Diskussion:Medicinalväxt

message: Artikel av god kvalitet 2008-04-03.
Sidan fullständigt utbytt.

message: Jag skulle inte hålla med om att detta är en "Artikel av god kvalitet" så som den ser ut idag (2009-01-27). Här kommer då ett antal fel och skevheter jag hittat efter en snabbläsning (ska försöka kolla upp sakerna snart och rätta till)...
*I avsnittet "Nutida användning" är antalet naturläkemedel felaktigt - delvis på grund av ändringar i lagstiftningen (till exempel kan ett svenskt naturläkemedel inte längre innehålla växtmaterial!). Dessa ändringar gör också den i artikeln använda naturläkemedelsdefinitionen felaktig.
*Bör man inte också skilja på "fytoterapi" och "naturläkemedel" - alltså att använda växtmaterialet direkt (som i stora delar av Ayurveda och traditionell kinesisk medicin, samt de tyska hälsoteblandningarna) och att använda växtbaserade läkemedel (som de svenska gamla naturläkemedlen och många tyska produkter)?
*Hur definieras "Användningsområden"? Att johannesört använts/används vid depressioner är väl inte samma sak som att det är uppiggande? Att vi idag använder aloe vera i mängder av hudvårdsprodukter står i stark kontrast till den "ursprungliga" användningen av aloe som laxermedel...
*Avsnittet om reserpin är osammanhängande - substansen har inte heller idag någon användning som "modernt" läkemedel. Dess biverkan att framkalla depression var dock mycket viktig i utvecklandet av syntetiska antidepressiva läkemedel genom att man kunde testa dessas effekt att förhindra reserpininducerad depression...
*Nationalencyklopedin verkar ha tagit det säkra före det osäkra med "25%" växtsubstansderivat bland läkemedlen. Moderna översikts artiklar brukar ange siffran (för USA och/eller Europa) till mellan 40 och 60% - beroende på hur långt man får derivera innan det blir "helsyntetiskt"...
*"Endast 1% utav regnskogens flora har blivit analyserad av utav forskare" är en annan siffra jag reagerar på (dessutom är ju referensen via länken anonym så varifrån kommer uppgiften?). Hur definierar man regnskogens flora? Hur stor del är detta av den totala floran? Ofta anges i litteraturen inom området att endast mellan 5-10% av den totala kärlväxtfloran (ormbunksväxter, nakenfröiga och gömfröiga växter) är undersökt, och i många fall med brasklappen att detta kan vara en överskattning...
*I avsnittet "Alkaloider" används en enkel men föråldrad definition av substansgruppen - det finns ett stort antal klassiska alkaloider som inte ger basisk reaktion i vatten. Att alkaloider är "fasta, kristalliserade" gäller endast efter isolering, och till undantagen hör exempelvis exemplet nikotin som är en olja.
*Svampen mjöldryga tillhör familjen Clavicipitaceae (dock i ordningen Hypocraeales) - och vetenskapliga namn ovan släktesnivån kursiveras i allmänhet inte.
Varför skulle hög aktivitet jämställas med låg koncentration? Uppgiften att växter använder flera samverkande alkaloider är också konstigt - flera exempel finns på växter med alkaloider som motverkar varandra.
*I stycket efter "Opievallmo (Papaver somniferum)..." sammanblandas det allmänna begreppet alkaloider med den specifika gruppen som kallas opiumalkaloider. Nikotin och koffein binder till helt olika receptorsystem och har inte samma effekter. Att nikotin skulle finnas i tomater och potatis saknar jag uppgift på, likaledes är det inte atropin som är den giftiga substansen i potatis - i båda fallen rör det sig om steroidalkaloider med framför allt magirriterande verkningar.
*Att syntetiska opioider (som följer "morfinkoden") skulle vara mindre beroendeframkallande är tyvärr inte sant - däremot har man lyckats modifiera flera andra biverkningar hos morfin, såsom dess andningsförlamande och histaminfrisättande effekter. En organkemibok är ingen bra referens för farmakologi...
*Avsnittet glykosider innehåller flera kemiska underligheter såsom "bildas vid en jämviktsreaktion mellan en monosackarid och en alkohol med syrakatalys." Återigen kanske inte en organkemibok är den bästa referensen... Digitalis används fortfarande för framställning av så kallade hjärtglykosider, vilka inte har "blivit ersatta av syntetiskt framställda ämnen med liknande struktur och egenskaper". De är steroidglykosider och steroidkärnan är komplicerad (=dyr) att syntetisera likaså är det svårt att sätta på socker på rätt ställen. Faktum är att många steroidbaserade läkemedel, såsom kortisonpreparat och p-piller, görs av olika växtsteroider.
*Saponiner som pilgifter är nytt för mig då de vanligen utgörs av hjärtglykosider eller alkaloider. Saponiner har dock ofta använts som "bedövningsgifter" för fisk. Saponiner är mycket spridda i växtvärlden och Primula utgör inte något specialfall (eller är speciellt rikt på saponiner) - vanligen hittas saponiner i bark och rot, att de finns i frukterna skulle ju motverka deras spridning...
*Senapsoljor räknas inte till de eteriska oljorna eftersom de inte är flyktiga...
*Bitterämnen behöver inte alls vara kvävefria. Ett av de allra första använda bitterämnena var kinin (används fortfarande till exempel i Schweppes Indian Tonic Water) som är en alkaloid.
*Kondenserade garvämnen "sönderfaller och omvandlas" inte "till komplexa olösliga substanser vid reaktion med syra" - de består av glykosider (precis som de hydrolyserbara) vars aglykoner är olösliga i vattenlösningar (på grund av storlek och/eller hydrofobicitet).
Det finns alltså en del kvar att göra... Solar 27 januari 2009 kl. 23.06 (CET)
thread_title: Nominering 2,0

message: Nu gäller det främst att hitta fel eller skevheter som hindrar denna artikel från att bli utmärkt. // Munchausen 29 maj 2008 kl. 21.39 (CEST)
thread_title: Detaljgranskning 2,0

message: En bra utförlig artikel om ett ämne som spänner över flera områden: medicin, historia, växter, kemi.
Varje del är läsbart i sig själv och jag tycker verkligen inte att den skall styckas upp i småartiklar. Om det fylls på med många anekdoter av typen "studier hos levern hos ett offerdjur" så vill vi ju inte förstöra huvudartikeln med ett ojämnt upplägg och då kan det bli dags med underartiklar. Det förekommer en del upprepningar i artikeln, t.ex. av hopblandningen mellan religion och helande men jag tycker inte att det gör så mycket, det gör varje stycke läsbart i sig själv (fast jag tror inte att majoriteten håller med mig). 
Det vore bra om vi såg till att artikeln ingick i ett sammanhang och omkringliggande artiklar anpassades till att här finns så mycket information. Jag är själv nästan aldrig i dessa kategorier och jobbar så jag hittar inga bra huvudartiklar./Johan Jönsson 27 februari 2008 kl. 20.35 (CET)
replies: text: Jag tackar ödmjukast för vitsorden, men undrar en sak. Vad är kontentan? Behöver något i den här artikeln förbättras eller duger den som den är?

text: Munchausen 27 februari 2008 kl. 22.20 (CET)
replies: text: :Det är bra att man kan följa hur mytiska kopplingar bibehålls eller förändras för varje tidsålder.

text: :Möjligtvis så kan du se om det är görligt att stuva om i medeltidskapitlet, kloka gummor är med på två ställen och så även munkarna. Förresten så kanske apoteken efter reformationen borde in på renässanskapitlet?

text: :Historiakapitlet är så långt och detaljerat att det snart bör brytas ut till en egen artikel, du kan ju fundera över hur sammanfattningen i Medicinalväxt-artikeln skulle se ut.

text: :Om du hittar någon vettig sida om läkekonstens historia så kan du försöka synka med den. en detaljfråga:Många växter som vi brukade innan den neolitiska revolutionen har följt med oss genom historien och används fortfarande flitigt, skulle du kunna ange något bra exempel?/Johan Jönsson 1 mars 2008 kl. 11.22 (CET)
replies: text: :: Stod bara så i litteraturen jag utgick från, jag tror att anis och vallmon är två exempel på växter, men tyvärr har jag inte någon källa på detta. På något känns det synd att bryta ner artikeln och dela upp den :| Munchausen
replies: text: :::Jag läste lite om anis och den verkar ha förekommit länge och verkar vara bra på det mesta, fiske, katter, läkemedel och sprit kan man göra också. Jag brukar använda shenet för såna här fiffiga växter, skulle shenet kunna passa som extern länk, alltså för hela artikeln inte bara för anis?

text: :::Det var som sagt inte meningen att du skulle dela upp artikeln nu men det vore bra att förbereda sig på att den kanske kommer att delas upp eller så fortsätter man att fyll apå i någon liknande artikel om t.ex. läkekonstens historia./Johan Jönsson 1 mars 2008 kl. 23.08 (CET)
replies: text: ::::Angåenda Gustav Vasa och reformationen tyckte jag att det kunde fungera som en bra övergång mellan medeltidsdelen och renässansdelen, men du kanske har rätt i att den bör flyttas. Vad gäller de kloka gummarna ville jag endast poängtera att de fanns på medeltiden, men tillfrågades så sent som på början av 1900-talet. Munkarna kanske ska fixas lite. Finns det något annat som behöver åtgärdas? Munchausen
replies: text: :::::De externa länkarna, skulle du kunna skriva några kort aord, max en mening, om vad som är intressant för läsaren av var o en./Johan Jönsson 2 mars 2008 kl. 00.03 (CET)
replies: text: ::::::Tack för tipset. Länkar kompletterade med information. Munchausen
replies: text: :::::::Daily Wellness känns mest som reklam, Alternativmedicin har en bra lista på medicinalväxter (ungefär som shenet), svensk egenvård känns inte riktigt som den platsar, svensk författningssamlingkanske är att ta i men om det blir mycket diskussion om vad som är vad så är det bra att ha lite fasta ramar att hålla sig till./Johan Jönsson 2 mars 2008 kl. 00.34 (CET)
replies: text: ::::::::Ok, Daily Wellness försvann nu. Svensk egenvård tycker jag dock platsar, då folk med intresse för medicinalväxter förmodligen har intresse av egenvård. Munchausen
Underkapitlet om Kolhydrater känns lite vagt, är det möjligt att förtydliga hur medicinalväxternas kolhydrater används som verksamt ämne? 
Infusion är beskrivet mycket likt dekokt, jag skulle tro att en infusion inte behöver koka i en kvart utan att man som med té slår på hett vatten och sedan låter det dra./Johan Jönsson 2 mars 2008 kl. 12.18 (CET)

text: Slemmet används för att skydda mot påfrestningar på slemhinnor, annars är det ju mest som näringsämne än något annat.
Skillnaden mellan infusion och dekokt är vilka växtdelar som används, annars tror jag att det är ganska liknande. I alla fall enligt källan som använts.Munchausen
replies: text: :Vänta cirka två veckor innan den går till läsvärdnominering, det kan ge folk en chans att upptäcka och införa eventuella småsaker. ett bra tips är att börja länka in denna artikel från andra, gärna sådana som det är lite verksmahet kring. Det finns även en del projekt och portaler som kan vara intresserade. /Johan Jönsson 3 mars 2008 kl. 21.25 (CET)
replies: text: ::Från vilka artiklar tror du att det kan vara aktuellt att länka den? Vilka projekt och portaler är det du tänker på främst? Munchausen
replies: text: :::Kolla vilka det finns i samma kategori som denna. Kolla om det finns någon koppling inifrån någon läsvärd eller utmärkt artikel. Alla som denna artikel wikilänkar till skulle, om de vore omfattande, kunna länka till din artikel. Kolla Portal:Portaler eller Wikipedia:Projekt som kopplar till hälsa, medicin, växter och historia kanske tillomed biokemi. Wikipedia:Projekt medicin verkar vara ett levande och intresserat projekt!/Johan Jönsson 4 mars 2008 kl. 20.28 (CET)

text: Att man i botaniska sammanhang brukar prata om slem, är det verkligen korrekt? Menas att slemmet är en del av växten? Senare pratas det om slemmets effekt i människokroppen, menas då ett slem som man ätit? Används mono- di- och trisackarider, alltså socker, som naturläkemedel? Använder man cellulosa som naturläkemedel? Jag finner hela stycket om kolhydrater obegripligt. // habj 5 mars 2008 kl. 23.54 (CET)
replies: text: : Kolhydrater, främst polysackarider är beståndsdelen i just slem. Dess medicinska värde består just i att stärka och skydda slemhinnorna, främst i munnen. kolhydrater har även  medicinsk användning, och facklitteratur om medicinalväxter, t.ex. Bonniers Örtmedicin & Växtmagi nämner kolhydrater som en aktiv ämnesgrupp. cellulosa är en viktig beståndsdel i alla växter, men verkar främst i form av fibrer gynnsamt i tjocktarmen om jag inte minns fel. // Munchausen 6:e Mars 17:59 (CET)
replies: text: :: "Örtmedicin & Växtmagi" är knappast någon bra källa till huruvida "slem" är en botanisk term. Fibrer i tjocktarmen är inte "slem". Hela stycket förefaller förvirrat och skrivet utan insikter i kemi. // habj 21 mars 2008 kl. 14.38 (CET)
replies: text: :::Hur motiverar du att "Örtmedicin & Växtmagi" inte är en bra källa i det här fallet? Munchausen
thread_title: Detaljgranskning

message: Dessa två ord är wikilänkade. Finns någon bra definition av dem? Är de bra uppslagsord? Om ett örtläkemedel helt enkelt är ett medel framställt av växter kanske det inte behöver wikilänkas. Vad är ett naturapotek? Hälsokostaffärer är ju inget nytt. Jag har sett skyltar där det står Naturapoteket, och har tagit för givet att det är en hälsokostaffärskedja. Sådana butiker har ju av hävd handlat både med mat och naturmedel. // habj 5 mars 2008 kl. 22.33 (CET)
replies: text: Örtläkemedel bör vara läkemedel som produceras av växter. De kanske bör stå under artikeln läkemedel, antar jag. Naturapotek är apotek som handlar med naturläkemedel. Munchausen
replies: text: :Apotek handlar normalt inte med naturläkemedel. Nuförtiden gör de det i begränsad skala, iofs, men det är nog inte vad som avses. // habj 5 mars 2008 kl. 22.58 (CET)

text: : Det finns säkert örtläkemedel som är läkemedel i ordets vanliga mening, men många är det inte. Blir det rätt om man infogar en maning om örtläkemedel i naturläkemedel? Den artikeln är för närvarande lite skev och beskriver mest de juridiska aspekterna. // habj 5 mars 2008 kl. 23.03 (CET)

text: : Vid närmare tanke - handlar inte denna artikel om örtläkemedel snarare än om medicinalväxter? Kanske man borde flytta artikeln till detta uppslagsord. Det beror lite på hur den ska avgränsas, se frågeställningen nedan. Till medicinalväxter räknas växter som används även inom skolmedicinens läkemedel. Om artikeln däremot begränsas till att handla om örtläkemedel, ska digitalis i modern hjärtmedicin inte tas med. // habj 5 mars 2008 kl. 23.47 (CET)
replies: text: ::Problemet är väl att örtläkemedel kan begränsas till att endast handla om växter som är just örter, vilket kan göra artikeln tämligen snäv. Jag anser att artikeln faktiskt handlar om medicinalväxter, men även inkluderar naturmedel i vissa fall (såsom honung). Naturmedlen kanske bör tas bort, men rubriken känns fortfarande rätt. Förövrigt så tycker jag mig inte finna så mycket om Naturläkemedel, som inte är medicinalväxter annat en hos historiken. Där tycker jag dock att de passar in i ett sammanhang, vilket gör artikeln intressant för andra att läsa. Att nämna ting i marginalen från andra väldigt lika ämnen tycker jag inte är ett själ till att byta namn på artikeln. Munchausen 6:e Mars 18:03 CET
replies: text: ::: Inom alternativmedicinen brukar man väl sällan bry sig om huruvida medel kommer från vad som botaniskt sett är en "ört" eller ej? NE säger "örtmediciner, i allmänt språkbruk benämning på medel, huvudsakligen avsedda för egenbehandling, vilka utgörs av torkade växtdelar eller extrakt av sådana". Inget krav på att medlen ska komma från botaniska örter, alltså. // habj 21 mars 2008 kl. 14.43 (CET)

text: :: Ska växter som ingår i vanliga mediciner omfattas av artikeln eller ej? Om inte, är titeln "medicinalväxt" felvisande. // habj 6 mars 2008 kl. 21.43 (CET)
replies: text: ::: Ja, de skall ingå. Munchausen 6 mars 2008 kl. 21.47 (CET) :)
replies: text: :::: I så fall ska de ha den plats de förtjänar, inte knycklas in i ett litet stycke. Annars är artikeln mycket skev. // habj 21 mars 2008 kl. 14.43 (CET)

text: ::::Problemet är att det inte finns speciellt många medicinalväxter som idag används i "vanliga mediciner". Däremot används medicinalväxter ofta i "alternativmedicin" som, om de är godkända av läkemedelsverket, brukar säljas och användas. När det gäller vanliga mediciner brukar man idag använda syntetiska ämnen som tidigare utvunnits ur växter, vilket då gör att det platsar i historik och inte så mycket på andra platser. Detta skapar ett problem när man ska ge dessa växter "den plats de förtjänar". Jag har faktiskt kontaktat Astra Zeneca, som svarade att de inte använder medicinalväxter överhuvudtaget. Tyvärr kan jag inte ge en källa på detta, men du är välkommen att försöka få ut någonting ur dem.
//Munchausen 24 mars 2008 kl. 01.47 (CET)
thread_title:  Örtläkemedel och naturapotek 

message: Artikeln missar att ta upp de växter som används i skolmedicinens läkemedel. Dels förekommer än idag att substanser framställs ur växter, enligt Nationalencyklopedin är t.ex. digitalis - vanliga hjärtmediciner som digoxin med flera - en av dem. Dels finns det läkemedel som idag syntetiseras kemiskt, som har sitt ursprung i extrakt från växter men det är numera billigare att framställa molekylerna kemiskt. // habj 5 mars 2008 kl. 23.38 (CET)
Artikeln har med digitalis som exempel på ämne som används som hjärtmedicin, se rubriken Nutida användning. Eftersom denna sida ska ge en överblick över medicinalväxters allmänna egenskaper har tonvikten inte legat på att räkna upp alla som fortfarande är i bruk. Om det anses vara relevant kan jag med hjälp av andra användare åta mig att skriva en längre lista. Munchausen
thread_title:  Medicinalväxter i "vanliga" mediciner 

message: Jag tycker artikeln svajar lite vad gäller vad som är dess ämne. Här och där handlar den verkligen om medicinalväxter, men här och där svävar den ut till att behandla traditionell medicin i allmänhet. Exempelvis har brödmögel och honung, i stycket om Egypten, ingenting med medicinalväxter att göra. Sådant bör rensas ut, men det kan förstås gärna återanvändas i andra artiklar. Exempelvis saknar vi en artikel om traditionell medicin, och delar av artikeln skulle mycket väl platsa i medicinhistoria. // habj 5 mars 2008 kl. 23.42 (CET)
Eftersom traditionell medicin och användningen av medicinalväxter i historien är så tätt sammanlänkad ansågs det att det var tillräckligt relevant för att ha med i artikeln. Brödmögel och honung är dock naturmedel och bör antagligen tas bort, men en historik anser jag vara på sin plats, då medicinalväxter i huvudsak utgjorde läkemedlen i medicin förr, men har förlorat mycket av sin betydelse nu. Munchausen
replies: text: Historik är absolut på sin plats, men den kan fokuseras mer på artikelns ämne. // habj 6 mars 2008 kl. 21.48 (CET)
thread_title:  Artikelns avgränsning och ämne 

message: Raderna som habj tagit bort är källstyrkta utav "Bonniers: ”Örtmedicin och växtmagi”, 1998, ". I mina ögon mer trovärdig än en internetkällan (Munchausen)
replies: text: Att vi inte vet någonting om sajten ifråga är helt sant. Låt oss å andra sidan bedöma faktauppgiften som sådan. Fanns det över huvud taget sågot sådant som läkarlegitimation i början av 1800-talet? Låter ganska otroligt. Enligt  är källan till uppgiften att en någon 'sett ett papper enligt vilket Kisamor "fritt fick utöva läkaryrket i hela riket", daterat 1825 och undertecknat av Sundhetskollegium'. Sundhetskollegium är föregångare till Socialstyrelsen som utfärdar läkarlegitimationer, så den delen av uppgiften är inte orimlig. Vad som inte riktigt är rimligt är att kalla det för läkarlegitimation. Sedan tycker jag att stödet för den uppgiften är väl skakig, i synnerhet som uppgiftens betydelse för artikeln är marginell. Vill man lyfta fram den här artikeln till utvald eller läsvärd småningom, är det en märklighet som skämmer artikeln. // habj 6 mars 2008 kl. 21.35 (CET)

text: Längst ner på sajten står det "Detta är en något redigerad och utvidgad version av ett föredrag som Karl-Henrik Tallmo höll i Hardemo i juni 1972. Tallmo forskade ingående om Kisamor åren 1968-72. Han hann aldrig skriva en planerad bok i ämnet innan han dog 1977. En stor del av Tallmos forskningsresultat utgör dock faktagrunden för Pia Höjebergs bok från 1990." Boken som åsyftas heter Kisamor - En läkekvinnas levnadshistoria. Att lyfta fram en bok om örtmediciner som mer trovärdig vad gäller detaljer i en viss persons liv, än uppgifter från en person som särskilt ägnat sig åt att forska på människan förefaller mig märkligt. Förmodligen har boken om örtmedicin utgått från Tallmos forskning. Kan du möjligen citera exakt vad din bok säger om "läkarlegitimationen"? Vi ska inte begå upphovsrättsbrott här, men att citera ett par tre meningar är i sammanhanget fullt berättigat. // habj 6 mars 2008 kl. 21.41 (CET)
replies: text: :Det låter mycket rimligt det habj säger, jag har läst Tallmos tal och det hela verkar mycket trovärdigt så jag förde in diskussionen om legitimationen i Kisamors artikel. Den här artikeln klarar sig utan den diskussionen men Kisa-mor är ändå ett bra och känt exempel, habjs formulering fungerar då fint./Johan Jönsson 7 mars 2008 kl. 20.59 (CET)
replies: text: :: Ändringen blev bra till sist. / Munchausen 8 mars 2008 kl. 13.59 (CET)
thread_title:  Kisamor 

message: "Örtmedicin och växtmagi" och "Läkeväxter" står som en och samma källa. De borde väl rimligen separeras åt. // habj 6 mars 2008 kl. 21.45 (CET)
replies: text: Åtgärdas när jag orkar, eller när någon annan orkar. Munchausen 6 mars 2008 kl. 21.49 (CET)
replies: text: :Ordnat./Johan Jönsson 7 mars 2008 kl. 20.50 (CET)
replies: text: :: Du är en pärla!  /Munchausen 8 mars 2008 kl. 00.26 (CET)
thread_title:  Oreda i källorna  

message: Behövs något mer, eller skulle vi kunna nominera artikeln nu?
(hur länge ska artikeln vara uppe innan den blir "stabil"?)
// Munchausen 10 mars 2008 kl. 20.05 (CET)
replies: text: Se över om det inte finns några lämpliga sidor att koppla till de röda wikilänkarna, det kan vara lite annorlunda stavning eller så kan någon aspekt gömma sig under en annan artikelrubrik./Johan Jönsson 16 mars 2008 kl. 13.49 (CET)
replies: text: :Diskussion på Wikipedia:Artikelnomineringar visar på behovet av att ta med medicinalväxternas historia i Kina. En lämplig utgångspunkt kan vara :en:Chinese_herbology#History_of_Chinese_herbology antingen om man får tag i Unschuld´s bok eller om det finns några matnyttiga källor i wikilänkarna./Johan Jönsson 24 mars 2008 kl. 10.57 (CET)
thread_title:  Nya tag 

message: Resultatet av nomineringen blev "ej antagen" enligt kriteriet:
* Har efter minst två veckor, minst 1/2 stödjer ej-röster./Ronny 2 april 2008 kl. 21.46 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
 
Medicinalväxt
*Nominerad av Johan Jönsson 19 mars 2008 kl. 21.16 (CET)
*Motivering: En utmärkt nyskriven bred artikel med en överskådlig historia, en sammanfattande diskussion om dagsläget och stycken om andra aspekter av ämnet, beredning och kemi.
*Riktlinjer för röstning.
Stödjer för utmärkt
# Självgod får man lov att vara emellanåt. Munchausen 20 mars 2008 kl. 16.45 (CET) 
Stödjer för läsvärd, men inte utmärkt
# ‎‎‎‎xenus 21 mars 2008 kl. 10.33 (CET) se diskussion 
Stödjer ej
# habj 21 mars 2008 kl. 14.32 (CET) Artikeln är mycket ambitiös, men skev. Den är på intet sätt heltäckande över ämnet medicinalväxter. Den handlar inte om "växter som används som läkemedel, eller som man framställer läkemedel ur" - den definition av medicinalväxter som jag hämtat ur NE, och lagt in som inledningsmening - utan handlar snarare om örtmediciner i alternativmedicin, med små utblickar på annat. Att medicinalväxter i modern medicin är hoptryckt till ett enda litet stycke är knappast NPOV. Om sidan flyttas till "örtmedicin" och anpassas lite efter flytten, fyller den bättre ut sitt ämne. Ge den mer tid att kompletteras med andra vinklar.
# Essin 23 mars 2008 kl. 23.58 (CET) Jag håller med om Xenus punkter nedan, men det förefaller mig också som att artikeln inte är helt klar över om "användning av ämnen som utvinns ur växter" ingår i "användning av medicinalväxter" eller inte. Artikeln blir nästan självmotsägande av detta, och det måste rätas ut innan den kan få någon utmärkelse. Om vi antar att NE:s definition stämmer saknas information om vilka "skolmedicinska" läkemedel som renas fram ur växter eller innehåller ämnen som hittades i växter men numera framställs syntetiskt. (Ur kemisk synvinkel ser jag egentligen ingen skillnad mellan dessa grupper, eftersom en molekyl alltid är en molekyl oavsett ursprung, och även naturläkemedlen är ju ofta extraherade på olika sätt, även om det inte alltid leder till ett helt rent ämne.) Framför allt skulle man kunna lägga in under rubriken "Verksamma ämnen" vilka "skolmedicinska" läkemedel som använder respektive ämnestyp. Det finns också en stor lucka i artikeln av annat slag: det talas en hel del om att naturläkemedel är vanliga i Kina idag, men historikavsnittet innehåller ingen som helst beskrivning av läkemedelstillverkningens utveckling i Kina. Artikeln har som sagt potential, men den är inte riktigt framme än.
#Ace90 26 mars 2008 kl. 12.35 (CET) Instämmer med Essins kritk
Diskussion
Artikeln har:
*inte några åtgärdsmallar.
* en hyfsad inledning som fokuserar på nutida användning.
* korrekta och balanserade fakta om ämnets förväntade aspekter.
* behandlar omstridda fakta om  utida användning på ett neutralt sätt.
* ett korrekt språk utan stav- eller grammatikfel.
* bygger på moderna och trovärdiga källor. (vnaliga faktaböcker)
* Wikipedia-format.
* en stor omfattning men utgör en bra grund för att bryta ut småartiklar om styckena växer till sig.
Artikel är dessutom
* uttömmande, med all den relevanta information som bör finnas i artikeln.
* skriven med ett genomarbetat språk.
* skriven för en månad sedan och uppmärksammad, diskuterad och granskad.
* försedd med fina commons-bilder scannade från gamla original..
* bra disponerad.
/Johan Jönsson 19 mars 2008 kl. 21.16 (CET)
replies: text: Jag har tyckt om denna artikel länge, från första början, och tycker den är uttömmande och mycket välskriven. Jag måste tyvärr stödja för läsvärd eftersom: 
* i historieavsnittet finns det något svepande formuleringar som "Sedan urminnes tider har människan..." Där finns också ett antal "vi" som stör läsandet något. 
* vissa avsnitt behöver fler fotnoter, tänker mest på "Läkekonst i forntiden", "flodkulturerna", "Egypten", men tillägg av enstaka fotnoter på andra ställen skulle också vara bra. Det finns dessutom en kb-mall nederst i avsnittet "nutida användning". 
Jag kanske är lite hård, men jag hoppas det framgår att jag vill att artikeln ska bli så bra som möjligt och hoppas att det är genomförbart, isåfall kan jag ändra min åsikt. ‎‎‎‎xenus 21 mars 2008 kl. 10.33 (CET)
replies: text: :: Jag har försökt göra någonting åt de svepande formuleringarna, tagit bort ersatt KB med en källa, samt lagt till fotnoter i det tidiga historik-kapitlet.// Munchausen 24 mars 2008 kl. 16.43 (CET)
*"Artikeln är mycket ambitiös, men skev. Den är på intet sätt heltäckande över ämnet medicinalväxter. Den handlar inte om "växter som används som läkemedel, eller som man framställer läkemedel ur" - den definition av medicinalväxter som jag hämtat ur NE, och lagt in som inledningsmening - utan handlar snarare om örtmediciner i alternativmedicin, med små utblickar på annat. Att medicinalväxter i modern medicin är hoptryckt till ett enda litet stycke är knappast NPOV. Om sidan flyttas till "örtmedicin" och anpassas lite efter flytten, fyller den bättre ut sitt ämne. Ge den mer tid att kompletteras med andra vinklar."
Örtläkemedel och medicinalväxter är egentligen tämligen ekvivalenta begrepp. Varför artikeln skulle funka under Örtläkemedel och inte medicinalväxter ställer jag mig därför oförstående till. Att alternativmedicinen ingår är oundvikligt, då "skolmedicin" inte använder sig utav medicinalväxter överhuvud taget. Under skrivandet så kontaktade vi både apoteket och ett stort läkemedelsbolag (AstraZeneca) som båda, inte verkade särskilt förtjusta i medicinalväxter. Dock tycker jag att vi håller oss till ämnet medicinalväxter, även om historiken ibland svävar ut och berättar som bihang, men detta är även för att man ska få ett perspektiv på läkemedelsanvädningen under den tiden, vilket jag egentligen inte tycker spelar någon roll, men som kanske stör den som är noga. Delen om nutida användning, verksamma ämnen, och den lilla delen om beredningsformer tycker jag uteslutande behandlar medicinalväxter. Dock finns formuleringen örtläkemedel lite varstans i artikeln, och detta skulle egentligen kunna ändras om till Medicinalväxter som människor verkligen blir förvirrade utav detta. Medicinalväxters största roll idag, enligt skolmedicinens synpunkt, är att kartläggas för upptäckten av nya verksamma ämnen. Mer finns egentligen inte att säga.
Med det sagt hoppas jag att ni ändrar uppfattning.
*"Det finns också en stor lucka i artikeln av annat slag: det talas en hel del om att naturläkemedel är vanliga i Kina idag, men historikavsnittet innehåller ingen som helst beskrivning av läkemedelstillverkningens utveckling i Kina." Det håller jag med är en brist, men jag tycker inte det drar ner artikeln så kolossalt mycket, även om ett avsnitt om Kina, där naturläkemedel har en väldigt stark ställning vore inte fel.
replies: text: :: Jag citerar NE: "Sedan medicinalväxternas verksamma ämnen (se t.ex. hjärtglykosider) isolerats och karakteriserats används dessa ämnen i stället för växtdelar. Sådana ämnen eller derivat av dem ingår i ca 25 % av de numera använda läkemedlen."// habj 24 mars 2008 kl. 04.06 (CET)
replies: text: ::: Ursäkta, klumpig formulering, vad jag menade var medicinalväxter i dess ursprungliga form, eller åtminstonde alla dess ämnen som ett preparat. Skolmedicinen använder sig av derivat från ämnen man hittat i växten, men inte växten som sådan. Och det där med derivat har vi gett exempel på. Men fortfarande så, vad är den stora skillnaden som gör att artikeln skulle göra sig bra i örtläkemedel, och inte medicinalväxter? :) Munchausen 24 mars 2008 kl. 15.48 (CET)
Citerar från Läsvärd-mallen:
    * ...vara i allmänhet välskriven, utan stavfel eller andra språkfel.
    * ...ge sammanhang, se Wikipedia:Skriv ut det självklara
    * ...ingå i wikistrukturen med wikilänkar, interwikilänkar och kategorier
    * ...inte innehålla några varningsrutor i form av kvalitetskontroll- eller POV-mallar
    * ...ha underrubriker
    * ...stöttas av källor
    * ...täcka in det viktigaste i området och inte innehålla några luckor
    * ...om den är illustrerad ha bilder med klarlagd upphovsrätt.
Jag tycker åtminstonde att artikeln uppfyller dessa krav relativt lätt. Munchausen 2 april 2008 kl. 00.08 (CEST)

text: Enligt diskussionen finns det en skevhet, som skapar möjliga luckor. Det finns tid att reda ut detta innan en ev. utnämning sker./Ronny 2 april 2008 kl. 21.46 (CEST)
</div>
thread_title: Ej antagen till utvald

message: Resultatet av nomineringen blev "ej antagen" enligt kriteriet:
* Har efter minst två veckor, minst 1/2 stödjer ej-röster./Ronny 17 januari 2009 kl. 13.46 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
 
Medicinalväxt
Nominerad av Munchausen 23 december 2008 kl. 15.51 (CET)
En artikel som är lång och utförlig, med ett lättläst och seriös text. Fina bilder från wikicommons. Behandlar ämnet utifrån de flesta infallsvinklar. Har dessutom varit på detaljgranskning i över ett halvår utan att någon har anmärkt på några brister.
Stödjer för utmärkt
Stödjer för bra
Stödjer ej
#Ace90 6 januari 2009 kl. 08.46 (CET) Som sagt, ej förbättrad sedan förra nomineringen
#Grundin 6 januari 2009 kl. 10.33 (CET) Som ovanstående
Diskussion
Den tycks inte ha förbättrats sedan förra nomineringen? --Ace90 23 december 2008 kl. 19.03 (CET)
</div>
thread_title: Ej antagen till utvald