som forskare igen. I sig mycket märkligt.

text: ::::: IMHO borde Yger vrida ett par varv på sin tanke. Föreläsare och konsulter har stort behov av att framstå som att de har grundkompetenser och meriter - se Eriksson som kallat sig beteendevetare - juridiskt oklanderligt, och mycket ändamålsenligt. Det är extra viktigt att vara en smula skeptisk med föreläsarkonsulters CV:n, och inte hjälpa till med CV-uppblåsande.  --Hjordmån (diskussion) 5 februari 2022 kl. 09.43 (CET)
replies: text: ::::::Ja det finns professionella föreläsare, men de flesta lever på att berätta om det de gjort/vet. Konsult är en anställningsform, jag har själv varit både konsult och anställd men gjorde precis samma jobb, och det är det jag gjorde som är relevant nämna. Och jag förstår inte vad menar att jag är CV uppblåsare, Jag har inte drivit hårt hon skall kallas forskare men att hennes kompetens inom kognitiv neurovetenskap skall nämnas, då hon mycket levt på att detta och det skriver du ovan att även du kan köpa? Yger (diskussion) 5 februari 2022 kl. 10.33 (CET)

text: Enligt NE:s ordbok betyder forskare "person som yrkesmässigt ägnar sig åt forskning". Ur den aspekten är hon f.d. forskare. Hennes akademiska titlar är inte f.d. Det är en annan sak. Sen tycker jag inte att "f.d. forskare" är en bra benämning (ogillar även sport-wikipedias fäbless för att så fort en idrottsmans/kvinnas karriär avslutas benämna dem som före detta fotbollsspelare osv. Är Björn Borg en f.d. tennisspelare? Hell no, han har så mycket tennis i sig att det räcker tills han dör. Men jag vet att de som redigerar sportartiklar inte håller med mig.) Vad gäller människor som hoppat av från forskarkarriär förordar jag andra konstruktioner än f.d., enligt ovan. --Hjordmån (diskussion) 5 februari 2022 kl. 10.02 (CET)
thread_title:  Forskare eller före detta förskare 

message: En fil. mag. ska ha "huvudämne från humanistisk, matematisk–naturvetenskaplig eller samhällsvetenskaplig fakultet". Nu brukar fysiologi finnas på medicinsk fakultet. Ev. är det möjligt att ta en magisterexamen med huvudämnet fysiologi på medicinsk fakultet, men isåf bleve titeln med. mag. Förstår någon hur man blir fil. mag. i fysiologi? --Hjordmån (diskussion) 4 februari 2022 kl. 15.21 (CET)
replies: text: Så här står det i en källa från 2013 som används för stycket (i de andra två nämnns inte examina), : "Katarina är läkare (M.D.), fysiolog (MSc.) och författare som disputerat (Ph.D.)". Master of Science för fysiolog, funkar det bättre? Kan det ha gjorts utomlands, i Kanada t ex verkar MSc. in Physiology finnas:.-- LittleGun (diskussion) 4 februari 2022 kl. 15.57 (CET)
replies: text: : Låter som en examen inom läkarutbildningen, lite som vanlig med.kand. fast då snäppet högre. Om examen är tagen utomlands verkar det vettigt att istället kalla den Msc i fysiologi. Samtidigt låter det väl smått onödigt att rabbla underexamina som ingår i läkarutbildningen. Det vore verkligen önskvärt att ha källa på varifrån denna examen kommer. Lägger in en förtydliga-mall i artikeln. --Hjordmån (diskussion) 4 februari 2022 kl. 16.06 (CET)
replies: text: :: Enligt enwp är hon utbildad på KI. Uppgifterna om utbildning förefaller hämtade från Brombergs förlags sida om henne. Där är syftningen dock något otydlig, så det inte helt framgår om hon enbart doktorerat på KI eller om hon läst hela klabbet där. Formuleringen fanns där 2016  men hade försvunnit från sidan i mars 2018 . Nu är hela sidan borta. --Hjordmån (diskussion) 4 februari 2022 kl. 16.20 (CET)
replies: text: :::Den åberopade källan verkar opålitlig. Gospic har knappast två doktorstitlar (M.D. och Ph.D.).

text: :::andejons (diskussion) 4 februari 2022 kl. 16.31 (CET)
replies: text: :::: Vilken källa åsyftas? Var står det både MD och PhD? Att en svensk medicine doktor kallas PhD när språket är engelska är fullt normalt. Doktorstiteln och dess olika språkliga varianter diskuteras f.ö. under egen rubrik högre upp på sidan. --Hjordmån (diskussion) 4 februari 2022 kl. 17.06 (CET)

text: ::Läkare, fysiolog och disputerad. Så presenteras hon genomgående och även av sig själv. Skulle inte fysiologgrejen snarare vara en påbyggnadsgrej än en underexamina? LittleGun (diskussion) 4 februari 2022 kl. 16.31 (CET)
replies: text: :::Genomgående nämns KI, jag fattar det som hon "bara" disputerat där. LittleGun (diskussion) 4 februari 2022 kl. 16.34 (CET)
replies: text: :::: Titeln är inte högre examen än doktorshatten. Undrar vagt om man idag kanske man ska ha en master innan man får doktorera, alltså ett steg på vägen. Så funkar det ofta inom humaniora - inte formellt, men i praktiken. Utan master är man inte konkurrenskraftig. Inom medicinen har det alltid varit mer gott om doktorandplatser, men kanske det idag funkar så även där? Om (jag säger om, jag vet inte)  det gäller en master som hon tagit för att kunna konkurrera om doktorandplatser är det en väldigt märklig grej att räkna upp. Jag tror det finns någon term för trix som tas till för att kunna räkna upp så många titlar som möjligt (kommer just nu inte på den). --Hjordmån (diskussion) 4 februari 2022 kl. 17.06 (CET)
replies: text: :::::Jag tror hon skrivit en del om träning och kost och hjärnan så det kanske är därför också. Fast jag lutar ändå åt att det är en utomlandspåbyggnadsutbildning och ett specialintresse. Fast jag har väldigt dålig koll på de olika förkortningarna och vad de innebär. LittleGun (diskussion) 4 februari 2022 kl. 17.28 (CET)
replies: text: ::::::Jag länkade till en presentation som också är källa till stycket med uppgiften, där det framkom om MSc:: "Katarina är läkare (M.D.), fysiolog (MSc.) och författare som disputerat (Ph.D.)". Jag sjabblade när jag kopierade url:en. Det är möjligen någon som försökt sammanfatta uppgifterna men inte haft stenkoll.--LittleGun (diskussion) 4 februari 2022 kl. 17.37 (CET)
replies: text: :::::::Bolognaprocessen började genomföras under Gospics studietid. Det gör att det knappast kan ha varit krav på en master för doktorandstudier, men att det kan tänkas att hon erbjöds möjligheten att ta en. Fast med tanke på källan så skulle jag inte vilja skriva in det. Och med "källan" syftar jag naturligtvis på den av LittleGun citerade. Den är i någon mening på svenska, men bör nog snarare anses vara dåligt översatt engelska. Jag litar i alla fall inte på den för fem öre.

text: :::::::andejons (diskussion) 4 februari 2022 kl. 17.41 (CET)
replies: text: ::::::::Jag skummade igenom hennes sommarprat. Jag noterade inget om utomlandsstudier, vilket jag tror hon hade gjort om det var så. Hon presenterar sig efter introt med "titlar som kategoriserar mig är fysiolog, läkare, hjärnforskare, företagare och författare", och sedan efter högstadietidens kämpande i en stökig skola att hon ändå 11-11-11 hade en fysiologexamen, en läkarexamen och en filosofidoktorsexamen (26:25).Fysiolog verkar som sagt viktig. Jag tycker vi helt enkelt kan ta bort examensförkortningarna. LittleGun (diskussion) 4 februari 2022 kl. 18.26 (CET)
replies: text: :::::::::Fast det är ju hon själv som skriver på Brainbow Labs hemsida "Katarina Gospic is an M.D., Ph.D. and a M.Sc. in Physiology from the Karolinska Institute." Det skulle vara intressant att läsa hennes fullständiga CV. /ℇsquilo 5 februari 2022 kl. 10.55 (CET)
replies: text: ::::::::::Det kan väl vara någon som sköter hennes webbsida och det måste ju inte vara rätt ändå, och inget hindrar att vi tar bort förkortningarna. Finns hon på LinkedIn? LittleGun (diskussion) 5 februari 2022 kl. 11.53 (CET)
replies: text: :::::::::::Nedan länkades hennes avhandling, och där fanns också hennes spikblad. Det kallar henne "M.D., M.Sc." och säger att hon gick upp för en med dr.

text: :::::::::::andejons (diskussion) 6 februari 2022 kl. 23.21 (CET)
replies: text: ::::::::::::andejons: Vad är skillnaden mellan M.D och med dr.? LittleGun (diskussion) 7 februari 2022 kl. 14.09 (CET)
replies: text: :::::::::::::Med dr "medicine doktor" (som i filosofie doktor). M.D. kan betyda såväl "läkare" som "medicine doktor" (se :en:Doctor of Medicine). Här kan det knappast vara annat än läkarstudierna som avses.

text: :::::::::::::andejons (diskussion) 7 februari 2022 kl. 14.36 (CET)
replies: text: ::::::::::::::Alltså: Om hon först var MD och MSc, sen disputerade till "med dr", så blir väl det examinerad på läkarlinjen + en master of science + med dr som i filosofie doktor = M.D.+M.Sc.+Ph.D.? LittleGun (diskussion) 7 februari 2022 kl. 16.28 (CET)
replies: text: :::::::::::::::Nej, när hon disputerade blev hon medicine doktor. Det är lite invecklat, men traditionellt sett fanns det fyra fakulteter på universitet: medicinsk, juridisk, teologisk och filosofisk. De har alla varsin doktorstitel; "filosofi" täckte allt som inte hör hemma under någon annan fakultet, så det gick från den mest sällsynta till den vanligaste studiegången när universitetsutbildningar började bli allt vanligare . Idag finns även ytterligare varianter, t.ex. teknisk doktor. På engelska är det vanligt att allt kallas "PhD", men på svenska skiljer man på dem eller säger bara "doktor". Bruket av "doktor" för "läkare" ställer tyvärr till med en hel del förvirring.

text: :::::::::::::::andejons (diskussion) 7 februari 2022 kl. 16.51 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::Ja, det är förvirrande. På engelska förkortas väl hennes titelradda M.D.+M.Sc.+Ph.D? Var blir det fel i min "ekvation" examinerad på läkarlinjen + en master of science + med dr som i filosofie doktor = M.D.+M.Sc.+Ph.D. "M.D+M.Sc." från hennes spikblad, och "Ph.D." efter hennes disputation? LittleGun (diskussion) 7 februari 2022 kl. 17.16 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::På amerikansk engelska skulle man nog förkorta så, men i England tror jag en "M.D." är en medicine doktor. Och på svenska används traditionellt inte "PhD".

text: :::::::::::::::::andejons (diskussion) 7 februari 2022 kl. 18.19 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::::Om man "bara" har examen från läkarlinjen så är man väl på engelska MCh (kirurgi) eller MMed (medicin)? MD får man väl först när man har doktorerat? /ℇsquilo 7 februari 2022 kl. 20.47 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::::Det verkar variera. Enligt :en:Doctor of Medicine så är "MD" i USA en legitimerad, men inte nödvändigtvis disputerad, läkare.

text: :::::::::::::::::::andejons (diskussion) 7 februari 2022 kl. 23.25 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::::::Andejons har rätt. Den normala titelrabblan på engelska för en läkare som disputerat är MD PhD, där det första står för läkare och det andra är att hen doktorerat.

text: ::::::::::::::::::::Vi är i Sverige. Låt oss använda svenska titlar, åtm. för sådant som verkligen har svenska motsvarigheter med väletablerade namn. Hjordmån (diskussion) 8 februari 2022 kl. 07.44 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::::::Ja, om det går, källan är ju på engelska? Hoppa över förkortningarna? Blir det examinerad på läkarlinjen, magisterexamen och disputerad? Det är väl det som står på hennes spikblad? LittleGun (diskussion) 8 februari 2022 kl. 11.26 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::::::: Eftersom så mycket är oklart kring den där magisterexamen tog jag helt enkelt bort den ur texten. Fysiologi ligger inom ämnet medicin, inom vilket hon tagit den gängse yrkeexamen läkare samt disputerat.

text: :::::::::::::::::::::: Hittar man bra källor på vad det faktiskt handlar om kanske det kan läggas tillbaka, men IMHO ser det mest bara konstigt ut att rabbla lägre examina för en person som har disputerat.  --Hjordmån (diskussion) 8 februari 2022 kl. 12.09 (CET)

text: Jag tänkte att eftersom det står i spikbladet och i alla(?) hennes presentationer blir det konstigt att vi utelämnar det. Samt att det verkar vara "vital del" för henne själv. Skryt eller stolthet eller distinktion kan vi spekulera i.--LittleGun (diskussion) 8 februari 2022 kl. 12.45 (CET)
replies: text: :Jag tycker nog också att det är en relevant biografisk detalj att man utöver sin läkarexamen (yrkesexamen) också erhållit en Masterexamen. Dvs. inget som nödvändigtvis behöver stå i ingressen, men som bör tas upp i den del av själva biografin som handlar om akademiska meriter. 🐲 Bowser (disk) 10 februari 2022 kl. 12.16 (CET)
thread_title:  Hur blir man fil mag i fysiologi? 

message: doktor i medicin blir man efter framgångsrikt avslutad forskarUTBILDNING inom medicinsk fakultet, under handledning av en eller flera forskare. Att efter den utbildningen, utan att ha forskat självständigt, kalla sig för forskare är skryt. 2.69.84.113 6 februari 2022 kl. 18.14 (CET)
replies: text: Är benägen att hålla med. Så frågan är om hon har det. Jag vet inte. --Hjordmån (diskussion) 6 februari 2022 kl. 18.59 (CET)
replies: text: :Jaha, det trodde jag var klart. Att hon disputerat. För det heter väl inte "disputation" när man blir doktor i medicin? Jag tror detta är hennes avhandling:
replies: text: ::.

text: :--LittleGun (diskussion) 6 februari 2022 kl. 19.12 (CET)
replies: text: ::Jag vet inte hur det fungerar på medicinska fakulteter, men på KTH betraktar vi alla våra doktorander som forskare. Hur man forskar, dvs hur man genomför experiment, analyserar resultatet, skriver rapporter och hänvisar till källor och så vidare lär man sig under grundutbildningen. Och det vet jag att man gör på medicinska fakulteter också. /ℇsquilo 6 februari 2022 kl. 20.42 (CET)

text: :Har längre upp uttryckt tvivel kring det lämpliga i att benämna någon med forskarexamen, men som inte är anställd vid en forskningsinstitution som en "forskare" i presens. Ricjac 7 februari 2022 kl. 22.28 (CET)
replies: text: :: Doktorander betraktas som forskare - ja ur en aspekt. Men det heter forskarutbildning, av ett skäl. Det är därför man har handledare. Doktoranders självständighet varierar kraftigt, om vi säger så. Men doktoranden som tar sin hatt och sen slutar forska upphör att vara forskare. Det är inte brukligt att kalla folk som en gång disputerat och sen inte rört vid ämnet för forskare. Däremot har personen kvar sin doktorstitel. Jämför Lena Einhorn, som verkligen inte är någon forskare fast hon varit.

text: :: I fallet Gospic famlar vi dock i blindo eftersom vi inte har annan info, än den som hon själv via förlag mm marknadsfört. --Hjordmån (diskussion) 8 februari 2022 kl. 07.38 (CET)
replies: text: :::"Det är inte brukligt att kalla folk som en gång disputerat och sen inte rört vid ämnet för forskare." vad har du för källa till det påståendet? Och hon har visst rört vid ämnet efter disputationen Yger (diskussion) 8 februari 2022 kl. 07.48 (CET)
replies: text: :::: På denna sida har tyckts många åsikter. Just mina behöver alltså källor? Okej då ...

text: :::: Källa 1: min erfarenhet. Att i den sitsen kalla sig forskare är IMHO storhetsvansinne, eller allmänt dåligt omdöme (eller bra för ens marknadsföring). V.g. notera att ordböckernas definition på forskare är en person som forskar. I vilken mån personen bör benämnas som forskare när personen inte forskar må bedömas från fall till fall.

text: :::: Källa 2: högre upp på diskussionssidan fanns någon institution som räknar antal år efter sista artikel för att räknas som forskare, ett faktum som försiktgt antyder att det inte i alla lägen är självklart att tituleras forskare pga doktorshatt för länge sen.

text: :::: Det är ju kul och bra peppning att KTH uppmanar sina doktorander att se sig som forskare, men det är en personlig erfarenhet av begränsad relevans för artikeln - eller för den delen, för allmänna åsikter om vad ordet "forskare" betyder utanför KTH. Jag noterar att andras personliga erfarenheter underkänns.

text: :::: Om det finns källor på vad hon gjort efter disputationen är det ju fint om det nämns i artikeln. Åtminstone om man tycker hon ska tituleras forskare. Här har folk varit emot att man ska göra det, för det ska räcka med hatten. Vilket jag personligen finner konstigt. Sista året för styrkt forskargärning vore IMHO rimligt att ha med. Om hon nu ska kallas forskare.

text: :::: Grundligt less på ämnet avbevakar jag sidan och lämnar denna diskussion, som för länge sedan har slutat vara konstruktiv. Somliga resonemang här får som slutsats att Lena Einhorn ska tituleras virusforskare (eller eg. är väl cancerforskare lite bättre, men precis som i fallet Cecilia Nauclèr går att sno det till virusforskare) och det tycker jag borde stämma till eftertanke. --Hjordmån (diskussion) 8 februari 2022 kl. 12.24 (CET)
thread_title:  forskare