Diskussion:Räknesätt

message: Det finns bara fyra räknesätt, därför är det meningslöst att skriva om fler och mer avancerade räknesätt. Vidare är påståendet att addition skulle vara en upprepad multiplikation felaktigt.Walle68 (disk) 3 juni 2012 kl. 17.58 (CEST)
replies: text: Det finns hur många räknesätt som helst. Några ganska vanliga utöver de fyra vanligaste är ju potenser och logaritmer. Och givetvis kan multiplikation ses som upprepad addition, i alla fall så länge man inte pratar om negativa eller komplexa tal. Så ska artikeln utvedgas kan man mycket väl lägga in mer om de fyra (vanliga) räknesätten samt ett stycke om fler mer avancerade räknesätt. Averater (disk) 5 augusti 2012 kl. 21.08 (CEST)
replies: text: :Det här är en artikel om räknesätten och det finns en anledning varför de kallas de fyra räknesätten - det är de som finns. Sedan finns det operationer av enklare eller mer avancerade sätt att bearbeta tal med och de går som du säger att göra hur många som helst. Jag ser det som en fråga av semantisk karaktär. Om man skulle kalla det mer avancerade räknesätt är det frågan om det här ska vara en artikel eller om den skulle slås samman med operationsartikeln. Jag vänder mig emot det. De fyra räknesätten står för sig själv.

text: :Vad gäller multiplikation som upprepad addition är det ett specialfall. Det är en konsekvens av att det inte fungerar för irrationella tal. Pröva själv att multiplicera e med π. Det låter sig helt enkelt inte göras utan vidare antaganden. Men jag har diskuterat detta på andra sidor, och jag kan medge att det kanske är av underordnad betydelse Walle68 (disk) 11 augusti 2012 kl. 08.40 (CEST)
Jag reagerade också på att det bara skulle finnas fyra räknesätt, och var tvungen att slå upp i matteundervisningens motsvarighet till Svenska akademiens ordlista; Matematiktermer för skolan. Där läser jag "De fyra fundamentala räknesätten är addition, subtraktion, multiplikation och division. Exempel på andra räknesätt är räkning med potenser och räkning med rotuttryck". Jag uppdaterar artikeln, med en referens. --Johan Falk, föreningen pacifistiska fysiker (diskussion) 21 augusti 2014 kl. 11.47 (CEST)
Sådär. Jag tog också bort meningen som säger att de fyra räknesätten utgör grunden för aritmetik och algebra. Jag gjorde detta eftersom addition är mer grundläggande än subtraktion, och multiplikation är mer grundläggande än division (eftersom de senare är inversa operatorer till de förra, och det finns algebraiska grupper där vissa av dessa operationer är definierade men inte andra). Det finns alltså både aritmetik och algebra som bara omfattar addition men inte subtraktion (exempelvis om man håller sig till naturliga talen), eller bara addition, subtraktion och multiplikation men inte division (om man håller sig till heltalen). --Johan Falk, föreningen pacifistiska fysiker (diskussion) 21 augusti 2014 kl. 12.04 (CEST)

text: På vilket sätt skiljer sig Räknesätt från Elementär aritmetik? Vad jag kan utläsa av artiklarna så är det samma sak. /ℇsquilo 21 augusti 2014 kl. 15.16 (CEST)

message: Jag blev väldigt fundersam över stycket "Andra algebraiska strukturer som använder de fyra räknesätten kallas för ringar. Generellt sett gäller då att addition är kommutativ, men multiplikation behöver inte vara det. Division går inte heller alltid att definiera." Det finns en mängd algebraiska strukturer, ringar är bara en av dem. Att påstå att "andra algebraiska strukturer [...] kallas för ringar" är alltså missvisande. Jag kan omöjligtvis förstå varför just de lagar som gäller för ringar skall nämnas, men inte för alla de andra strukturerna. Dessutom är abstrakt algebra, som algebraiska strukturer ingår i, en generalisering av den elementära algebran; operationer som addition och multiplikation kan vara identiska med sina motsvarigeter i den elementära, "vanliga" algebran, men behöver rakt inte vara det. Att påstå att algebraiska strukturer (som bl.a. ringar) skulle använda de fyra räknesätten är alltså en grav generalisering. De kan alltså göra det, men det är ett särfall. Om inte någon annan har en bättre lösning, skulle jag vilja radera hela stycket. Det lades in av  den 3 juni 2012. Användaren är inte längre aktiv, så vi kan knappast hoppas på en förklaring från det hållet. / TernariusDisk 5 januari 2021 kl. 08.00 (CET)
replies: text: jag tog bort och putsade på texten. Det finns ju tre andra artiklar lite mer allmänna om detta där algebra passar att omnämnas.Yger (diskussion) 5 januari 2021 kl. 08.15 (CET)
thread_title:  Algebraiska strukturer