Diskussion:Judiska församlingen i Malmö

message: Bör inte också denna församling numera betecknas som enhetsförsamling på linje med dem i Stockholm och Göteborg? Jag tolkar upplysningarna som att de båda synagogorna representerar olika riktningar, den gamla ortodox eller konservativ, den egalitära  progressiv.
En annan fråga gäller historien till den judiska bosättningen i Malmö. Den är uppenbart äldre än församlingen och skall gå tillbaka till Malmös status som frihamn. När detta var, vet jag inte, men det bör komma med i artikeln.
Detta är alltså en parallell till bosättningen i Marstrand, som hade frihamnsstatus 1775-1794, och som fick sin synagoga 1782, samtidigt som judisk bosättning tilläts i Stockholm, Göteborg och Norrköping. Roufu (diskussion) 9 augusti 2022 kl. 07.24 (CEST)
replies: text: Ja, församlingen är en enhetsförsamling (se denna sida). Den stora församlingen är definitivt inte konservativ, den är ordentligt ortodox. Skillnaden är stor, se Konservativ judendom resp. Ortodox judendom. (Begreppen fördunklas litet av att benämningen "mest konservativ" används i den senare artikeln för att beteckna de mest ortodoxa grupperna, men jag antar att författaren använder "konservativ" i den vanliga, icke-politiska betydelsen "motståndare till förändringar", "anhängare till det utsprungliga synsättet/reglerna".) Beträffande den egalitära synagogan är jag inte lika säker vad den betecknas som, en konservativ församling kan mycket väl vara egalitär. Det viktiga är att ingen åtskillnad görs mellan män och kvinnor i gudstjänsten. Stockholms församling skriver exempelvis om Stora synagogan där "Synagogan är ansluten till masorti (konservativa) rörelsen. Gudstjänstordningen är egalitär och män och kvinnor sitter tillsammans." () Judiska församlingen i Malmö nämner ingenting annat om egalitära synagogans verksamhet än att den just är egalitär. Rabbinen, Rebecca Lillian, är bara anställd på freelancebasis (det verkar vara litet osäkert om hon fortfarande är kvar). I Danmark, där hon verkar ha huvuddelen av sin verksamhet(?), är hon ansluten till Progresiv Judendom. (Uppgifterna enligt LinkedIn). / TernariusDisk 9 augusti 2022 kl. 08.12 (CEST)
replies: text: : Tack för uttömmande svar på min första fråga. Jag har haft judiska vänner och kollegor med olika bagrund och känner till skillnaderna i stort. Men under min livstid har det skett en uitveckling mot "egalitet" här liksom inom andra religiösa grupper, och detta har jag inte varit orienterad om. Vad det gäller nu för Wikipedia är att ge en riktig beskrivnng av läget. Roufu (diskussion) 9 augusti 2022 kl. 10.17 (CEST)
replies: text: :: Jag kan ha läst fel om Malmös frihamnsstatus. Mitt synfel gör att jag inte kan fokusera på enskilda bokstäver utan läser helord. Men den judiska bosättningen i Malmö bör ändå ha funnits där, innan den officiellt blev tillåten 1870. Annars är det svårt att förstå att det kunde bo 209 judar i Malmö år 1871. Detta enligt historiken på församlingens webbplats. Roufu (diskussion) 9 augusti 2022 kl. 17.57 (CEST)
replies: text: :::Gjorde en snabb sökning, och Länsstyrelsen skriver att  "De första judarna kom till Skåne omkring 1860, företrädesvis till Malmö. I huvudsak kom de hit från Tyskland eller Danmark. Vid denna tid påbörjades även en invandring från Östeuropa och Baltikum." och Stadsarkivet har en post  på Facebook som skriver att "Judarna i Malmö med omnejd hade tidigare (före församlingens grundande, min kommentar) tillhört församlingen i Göteborg." Logjohn (diskussion) 9 augusti 2022 kl. 18.18 (CEST)
replies: text: ::::Tack. Jag har läst något mer nu. Enligt Judar i Sverige fick judar lov att bosätta sig i alla svenska städer redan 1854. Det var alltså rikligt med tid för bosättningen i Malmö att etablera sig, inan församlingen bildades 1871. Roufu (diskussion) 10 augusti 2022 kl. 08.19 (CEST)
thread_title:  Två frågor