Diskussion:Peter Oskarson

message: Stycket om kontroverserna kring anställningsformer etc. har en oförtjänst framträdande plats i artikeln. // habj 16 oktober 2007 kl. 09.19 (CEST)
replies: text: Jag tog bort texterna om Stangertz eftersom det absolut inte har i den här artikeln att göra. Men det är fortfarande obalanserat. //StefanB 16 oktober 2007 kl. 09.24 (CEST)

message: Manifestet gällde Göteborgs stadsteater och inte annexet Angereds teater, det hade inte lett till någon strid. Den senare saknade vid denna tid konstnärlig ledare och fungerade mycket riktigt som en frigrupp inom institutionen. Exakt hur Oskarson, Forser och Lyth fick kontakt med varandra vet jag inte, men Forser följde Galilei-uppsättningen och skrev en bok om den och Lyth arbetade samtidigt på stadsteatern. /Ascilto (diskussion) 15 februari 2017 kl. 13.33 (CET)
replies: text: PS. Manifestet berörs summariskt av Tomas Forser i avsnittet En konstnärlig folkteater i Ny svensk teaterhistoria del 3 (sid 473). Avsnittet är inte så detaljerat med grundfakta, men det bekräftar att manifestet gällde stadsteatern och nämner inget om att Oskarson erbjudits bli konstnärlig ledare i Angered, en uppgift som jag inte alls känner igen från den tiden och det står heller inget annat i uppsatsen från GU än att han regisserade Jorden rör sig i Angered. /Ascilto (diskussion) 15 februari 2017 kl. 13.41 (CET)
replies: text: :PS2 När jag tänker vidare på saken kan det ha varit så att Peter Oskarson fick en förfrågan om att bli konstnärlig ledare för själva stadsteatern och då ställde som villkor att få med sig Forser och Lyth och att få arbeta enligt Manifestet. Manifestet beskrevs i Göteborgspressen som en vänsterkupp; Angereds teater var ju delvis dominerat av kpml(r)-sympatisörer vilket tidigare skapat motsättningar inom stadsteatern, men till den gruppen hörde varken Oskarson, Forser eller Lyth. Man kan inte heller säga att alla de skådespelare som röstade ner förslaget var höger, flera hade varit delaktiga i den radikala tendens som drivits av regissörer som Lennart Hjulström och Ralf Långbacka. Åren efter 68 fick stadsteatern epitetet Pekingoperan av Göteborgspressen som under Lars Hjörnes tid var tämligen reaktionär. /Ascilto (diskussion) 15 februari 2017 kl. 16.12 (CET)
replies: text: ::I Teaterårsboken 1982 har teaterkritikern Bo Lundin en genomgång av turerna kring Manifestet. Inte heller han nämner upprinnelsen om Oskarson eventuellt erbjöds att bli konstnärlig ledare för Stadsteatern. I juni 81 röstade Götaplatsens regissörer och skådespelare ja till förslaget med 28 mot 22; 4 röstade blankt, 3 avstod. Av teaterns samtliga anställda var 132 för och 53 mot. En riggad omröstning i oktober kom till motsatt resultat: 28 mot och 22 för. Då fick långtidstjänstlediga rösta men inte de som för tillfället var utlånade till Angered eller Backa. Efter det fällde styrelsens borgerliga majoritet förslaget och teaterchefen Mats Johansson sa upp sig. De borgerligas främsta argument mot förslaget var att de inte ville ha politisk styrning av teatern, vilket de i själva verket själva verkställde med sitt beslut. /Ascilto (diskussion) 11 mars 2017 kl. 17.49 (CET)
replies: text: :::Under rubriken "Teaterns organisation" på sid. 6 i den refererade uppsatsen från Göteborgs Universitet står det att trion inkl Oskarson skulle utgöra den konstnärliga ledningen vid sidan av teaterchefen. Eftersom det mesta av uppsatsen kretsar kring Angeredsteatern har jag tolkat det som ledningen för denna scen, men det är möjligt att hela stadsteater-organisationen avsågs.--Bemland (diskussion) 13 mars 2017 kl. 04.15 (CET)
thread_title:  Manifestet 

message: Regilistan är väl lång och skulle nog må bra av att trimmas till ett urval. - Tournesol (diskussion) 5 oktober 2021 kl. 12.48 (CEST)
thread_title:  Regilistan