Diskussion:Svenska kyrkan

thread_title: Arkiv

message: Teologin undrar jag över. Vilka bekännelseskrifter man bekänner sig till är något i den vägen, men inom detta orienterar sig Svenska kyrkan mer specifikt. Vi har påståendet
replies: text: Under 1600-talet präglades Svenska kyrkan av luthersk ortodoxi, [min understrykning]
i avsnittet Reformationen som är en sådan efterlyst orientering, men det har hänt saker sedan dess, antar jag... På andra ställen säges att kyrkan orienterar sig mot "liberal teologi" (borde vara "liberalteologi"), men detta verkar lätt intetsägande enligt min mening, eftersom detta mest innebär ett mycket fritt tolkningssystem orienterat mot historiekritisk analys. Jag undrar över SK:s 
uppfattning om allmännerlighet/katolicism, eller egentligen, eftersom jag är rätt engagerad själv i SK, så undrar jag var man kan finna källor för just SK:s tolkning av allmännerlighet — alltså detta att även icke-troende kan få del av och inflytande från kyrkan. Idag hörde jag Wejryd (Vreta klosters 900-årsjubileum) trycka hårt på och predika om "anden utgår av sonen" i niceanska trosbekännelsen, vilket är någon slags markering mot östortodoxa, och möjligen mot östortodox trinitarism. 
Eller för att fatta mig kort: jag tycker det behövs ett teologiavsnitt. Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 30 maj 2010 kl. 19.15 (CEST)
thread_title: Teologi

message: Det står Utöver detta finansierar kyrkoavgiften även underhåll av byggnader (såsom kyrkor, församlingshem och förvaltningsbyggnader)
Det verkar dock inte stämma, om man tar en titt på denna sida, eller svenska kyrkans egna sida. Tydligen är det en separat avgift, som tas ur vår reguliära skatt.--213.113.55.12 4 juli 2010 kl. 05.59 (CEST)
replies: text: Det är långt ifrån hela kostnaden som täcks av detta tillskott av allmänna medel. Det gäller dessutom endast kulturhistoriskt värdefulla byggnader - dit de äldre kyrkorna räknas. Församlingshem står helt utanför. Kyrkoantikvarisk ersättning är till för att hålla vårt gemensamma kulturarv vid liv , inte för att möjliggöra kyrklig verksamhet. Fernbom2 4 juli 2010 kl. 07.06 (CEST)
thread_title:  Byggnadsunderhåll 

message: Prästdeklarationen gjordes med anledning av beslutet 2005, inte 2009, varför avsnittet flyttades. --erak 21 september 2010 kl. 23.49 (CEST)
replies: text: Och därmed kan NPOV-mallen tas bort. Fernbom2 22 september 2010 kl. 07.21 (CEST)
replies: text: :En annan sak är att denna fråga får oproportionerligt mycket utrymme, sett till artikeln som helhet. Fernbom2 22 september 2010 kl. 07.22 (CEST)
thread_title: Prästdeklarationen

message: I Florens dokumentet som räknar upp stiften står det "Scara. Liunga. Kaupinga. Tuna. Strigiñ. Sigituna. Arosa." i uppräkningen.
Det finns två tolkningar av detta.
   1. att "Liunga. Kaupinga." ska läsas ihop till Liungakaupinga - Linköping
   2. att "Liunga. Kaupinga." på det sättet det är skrivet klart betecknar två olika stift.
Där Liunga är stiftet i Östergötland och att när orten Liunga blir köping, läggs efterleden köping till och det blir Linköping. Kaupinga är i så fall precis som Tuna ett bortglömt stift. Det finns flera kandidater på att vara Kaupinga t.ex. Köping i Västmanland, och Köpingsvik på Öland.
Listan kan tolkas som Scara(Skara), Liunga(Linköping), Kaupinga(Köpingsvik/Köping?), Tuna(Eskilstuna?), Strigiñ(Strängnäs), Sigituna(Sigtuna), Aros(Uppsala).
Birka stift? En birk är en handelsplats så det kan vara Kaupinga stift? Enligt Vita Ansgarii flyttades Birka stift till Linköping efter att platsen bränts. Detta ger en tredje tolkning; 
   3. att "Liunga. Kaupinga." senare slogs ihop och blev Linköpings stift.
Med den stiftsindelningen som fanns borde då Kaupinga/Birka stift funnits inom detta område.
Halvdan 24 februari 2011 kl. 09.33 (CET)
thread_title:  Om Liunga Kaupinga 

message: Som artikeln nu ser ut, lyfts statens roll fram mycket kraftigt. Med tanke på den långa tiden av mycket nära band mellan kyrka och stat, är inte detta orimligt. Emellertid försvinner dualismen.
Under ståndsriksdagen krävdes bifall från prästeståndet för att ändra i kyrkolagstiftningen. Efter ståndsriksdagens upphävande kvarstod denna regel, fast med prästeståndet ersatt av kyrkomötet. Jag kan inte alla detaljer, men vet att ända fram till styatskyrkans avskaffande kvarstod en liknande ordning. Mot den bakgrunden skulle det vara intressant att veta om den lagstiftning från 1998 som citeras enbart är antagen av riksdag och regering, eller är antagen av riksdag, regering och kyrkomöte. Någon som vet?
Artikeln ger också ett något recentistiskt intryck av att Svenska kyrkan (nyligen?) bildades på statens initiativ och genom riksdagsbeslut. På sitt sätt stämmer det; som självständig kyrka uppstod den i och med reformationen, som ju såvitt jag förstår i mycket hög grad genomdrevs av Gustav Vasa och med riksdagsgodkännande. Det var dock nog en betydligt mer komplicerad process, med ömsesidigt inflytande åt båda hållen, än vad artikeln nu antyder. Jörgen B 2 mars 2011 kl. 21.04 (CET)
thread_title:  Svenska kyrkans grundvalar. 

message: :Under 1900-talet har Svenska kyrkan orienterat sig alltmer åt den liberala teologin[källa behövs]. 
Kan det vara en sammanblandning med liberalteologin? Om jag förstått saken rätt, så finns "liberala" strömningar inom kristendomen, som tar till sig den moderna tolerans av kvinnopräster och vigning av homosexuella. Detta är ingen teologisk rörelse. Liberalteologi är i stället teologiska metodiker, med hård källkritik, hög kritik, man sätter bibelns satser i moderna vetenskapliga sammanhang, såsom historievetenskap, sociologi, psykologi och modern filosofi, och man betonar hermeneutik. Dessa teologiska metodiker är allmänt ringaktade av lågkyrkor som tolkar Luthers "direkta" tolkning som bokstavstro. Liberalteologi har ingen omedelbar koppling till "liberal" kristendom. Den liberala teologin är nog ingen vedertagen beteckning som används. Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 3 mars 2011 kl. 19.15 (CET)
thread_title: Den liberala teologin??

message: Knappt har  kommit tillbaka från sin långtidsblockering förrän användaren börjar POV-pusha. Tostarpadius (diskussion) 22 februari 2015 kl. 17.48 (CET)
replies: text: Trist att du upplever det så. Du har återställt två, tre större redigeringar som jag sedan i efterhand fått gå in och återställa, då du i stället hade kunna ändra den detalj i dessa såsom du fann bäst. Jag återställde sedan en detaljredigering som jag hade svårt att se fog för - och du skriver detta ovan? Chicbyaccident (diskussion) 22 februari 2015 kl. 17.52 (CET)
replies: text: : Det är och förblir POV att hävda att striden gällde kyrkans katolicism, även om sentida protestantisk historieskrivning accepterat den bilden. Tostarpadius (diskussion) 22 februari 2015 kl. 17.55 (CET)
replies: text: :: Det vore snarare en förenkling än något annat. Att detta dock kan användas som en svepande beskrivning, exempelvis i en inledning, jämte frågan om relationen till påven borde vara uppenbart, se till exempel här. Chicbyaccident (diskussion) 22 februari 2015 kl. 18.09 (CET)
replies: text: ::: Kom nu inte med bortförklaringar! Det handlar om uppenbar POV-pushning. Tostarpadius (diskussion) 22 februari 2015 kl. 19.47 (CET)
replies: text: :::: Tvärtom - neutralisering. Chicbyaccident (diskussion) 22 februari 2015 kl. 20.03 (CET)
replies: text: ::::: Och det påstår Du på fullt allvar? Det faller på sin egen orimlighet. Tostarpadius (diskussion) 22 februari 2015 kl. 20.07 (CET)

text: ::::(Redigeringskonflikt) Chicbyaccident har en viss poäng i sak, och signaturen har nu också hittat en källa som stöd för att båda synsätten förekommer. Tostarpadius och Chicbyaccident, kan man tänka sig ett försök att förhandla fram en kompromiss mellan era formuleringar?
replies: text: ::::: För den som följt med så har jag angett flertal källor för de bägge perspektiven hela tiden - liksom eftersträvat WP:NPOV; i detta fall genom att låta Wikipedia återge bägge perspektiv utan att själv ta ställning. Se även: Malldiskussion:Romersk-katolska kyrkans stift i Sverige. Chicbyaccident (diskussion) 22 februari 2015 kl. 20.28 (CET)
replies: text: :::::: Det finns inte två likvärdiga perspektiv. Det finns en historisk verklighet. Man kan välja att bortse från den av konfessionella skäl, som professor Piltz i artikeln Du vill använda som källa, men det gör inte synsättet mer legitimt. Jag har stor respekt för honom som en både lärd och from person, men här hjälper inte den akademiska titulaturen. Det är som romersk-katolsk präst (biskopsvikarie?) han talar. Tostarpadius (diskussion) 22 februari 2015 kl. 22.14 (CET)

text: ::"Det är och förblir POV att hävda att striden gällde kyrkans katolicism, även om sentida protestantisk historieskrivning accepterat den bilden." Om den beskrivningen har blivit accepterad så är det väl knappast att betrakta som POV? /ℇsquilo 23 februari 2015 kl. 11.41 (CET)
replies: text: ::: När jag här talar om "protestantisk historieskrivning" syftar jag inte på nutida forskning utan på sådan från 1800-talet. Tostarpadius (diskussion) 25 februari 2015 kl. 16.38 (CET)
thread_title:  Så är redigeringskriget igång igen...  

message: I artikeln hänvisas till niceanska trosbekännelsen. Men om man lyssnar på nuvarande och föregående ärkebiskopar så tror de väl knappast på den? Ärkebiskop Jackelen har likställt Muhammed med Jesus, är inte Svenska Kyrkan därmed en krislamisk kyrka? Observera att jag skriver det utan all polemik, bara som ett konstaterande av faktum.
91.156.74.142 21 augusti 2015 kl. 14.41 (CEST)
replies: text: Så länge som SvK själva anser sig vara kristna så bör det omnämnas som ett kristet samfund. Om andra kristna samfund, tongivande aktörer eller en stark opinion skulle ifrågasätta SvK:s kristna grund, så bör det framgå av artikeln. Enskilda personers funderingar har inte encyklopedisk relevans. /B****n (diskussion) 21 augusti 2015 kl. 15.04 (CEST)
replies: text: :OM jag hittar en websida där det redogörs för Svenska kyrkans övergång till krislam så kan jag referera till den?91.156.74.142 21 augusti 2015 kl. 15.10 (CEST)
replies: text: ::Nej, men om Svenska Kyrkan själva säger sig ha gjort något sådant skulle det kunna vara relevant. Allt annat blir hårklyverier eller egen forskning och ingetdera kan användas på Wikipedia. Riggwelter (diskussion) 21 augusti 2015 kl. 15.15 (CEST)
replies: text: :::Användare 91. ...: Redan Nathan Söderblom menade att olika religioner är olika vägar till Gud, och än idag tror många präster på att Jesus stod för pacifism,  och att fredsarbete kan ske genom interreligiös dialog och ekumenik. Men därmed behöver de inte tro på synkretism det vill säga de vill inte tona ned olikheter mellan religioner och anpassa den egna teologin. Sedan finns det liberalteologi inom svenska kyrkan, där mycket av det lutherska budskapet har släppts. Men jag är inte säker på hur utbrett det är. BLanda inte ihop politik och religion - även om många präster kan stå för kristen vänster så behöver de inte stå för liberalteologi. Inom vissa USA-influerade frikyrkor, t.ex. Livets ord, är kristen sionism vanligt, och där är islamkritiken ibland frenetisk och fördomsfull, man är inte lika pacifistiska och teologin är inte klassisk kristendom (kristna sionister tror ofta att gamla förbundet fortfarande gäller judarna). Bör man stoppa in något av detta? Isåfall får vi försöka hitta källor.176.10.249.111 21 augusti 2015 kl. 22.25 (CEST)
replies: text: :::: Svenska kyrkan har inte ändrat sin bekännelsegrundval. År 1893 bekräftade kyrkomötet att den består av hela Konkordieboken (inklusive Nicenokonstantinopolitanum) och det gäller alltjämt. Om enskilda personer i vigningstjänsten säger något annat gör de det som privatpersoner och inte å ämbetets vägnar. Tostarpadius (diskussion) 21 augusti 2015 kl. 22.35 (CEST)
thread_title: Kyrkans moderna teologi

message: I artikeln kan man läsa meningen "Återkommande kritik framförs över att kyrkomötet och kyrkostyrelsen i stor utsträckning utgörs av förtroendevalda som representerar de politiska partiernas intressen mer än kyrkans." Denna mening saknar helt källhänvisningar, trots att det borde vara lätt att hitta källor, om det som påstås är sant.
Partierna (nomineringsgrupperna) i kyrkomötet och i stifts- och kyrkofullmäktigeförsamlingarna runt om i landet företräder kyrkans medlemmar och framför deras intressen och åsikter. De samarbetar med biskopar och präster. Det förefaller märkligt att kritik mot detta skulle ha framförts. Så vitt jag vet, råder det i stort sett konsensus kring att Svenska kyrkan skall vara en demokratisk folkkyrka snarare än ett dogmatiskt, rent teologstyrt samfund. Dammråtta (diskussion) 14 mars 2016 kl. 01.33 (CET)
replies: text: Visst måste ett sådant påstående styrkas med hänvisningar precis som allt annat. Det torde inte vara svårt att hitta sådana. Det är inte heller så att en demokratisk folkkyrka med nödvändighet måste styras av nomineringsgrupper som är praktiskt taget identiska med de politiska partierna. På lokalplanet har det för övrigt blivit allt mer sällsynt att så är fallet. Den som är konspirationsteoretiskt lagd kan rent av misstänka att en anledning till sammanslagningarna till allt större enheter är partiernas önskan att behålla sitt grepp om Svenska kyrkan. Påståendet att det enda alternativet till en politikerstyrd kyrka är ett teologstyrt samfund bygger på en falsk dikotomi. Jag ämnar dock inte leta upp debattinlägg i ärendet. Att det finns mycket kyrkligt engagemang som kanaliseras via de nomineringsgrupper som existerar är det givetvis ingen som förnekar. Samtidigt är det ett faktum att organisationen kring valen är överdimensionerad i jämförelse med deltagandet. "Demokrati måste få kosta", heter det, men den kan se ut på olika sätt. Att kyrkostämman var en odemokratisk institution faller på sin egen orimlighet. Tostarpadius (diskussion) 14 mars 2016 kl. 02.59 (CET)
replies: text: :Ingen skulle väl påstå att kyrkostämman i sig var odemokratisk. Däremot är det ett faktum att förekomsten av små grupper av människor med tvivelaktiga idéer som kom till vissa stämmor för att ta över, ledde till att mer demokratiskt sinnade människor föredrog fullmäktigeval med välkända ideologiska beteckningar. När det kommer till teologstyrt samfund, så är det ett alternativ som jag personligen har hört folk förespråka när de har argumenterat emot det nuvarande systemet. Jag vet inte hur vanliga sådana åsikter är eller om några seriösa förslag i den riktningen faktiskt har presenterats, men det ligger väl självklart i sakens natur att det är motbilden mot demokratiskt valda fullmäktige i kyrkan. Teorin att de politiska partierna skulle vilja "behålla sitt grepp" om Svenska kyrkan är nog inget annat än just en konspirationsteori, skulle de alla samverka om en sådan inriktning eller vad då? Trots sina ideologiska meningsskiljaktigheter. Dammråtta (diskussion) 14 mars 2016 kl. 22.44 (CET)
replies: text: :: Jag har inte hört talas om några kuppartade kyrkostämmor, däremot om små grupper som påverkat kyrkofullmäktigeval. I mina ögon är det skräcken för ett teologstyrt samfund som är den verkliga konspirationsteorin. Det finns inga seriösa debattörer som förespråkat något sådant. Tostarpadius (diskussion) 15 mars 2016 kl. 22.18 (CET)
thread_title:  Demokratiskt inflytande i kyrkan 

message: Jag tycker att det är lämpligt att fylla i kortfattade uppgifter om sammansättning och majoritet i kyrkofullmäktige och kyrkoråd i artiklarna om Svenska kyrkans församlingar. Jag har börjat göra det i några församlingar i Stockholms stift. Synpunkter på hur informationen skall presenteras mottages gärna. Dammråtta (diskussion) 14 mars 2016 kl. 01.46 (CET)
replies: text: Det är inte lätt att göra det på ett bra sätt, med tanke på alla de konstellationer (lokala noineringsgrupper) som finns. Att förklara vad partierna står för i kommunalval är oftast inte så svårt, men i det kyrkliga är det ofta näst intill omöjligt. Därför säger siffrorna nästan ingenting. På många håll finns det endast en lista och då kan personvalet få stor betydelse. Men i princip håller jag med om att det är en god idé. Tostarpadius (diskussion) 14 mars 2016 kl. 02.46 (CET)
thread_title:  Kyrkofullmäktige och kyrkoråd i olika församlingar 

message: Aktuell biskopslista finns dolt i faktarutan; man måste klicka för att få se den. Förmodligen är det därför den inte blivit uppdaterad. Jag har nu bytt ut inte mindre än tre biskopsnamn mot respektive aktuellt namn.
Vore nog bättre med en underrubrik för att lista alla aktuella biskopar. Någonstans borde man iaf ha en aktuell biskopslista. Antingen här eller i Listor över svenska biskopar - alternativ om det skapades en artikel om Svenska kyrkans biskopsmöte (nu finns bara en om biskopsmöten i allmänhet). --Hjordmån (diskussion) 30 maj 2019 kl. 15.25 (CEST)
replies: text: Tack för uppdateringen! Jag kan tänka mig att göra ett försök med en sida om Svenska kyrkans biskopsmöte. Dock blir jag lite orolig att det ska ses som jäv eller intressekonflikt i och med att jag arbetar i organisationen. Tror du det är ok att jag försöker ändå? Jag lovar att vara så objektiv och wiki-mässig jag bara kan. --SvkPer (diskussion) 3 juni 2019 kl. 10.20 (CEST)
replies: text: :, med den inställningen du har är det nog ingen fara. Du vet vad neutralt skrivet betyder. Är du orolig, skapa den först i den sandlåda eller en undersida och be andra hjälpa till när du känner dig klar. Då kan du även jobba i lugn och ro. Pinga gärna mig eller Hjordmån,  tror jag med skulle vilja hjälpa till. Mvh Adville (diskussion) 3 juni 2019 kl. 10.29 (CEST)
replies: text: ::gör om misslyckat ping . Adville (diskussion) 3 juni 2019 kl. 10.30 (CEST)
replies: text: ::: Ja, jag hjälper gärna till att granska artikeln. Ett gott initiativ! Tostarpadius (diskussion) 3 juni 2019 kl. 12.14 (CEST)
replies: text: :::: Tack för stöd och uppmuntran! Jag gör ett utkast. Återkommer! SvkPer (diskussion) 4 juni 2019 kl. 07.24 (CEST)
Här finns min sandlåda med ett utkast till artikel om Svenska kyrkans biskopsmöte. Tar gärna emot synpunkter, både på texten och på om det här är "rätt" sätt att be om hjälp här. Ping Hjordmån, Adville och Tostarpadius. SvkPer (diskussion) 4 juni 2019 kl. 12.01 (CEST)

text: Vad som är rätt sätt att be om hjälp på vet jag inte ... och det jag skriver här nu borde kanske hellre skrivas på annan plats. Det går väl an att flytta på kommentaren, isåf.

text: Spontant saknar jag historia och jämförelser med liknande organ i andra kyrkor. Det klassiska svaret på "x saknas" är förvisso "ingen användare har plikter", det är fritt fram för andra att lägga till - när texten lyfts ur din personliga sandlåda, alltså. I NE står "Det svenska biskopsmötet har ej officiell status men tog fastare form 1919. Dess betydelse har dock minskat genom den nya kyrkliga organisationen 1982, med kyrkomötets läronämnd som ersättning." En god vink om vad som saknas, kanske. Inte helt lättbegripligt IMHO - ej officiell status, vad betyder det? - men belyser kanske något hur jag menar.

text: Spontant undrar jag över biskopsmötets relation till Kyrkomötet (Svenska kyrkan). Ingen alls? Separata ansvarslinjer? Det kan isåf förtydligas.

text: Jag har tillgång till Verbums serie om Svensk kyrkohistoria och kan nog leta fram, om någon vet vad som ska letas efter och tidsperiod. (Gör kanske ändå, men dröjer isåf längre.)

text: Nu är förvisso inte allt som ligger på Wikipedia källbelagt in i minsta detalj. Men texten ser för mig ut som inte skapad utifrån källor utan utifrån vad skribenten anser sig veta, och sen källbelagd på ett par punkter. Hur man ser på detta nuförtiden, i fall då skribenten kan betraktas som jävig (kanske till och med ser utformandet av denna artikel som en del av sitt arbete?) vet jag inte. Jag frågar de övriga. --Hjordmån (diskussion) 4 juni 2019 kl. 12.45 (CEST)
replies: text: : Tack för snabb respons. Jag förstår hur du menar med historiken, och där måste jag erkänna att jag behöver gräva djupare i källorna för att kunna bidra. Jag vill gärna belägga varje del i texten med en källa, men försöker lära mig balansen i det efter hand. Och jävsfrågan är ständigt aktuell, eftersom jag står på jobbet och skriver de här raderna. Samtidigt vill jag tro att just det gör att jag sitter på nödvändig kunskap, alternativt har direkt tillgång till experter på området, för att kunna utforma en objektiv artikel. Svårt detta, men jag fortsätter gärna försöka. SvkPer (diskussion) 4 juni 2019 kl. 13.56 (CEST)
replies: text: :: Jag vet att det första biskopsmötet, i varje fall i modern tid, samlades i början av 1900-talet och att biskop Keijser inte deltog på grund av dess inofficiella status. Förmodligen står detta i ovannämnda översiktsverk, som jag också har i mitt bibliotek. Före representationsreformen sågs ju biskoparna vid riksdagen och från 1868 i kyrkomötet. De överlade också brevledes i olika frågor. Problemet med att skriva om det man arbetar med är inte bara risken för bristande neutralitet utan också att man lätt glömmer att skriva ut det självklara. Men utkastet är en bra början. Tostarpadius (diskussion) 4 juni 2019 kl. 14.48 (CEST)
thread_title:  Biskoparna 

message: Hur ska detta tolkas? Enligt nylig redigering är begravningsavgiften 24,6 öre per skattekrona. En fjärdedel av allt man betalar i skatt? Orimligt. --Hjordmån (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 15.52 (CEST)
thread_title:  Öre per skattekrona 

message: Jag saknar uppgifter om påvens bannlysning av Svenska kyrkan, gavs aldrig någon sådan? Om den gavs, alltså om påven utfärdade en bannbulla, har den sedan tagits tillbaka, eller är Svenska kyrkan lika rökt som Salman Rushdie? Var bannbullan riktad mot kyrkan som organisation, eller dess enskilda företrädare? Har påven någonsin delat ut Kristi kropp till någon svensk biskop (efter reformationen)? --78.73.226.176 28 december 2020 kl. 14.09 (CET)
thread_title:  Bannlysning