Diskussion:Gutamål/Arkiv 2008

message: Gutniska och gotländska = samma sak? / twincinema 7 februari 2006 kl.23.22 (CET)
Nej gutniska och gotländska är inte samma sak. Gotländska är beteckningen för den svenska dialekt som talas av de flesta gotlänningar (gutar) idag. Kännetecknande för den dialekten är bl a den sjungande melodin som man har övertagit från gutniskan och att verb ändar på -e istället för -a osv. Gutniskan är dock som artikeln belyser ett självständigt nordiskt språk. Mitt intryck är att termen "gutniska" tenderar att bli en allt vanligare benämning för detta språk bland gutar såväl som andra svenskar, än gutamål som man sade förr. Beteckningen "mål" brukar dessutom avse svenska folkmål eller dialekter som t ex dalmål, älvdalsmål etc. Dock bör gutniskan p ga av sin historia särskiljas från dessa. Gutniskan är inte att betrakta som en svensk dialekt ur ett strikt lingvistiskt perspektiv imotsatt till gotländskan. (Joar).
replies: text: Okej eftersom min ändring blev återställd. Uppge källa för påståendet. SAOB likställer gotländska och gutniska, NE använder enbart termen gotländska och gör ingen skillnad gentemot gutniska. I NE:s artikel om svenska dialekter kallas gotländska mål för genuina, och det nämns att de även kallas gutniska. I NEO får man en direkt hänvisning till gutniska när man slår upp gotländska, och ingen slik distinktion påvisas. Slår man upp gutniska får man likadant en hänvisning till gotländska. Nordisk Familjebok ger inte heller stöd för den här tesen, inte SOFI heller. Som jag ser det är gotländska en svensk term för gutniska (vilket egentligen borde vara "gotska", Gotska sandön) som blivit mer vanlig i tal om Gotlands dialekt och gutniska det inhemska namnet. Men att de, precis som twinicinema säger, är exakt samma sak. Gutniska är för övrigt en svensk dialekt, enligt politisk klassificering, eftersom den talas huvudsakligen i Sverige. //Heimvennar - divider 20 april 2008 kl. 11.56 (CEST)
replies: text: :Jag har personligen anknytning till Gotland och där får man lära sig skillnaden mellan språket och den svenska dialekten i skolan. Gutamål, som det hette då för ca 20 år sedan, stod på schemat i form av temadagar. Jag vet inte om jag har något av det materialet kvar eller om det håller för en källkritisk granskning, men jag ska se efter. Annars kanske det finns andra insatta gotlänningar/gutar med bättre källor? Jorva 20 april 2008 kl. 12.06 (CEST)
replies: text: ::Tills vidare (inga akademiska källor dock, utan bara vad jag kunde hitta efter en snabbsökning):

text: ::Här förklaras skillnaden kortfattat:

text: ::Här gör en 18-årig gotländsk student skillnad:

text: ::

text: ::Jorva 20 april 2008 kl. 12.23 (CEST)
replies: text: :::Källorna som uppges anger på intet sätt någon referens till påståendena och som du säger så är de inte akademiska. Om skolor på Gotland gör den här distinktionen så borde de självklart ange belägg. Om man söker på gutniska och gotländska så används de nästan alltid som likvärdiga begrepp. Visst kan man kanske säga att svenska numera talas på Gotland och vissa enbart har ett fåtal ord som kan sägas vara gutniska/gotländska och en melodi (eller dylikt) som härrör från gutniska. Men för den skull borde man inte vara så snabb att etikettera detta som gotländska, och särskilja från gutniska. Sedan så kan man inte hävda att gutniska är ett språk och gotländska en svensk dialekt. Definitionen på svenska dialekter har jag själv ändrat då det inte finns några dialekter som uppstått av svenska, då svenska i sig är en skapelse av några dialekter i framför allt Svealand som man sedan förmedlat genom myndigheter och media. Det som här anses med gotländska är ju enbart rikssvenska med vissa gutniska drag. //Heimvennar - divider 20 april 2008 kl. 14.31 (CEST)
replies: text: ::::Ja, "gotländska" innebär inte gutamål/gutniska utan just det du skriver; svenska med gutniska drag och enstaka särpräglade ord och uttryck. Gotländska talas i större eller mindre utsträckning av så gott som alla som vuxit upp på Gotland. Gutamål/gutniska är ett parallellet existerande utrotningshotat språk som det görs särskilda insatser för att bevara . Uppenbarligen används "gotländska" slarvigt även för att beteckna gutniska (ofta men tyvärr inte enbart av fastlänningar), men jag har inte sett eller hört motsatsen dvs att någon med gutniska avser den dialekt som bl a Smaklösa talar. Begreppen är inte utbytbara och bör inte behandlas så. För mig har det här alltid varit en självklarhet, men eftersom det inte är någon godtagbar referens skulle vi verkligen behöva hjälp av någon gute/gotlänning som är insatt i språkfrågan och som kan komma med vettiga källor. Jag ska se om det går att intressera någon i Gutamålsgillet. Jorva 20 april 2008 kl. 16.22 (CEST)
replies: text: :::::Det sista jag skrev handlar om distinktionen mellan gotländska som svensk dialekt och gutniska som nordiskt språk, och precis som jag kom fram till så går det inte att hålla ihop det här synsättet eftersom det som avses med din definition av gotländska inte är en dialekt, det är rikssvenska med några gutniska drag. Gutniska kan inte heller kallas för språk, vilket det inte heller gör i artikeln om nordiska språk. Självklarheten som du ser det verkar komma från skolgången och ska vi vara helt ärliga så är inte den svenska skolan någon större auktoritet på det här området. Jag har också svårt att se vad för typ av referens som kan finnas, med tanke på att NE, NEO, SAOB, SOFI och Nordisk Familjebok inte gör den önskade separationen mellan begreppen.

text: :::::Gutamålsgillet verkar inte heller göra den önskade distinktionen. //Heimvennar - divider 20 april 2008 kl. 16.59 (CEST)
replies: text: ::::::Jag återställer nu eftersom akademiska källor för påståendet saknas. Fenomenet med "urvattnat gutniska" kan däremot beskrivas, utan etikett, det gör ju inget. //Heimvennar - divider 23 april 2008 kl. 17.47 (CEST)
replies: text: :::::::Nej, jag har tyvärr inte lyckats hitta mina gamla gutamålspapper och jag är inte helt säker på att de skulle accepteras som källa heller. Men det är inte lyckat att det omdirigerade uppslagsordet "gotländska" inte finns med alls i artikeln. Det bör åtminstone infogas att gotländska vanligen avser de dialekter som ligger närmare svenskan och att gutniska vanligen avser de dialekter som ligger närmare forngutniskan. Det är allmänkunskap i vart fall för den som tillbringat minst en vinter på Gotland, behövs en referens för denna uppfattning kan  anges. Jorva 23 april 2008 kl. 18.11 (CEST)
replies: text: ::::::::Jo nog bör "gotländska" nämnas alltid. Man måste ha i åtanke att namnet Gotland är sentida och att det dialektala namnet är Gutland. Gotländska som ord har inte mer än 160 år på nacken och har väl blivit vanligt först efter rikssvenskans dominans. Vilket kan förklara varför man lokalt skulle vilja hålla begreppen isär, fast nu spekulerar jag bara. Visst kan man betona att somliga skiljer mellan gotländska och gutniska. Men med gotländska då avses inte genuin dialekt utan utjämnad dialekt och det bör framgå att någon klar definition inte finns. Dock ska det stå klart att språkvetare, som Lars-Erik Edlund (i Nationalencyklopedin) inte gör skillnad mellan begreppen. //Heimvennar - divider 23 april 2008 kl. 19.23 (CEST)
replies: text: :::::::::Jag kan jämka mig med det, huvudsaken är att det kommer med på något sätt. Skulle du kunna foga in det där du tycker att det passar? Jorva 23 april 2008 kl. 19.58 (CEST)
replies: text: ::::::::::Vad tycks? //Heimvennar - divider 23 april 2008 kl. 20.20 (CEST)
replies: text: :::::::::::Mycket bra! Jorva 23 april 2008 kl. 20.38 (CEST)
På 1970/80-talet blev begreppet gutamål populärt och började mer och mer användas i media och i skolan. Hos befolkningen sade man dock oftast "gotländska" då man man menade den genuina dialekten lika väl som när en gotlänning pratar svenska med gotländsk accent. Det är iallafall  min erfarenhet av uppväxten på Gotland. De senaste 20 åren har begreppet gutamål slått igenom även bland folk i allmänhet och används ofta. Man hör också allt oftare begreppet gutniska. Men vid användandet av gutniska och gutamål åsyftas bara den genuina dialekten.
thread_title: Gotländska

message: Hur definieras ett språk? Vad finns det för kriterier. Sanningen är att gränsen är flytande. Hur kommer det sig att norska och svenska betraktas som skillda språk trots att de är inbördes begripliga medan älvdalsmål, som är fullständigt obegripligt för en talare av rikssvenska, betraktas som dialekt. Svaret är politiskt och historiskt. Sverige och Norge är två skilda länder. Skulle nationsgränser emellertid vara det enda kriteriet måste man också betrakta frisiska i Nederländerna som en dialekt, liksom katalanskan i Spanien eller rätoromanskan i Schweitz. Amerikansk engelska skulle däremot vara ett annat språk än brittisk engelska.  Vad om ett språk inom ett land är så fjärran att det inte ens tillhör samma språkgren som huvudspråket? Är det fortfarande en dialekt då? 
Det finns alltså även en historisk aspekt. I fallet Svenska/älvdalsmål vet vi att älvdalsmålet härstammar från fornsvenska och att Dalarna var en del av sveafolket. Gutamålet härstammar, till skillnad från nästan samtliga andra svenska dialekter vare sig från fornsvenska, forndanska eller fornnorska, utan från forngutniskan. Denna språkvariant avvek från det gemensamma fornnordiska språket betydligt tidigare än danska och svenska. Historien definierar således den genuina gutniskan som ett språk, därest vi vill definiera norska, svenska och danska som skilda språk. Frågan blir annars; När upphörde gutniskan att var ett språk, om det tidigare definierades som ett sådant? Gränsen för språk och dialekt är som allt annat ett mänskligt påfund då människan är alltings mått. Frågan är var vi "väljer" att dra gränsen. 81.233.29.5 9 juli 2008 kl. 14.23 (CEST)
replies: text: Det är inte vi på Wikipedia som avgör om något är ett språk eller inte. Vi rapporterar enbart den gängse uppfattningen, och enligt den är gutniska inte något språk. Gutniskan räknas ju till exempel aldrig upp med de nordiska/nordgermanska/skandinaviska språken, även om forngutniska gör det med de andra fornspråken. Och fornsvenska/forndanska och fornnorska som termer har uppkommit främst på grund av dagens statsbildning, snarare än dåvarande språksituation, "fornsvenska" och "forndanska" utgjorde egentligen "fornöstnordiska", vilken i sig var en dialekt av fornnordiska. Svensk i betydelsen svensk dialekt åsyftar egentligen en nordisk dialekt som huvudsakligen talas i riket Sverige, inte att den utvecklats från någon "fornsvenska", vilket är knepigt med tanke på att rikssvenskan är ett resultat av det skriftspråk som grundades på ett par dialekter i Svealand. //Heimvennar - divider 9 juli 2008 kl. 21.05 (CEST)
replies: text: :Som svar på frågan från 81.233.29.5 när gutniskan upphörde att vara ett språk, vill jag svara att den, som det står i artikeln, upphörde officiellt som språk i och med Brömsebrofreden, då Gotland blev svenskt och svenska skulle gälla även som Gotlands officiella språk. I praktiken levde förstås gutniskan kvar, men i form av olika gutniska dialekter. Dessa påverkades så småningom av fastlandets svenska språk och blev mer lika detta. I och med Gotlands politiska tillhörighet till Sverige har därför de gutniska eller gotländska dialekterna kommit att räknas som svenska dialekter. Stiwed 10 juli 2008 kl. 10.56 (CEST)
Frågan är om det alls är en gängse uppfattning att gutniska INTE är ett språk, eller om det helt enkelt är en fråga som inte diskuteras överhuvudtaget eftersom ingen egentligen intresserar sig för den. Den är kanske ointressant eftersom det inte finns någon gängse uppfattning om var man drar gränsen mellan språk och dialekt. 
Några intressanta och belysande frågor: Är frisiska en nederländsk dialekt eller ett eget språk? Hur är det med lågtyskan i Tyskland? Hur är det med bretonska i Frankrike? Är mandarin och kantonesiska två olika språk eller skall vi klassa dem som dialekter? Du fattar säker vad jag är ute efter. Ibland saknas det definitioner och gränserna är flytande och godtyckliga. Det finns inte några lingvister som har satt sig ner och bestämt att de och de dialekterna är språk, men de är det inte. Huruvida gutniska skall klassas som språk är inte viktigt för en lingvist. Det kan däremot vara viktigt för gutar. Då forngutniskan räknas som en särskild gren av fornnordiska måste emellertid gutniskan följdriktigt också räknas som ett eget språk. Allt annat vore ytterst märkligt, givet att politiska gränser uppenbarligen inte räcker som definition på vad som bör klassas som språk eller dialekt.
Vad beträffar den nordiska språkutvecklingen, kan vi se att språket i Danmark runt 1300 talet började avvika från språket i Götaland och Svealand. En splittring som resulterade i två språk, eller dialekter/dialektgrupper, fordanska och fornsvenska. Den svenska språkutvecklingen kan skisseras: fornnordiska - fornöstnordiska - fornsvenska- nusvenska dialekter. 81.233.29.5 11 juli 2008 kl. 13.30 (CEST)

text: Jag har inte påstått att gutniskan inte var ett språk. Det bör framgå av det jag skrivit tidigare att jag anser just att forngutniska var ett språk, men att senare det gutniska talspråket har påverkats så kraftigt av fastlandets svenska språk, att man inte i nutid kan tala om ett särskilt gutniskt språk. Samma sak gäller för skånska. Det har funnits ett fornskånskt skriftspråk, som bl.a. användes för att skriva Skånelagen. Numera finns det enbart olika skånska dialekter, som av politiska skäl räknas som sydsvenska dialekter. Självklart är t.ex. bretonskan ett språk som är skilt från franska. Bretonskan är ett keltiskt språk och franskan är ett romanskt språk, alltså är de helt skilda språk och det har inte det minsta att göra med diskussionen om hur de nutida gotländska dialekterna ska uppfattas, som tillhörande ett gutniskt språk, eller som svenska dialekter. Med vänlig hälsning. Stiwed 12 juli 2008 kl. 09.03 (CEST)
Den genuina gutniskan som talas i vissa orter på Gotland än idag har inte alls påverkats av svenskan i särskilt hög omfattning, inte mer än andra nordiska munarter, försåvitt vi inte talar om för gutarna helt nya förteelser i nutid som naturligtvis förmedlades av personer med rikssvenskt modersmål. Man har skrivit i texter i Skåne under tidig medeltid, men någon fastställd och regelbunden stavning har inte förekommit. Vidare var skåningarna daner, deras spåk klassas som fornöstnordiskt alternativt forndanskt. Bretonska är ett språk skilt från franska, ja, men frågan är var man drar gränsen, det var det som var min poäng. Släktskap saknas inte mellan bretonska och franska givet att båda språken är indoeuropeiska.  Hur fjärran måste två dialekter vara enligt ditt synsätt för att de skall klassas som skilda språk? Om svenska blott var ett språk som talades i Tyskland, skulle du kalla det en tysk dialekt då? Om isländska endast talades i Sverige? Om färöiska talades på Själland osv? Förstår du nu vad jag är ute efter? Det skall till en historisk aspekt, en etnisk aspekt, som inte nödvändigtvis är bunden av landsgränser. Därför talas det om frisiska som ett skilt språk från holländska. Frisiskan är inte mer fjärran från holländskan än var gutniskan är från svenskan, men både friser och gutar är etniska grupper, med egen historia.81.233.29.5 13 juli 2008 kl. 17.34 (CEST)
replies: text: :Man kan, utöver de teoretiska synpunkterna, ha praktiska synpunkter på om det som nu räknas som svenska dialekter, som till exempel gotländska, skånska, dalska, jamska o.s.v, ska kallas språk. Sedan år 2000 finns en lag som bestämmer vilka Sveriges officiella minoritetsspråk är, (finska, meänkieli, romani, samiska och jiddisch). Om vi även erkänner de ovannämnda dialektgrupperna i Skåne, Dalarna, Jämtland, (och kanske Överkalix) samt på Gotland som egna språk, måste vi inte då ändra lagstiftningen, så att även gutniska, skånska o.s.v. får samma ställning som de nuvarande officiella minoritetsspråken? Stiwed 12 juli 2008 kl. 10.34 (CEST)
Jag anser inte att man kan jämställa gutniska med skänska och jämtska osv. Jämtskan måsta av språkhistoriska och etniska skäl räknas till de norska dialekterna, medan skånska hör ihop med de danska. Låt vara att gränserna är flytande och överlappande. Dock har gutniskan en särställning i det att den härstammar från en egen gren av de nordiska språkträdet. Innan lagen om minoritetsspråken kom till, var de av dig nämnda tungomålen egna språk. Återigen är det historien som avgör vad vi bör klassa som språk, inget annat.81.233.29.5 13 juli 2008 kl. 17.34 (CEST)

text: Generellt så är det så att alla avarter av fornnordiska är dialekter så till vida att de inte är upphöjda som "officiella", vilket betyder att de har en fastlagt ortografi (skriven gutniska använder sig av svenskans) och används i en politisk enhet som har någon form av självständighet. Ett språk är en dialekt med en armé, det kan inte någon på Wikipedia göra så mycket åt. För att gutniska ska bli ett språk fordras en ortografi och någon form av självständighet för Gotland som sådan. Försöken att få älvdalska erkänt som språk pågår för närvarande, där har man en egen ortografi och en kommun som arbetar för dess status. //Heimvennar - divider 13 juli 2008 kl. 21.37 (CEST)
Som jag redan har sagt dig finns det inte några sådana kriterier som du ställer upp för definitionen av ett språk vilka alla forskare är överens om. Om politisk självständighet och ortografi vore de enda kriterierna så skulle ett flertal idag erkända språk diskvalificeras. Etnicitet och språkhistoria är ett annat sett att skilja dialekt från språk. Men oavsett vilka kriterier som används kan älvdalskan aldrig accepteras, då det språkhistoriskt är en gren ur fornsvenskan, då älvdalsbor är svenskar (ursprungligen svear) och slutligen emedan Älvdalen är en politisk del av Sverige nu och fordom. För gutniskans räkning finns ett förslag gällande självständig ortografi utarbetat av kulturföreningen propago. Det borde kunna ge gutniskan samma ställning som frisiska. Gutniskans problem är att så få överhuvudtaget är intresserade av dess ställning och fortlevnad. En annan definition av språk kontra dialekt är ömsesidig begriplighet och dialektkontinuum. Om olika munarter är en del i samma dialektkontinuum och/eller är ömsesidigt begripligt utan förförståelse med varandra är de dialekter av samma språk, annars inte. Här tas ingen hänsyn till politiska gränser. Enligt den definitionen är svenska, danska och norska samma språk, liksom spanska och portugisiska, dock inte italienska och spanska (!). Men som sagt det finns egentligen ingen fastställd och av alla godkänd defintion på vad som skiljer ett språk från en dialekt. 81.233.29.5 16 juli 2008 kl. 12.31 (CEST)

text: Har jag uppfattat dig rätt om jag säger att du anser att gutniska ska vara det sjätte officiella minoritetsspråket i Sverige, tillsammans med finska, meänkieli, romani, samiska och jiddisch? I så fall vill jag påpeka att det finns två olika organisationer i Skåne som vill att skånska ska anses som ett minoritetsspråk, Skånska Akademien och Stiftelsen Skånsk Framtid (http://www.scania.org/). Stiwed 20 juli 2008 kl. 15.43 (CEST)

text: Nej det är självfallet som du säger, däremot är det dessa kriterier som används när det gäller nordiska dialekter. Att detta måhända är inkonsekvent i internationellt hänseende och ologiskt är en annan sak. //Heimvennar - divider 20 juli 2008 kl. 18.14 (CEST)
Jag vill endast påtala att gutniskan har större fog för att hävda sin självständighet gentemot svenskan (eller något annat nordiskt språk) än någon annan munart i Sverige. Gutniskan är unik och kan inte ställas jämte gamla danska, norska och svenska dialekter som skånska, jämtska eller älvdalsmål. Jag säger detta utan att förringa någon av dessa landskapsmål. Gutniskan står på egen grund och växer från egna rötter. Huruvida gutniskan skall räknas som dialekt eller språk är en fråga om preferencer av  defintioner. Gutniskan är dock den enda dialekten i Norden som verkligen  har förutsättningarna att kunna upphöjas till eget språk.81.233.29.5 20 juli 2008 kl. 18.06 (CEST)

text: Jag vill, som svar på att du 81.233.29.5 kallar skånskan för en dansk dialekt, hänvisa till artiklar på nätet, dels två artiklar av Helmer Lång (grundare av Skånska Akademien), dels en artikel på //susning.nu/. För övrigt tycker Helmer Lång att både skånska och gutniska ska räknas som egna språk. Håll till godo! http://susning.nu/Sk%E5nska,  http://www.scanianinstitute.edu/opinion/artik00.html

text: Det senare är en artikelsamling, där speciellt artikeln "Det skånska språket" är viktig ur argumentationssynpunkt. Ett citat ur den artikeln: "Man kan alltså inte kalla skånskan en "dansk dialekt", eftersom danska skriftspråket precis knäsatts när Skåneland 1658 övergick från Danmark till Sverige." Stiwed 21 juli 2008 kl. 11.02 (CEST)
Jag tar inte hänsyn till "skriftspråk" utan till språkhistoria. Språkhistoriskt är skånskan en dansk dialekt. Den härstammar från den underavdelning av fornöstnordiska som kallas forndanska. De artiklar du visade motsäger inte detta. I en av dem står det att skånskan lade grunden till det danska språket, i en annan står det att skånskan är en danisk dialekt. Att sen skånskan skiljer sig från dialekterna på de danska öarna är lika naturligt som att dialektrna i Norrland skiljer sig från de i Svealand. Ett ytterligare argument är att skåningarna de facto ursprungligen var daner. Gutniskan är inte ens ett fornöstnordiskt språk utan utgör en egen gren. Det är inte jämförbart.81.233.29.5 22 juli 2008 kl. 11.37 (CEST)

text: Vad är det som säger att folket i Skåne var daner? Vad begreppet daner ursprungligen står för är inte klarlagt.

text: Sedan tycker jag att dialekter mycket väl kan bli språk, liksom att det som en gång var språk kan bli en dialekt. Av den iriska dialekten i Skottland blev det så småningom höglandsskotska (skotsk-gaeliska), ur finska har meänkieli brutits ut som ett minoritetsspråk i Sverige. Man kan också, t.ex. när det gäller gutniskan, anse att språket lever kvar, eller att det genom svensk påverkan har blivit gotländska dialekter (som då inte är att anse som ett språk). Men, som Heimvennar skriver, det är inte vi som skriver på Wikipedia som avgör vad som är ett språk, utan vi rapporterar den gängse uppfattningen. Därmed är den här diskussionen slut för min del. Stiwed 22 juli 2008 kl. 16.27 (CEST)
Skåningar kallas daner i alla äldre källor. Tillsammans med de danska öarna utgjorde Skåne danernas kärnland, ungefär som att Svealand utgjorde svearnas. Vad mig enbelangar är skotsk gäliska som namnet antyder en gälisk dialekt, liksom irisk gäliska och manx. Meänkieli är en finsk dialekt. Jag anser det tveksamt om nordiska folkmål, inklusive de skandinaviska nationalspråken skall betraktas som självständiga språk överhuvudtaget. Men om någon nuvarande nordisk dialekt är berättigat att kallas språk så är det gutniskan. Det är inte konsekvent att kalla forngutniskan ett självständigt språk om man sedan diskvalifiserar gutniskan som härstammar från detta språk. Jag tror inte att någon språkforskare har reflekterat över huruvida gutniska är ett språk eller en dialekt. Det finns därmed ingen gängse uppfattning. Frågan öppen. Det bör artikeln belysa. Japp, det kan vara läge att sätta punkt här. 81.233.29.5 22 juli 2008 kl. 18.32 (CEST)
thread_title:  Språk kontra dialekt 

message: Att Gotland skulle ha befolkats då Danmark och Norge kristnades har jag aldrig hört talas om, trots att jag anser mig vara relativt kunnig i öns historia. Varifrån har den person som hävdar detta ovan på denna diskussionssida fått denna information? Det är heller inte korrekt att gutniska skulle vara mer likt danska och norska än svenska. I ett språkhistoriskt hänseende brukar ju danska, svenska - och gutniska - föras till den östnordiska stammen och norska, isländska och föröiska till den västnordiska. Sedan råkar det vara så att gutniskan bevarat vissa konservativa drag (särskilt diftongerna) som också bevarats i norskan men detta har ingenting att göra med kolonisation från Norge i samband med landets kristnande. Gotland var bebott av skandinaver långt in Norge kristnades. Dessutom finns en del dansk påverkan på gutniskan. Men den bör främst ha uppkommit som en följd av att Gotland tillhörde Danmark mellan 1361 och 1654. Dessa likheter har alltså ingenting med någon inflyttning av hedniska danskar att göra. (Okänd)
Gotland befolkades långt innan kristendomen ens hade uppkommit, samtidigt som övriga Skandinavien. Hur och varifrån de första människorna kom till ön vet man inte. Gutniskan delar vissa drag med västnordiska språk som norska och isländska men den delar å andra sidan vissa drag med östnordiska språk som danska och svenska också, samtidigt som den utvecklat egna. Gutniskan är därför strikt talat varken ett västnordiskt eller ett östnordiskt språk utan utgör en egen gren. (Joar).
thread_title:  Gotland befolkat då Danmark och Norge kristnat??