Diskussion:Åska

message: Strukturfrågor:
inledande definition begränsar sig till ljudet, sedan följer en diskussion om avståndsbedömning, sen den elektriska mekanismen bakom blixtar. Någon slags omarbetning känns välkommen. Tullmejs
"Det är bara en liten del av åskan som är nedåtgående till marken. Övervägande delen, som inte är synlig, är uppåtgående och kan påverka satelliter. "
replies: text: osäker på om detta är alldeles korrekt... Tullmejs
Har just sparat upp en tämligen grundlig omarbetning av artikeln (initierad av tveksamheterna om kvaliteten). Ta en titt, och se om ni tycker det är OK...--Björn Thomasson 17 juni 2005 kl.17.01 (CEST)
Eftersom ingen nappat och plockat bort kvalitetsmärkningen, tar jag mig friheten att göra det själv. Thomasson 22 juni 2005 kl.22.39 (CEST)
thread_title: Struktur

message: Det blir tydligen lite knepigt om ett begrepp motsvaras av flera olika på andra språk. Jag såg att denna artikels länkar till engelska wikin  pekade på "Thunder" (själva ljudet), men "Lightning" (själva blixten) är väl lite mer passande rent innehållsmässigt? Är det någon som vet om denna uppdelning skett med länkarna till andra språk också? --Saccharomyces 17 juli 2005 kl.22.18 (CEST)
thread_title: Interwikilänkarna

message: Urladdningshastighet
300000 km/s är ljusets hastighet. Urladdningshastigheten för en blixt längs en joniserad bana anses i de flesta sammanhang vara ca en tiondel av denna (se t ex SMHI), men det finns också enstaka noteringar på att den kan vara upp till en tredjedel av ljushastigheten. --Thomasson 11 september 2005 kl.22.30 (CEST)
Jag har laggt till lite Men hela artikeln som handlar om åska bör utökas, därav lite länkar.
stefan.lila
En hela artikeln bör utökas och omfatta flera typer av åskmoln och blixttyper.
Det bör åkso komma fram att det kan åska ur moln som inte innehåller is.
hur man skyddar sig för åskan bör utökas osv.
När kanalen är klar sker en huvudurladdning från marken till molnet med en hastighet av ungefär 30000 km/s. 
'''
Detta är gamla uppgifter. OK det är lätt att åka på när man skriver encyklopediskt. Det finns två förurladdningskanaler som möter varann.
Det är snarare så här att det det sker stegvis förurladdningar från molnet ca 50 meter åt gången (det kan finnas flera) tills en kanal är ca 100 meter till ett "ledande" föremål på marken. Från marken sker nu en fångsturladdning (det kan finnas flera) som möter förurladdningen. Nu går huvudblixtkanalelen. Detta är det vanliga förloppet för en markblixt.
Den kan sedan följas av flera urladdningar i samma kanal. Även förgrenongar.
Det kan även förekomma så kallade pilurladdningar i kanalen. 
När det gäller högre föremål såsom TV master över 100 meter kan faktiskt förurladningen gå från masten till molnet.
Ett omvänt fenomen.
Nåväl Blixtar indelas i markblixtar och molnblixtar.
Det finns blixtar med olika strömstyrkor, det är viktigt ty en åskledare fångar inte blixtar med låg strömstyrla lika bra,, åskledaren har mindre skyddskon.
Tiden blixten varar är också betydelsefull.
Man skiljer mellan varma och kalla markblixtar där den långvariga varma blixten antänder skogsbrand.
Ett åskmoln kan bestå av flera celler. En cell är ett uppvindsområde och ett fallvindsområde.
Ovansidan på ett åskmoln är positiv medan undersidan är negativ.
På alla åskmoln finnes på undersidan en liten positiv ficka.
Varför denna finnes är forskarna oense om men det finnes starka hypoteser.
Det finnes positiva blixtar men dessa slår från molnets översida ner i marken.
Dessa är vanligtvis mycket starka.
Åskan är en stor killer men den ger undansymda tidningrubriker.
Här är lite uppgifter som jag menar att åskartikeln skall inehålla.
Säger stefan.lila
replies: text: Wikipedia är en wiki och det är tillåtet för vem som helst att ändra i artikeln.--Kruosio 6 mars 2007 kl. 14.24 (CET)
replies: text: : Vad är det som sker med hastigheten (30000 km/s? hastigheten skall verifieras enligt moderna forskningsrön) Är det uppbyggnaden av förurladdningen 50 m i taget? Nej. Eller huvudurladdningen  Eller är det inget som har den hastigheten? Huvudurladdningen, sker inte den i huvudsak samtidigt i hela kanalen? nej. det händer något med spåret även under huvurladdningen. det expanderar. Man kan säga att de första 5 mikrosekunderna är strömmen under tio ampere och kanalen ballongongsprängs av en ökande lavin av elektroner.(Eller snarare utbreds med ljushastigheten. Och vad är ljushastigheten i ett plasma?) Kan någon sprida ljus över detta? ThomasBe 6 mars 2007 kl. 22.29 (CET)
Alså när huvud urladdningen sker så är spåret joniserat och det sker inte med ljushastigheten, utan den är lägre. men vi chekar upp artikeln efter hand. Beträffande ljushastigheten så är den högst i vackum och jag föreställer mig att trycket i plasmat inverkar på ljushastigheten då gaslagarna sägs gälla för plasman. en ljusstråle från solens inre tar 1 miljon år tills den når ytan.
Här har v att göra med plasma också.
Huvudurladdningen kan följas av ytterligare en ...osv. i stort sett i samma spår.
I bland eller ofta slår blixten ner med en eller fler förgreningar och man talar om gaffelblixt.
Jag har även nya uppgifter om prites och blow jets som skall införas någonstans.
Det är artikeln älvor som skall omarbetas.
Det är ok riktiga uppgifter är under inkommnade. Det är också så att förurladdning sker med untervallet i vissa kastigheter.
Strömmen i blixten accelererar också och jag har inte alla intervaller i huvudet.
Men jag tar fram det under veckans gång .......Stefan.lila
Jag har faktiskt skrivet lite eller ganska mycket i tromb artikeln och den handlar ju också om åskmoln.
Men själva åskmolnet kan kräva en mycket större artikel och även flera som skriver i meteorologi ämnet ok
men hej ..... Jag skall beakta detta. och fundera lite hur en utökad åskartikel skall se ut med beaktande av det som är skrivet.
Det fins en bok som heter BLIXT och ÅSKA så fungerar naturens fyrverkeri Skriven av Vernon Cooray utgiven 2003.
Han är professor i eletricitetslära och åskforskning vid Uppsala universitet.
Jag använder fakta ur den när jag ändrar lite siffer uppgifter i åsk och tromb artkeln.
Stefan.lila 8 mars 2007 kl. 09.31 (CET)
Inomhus bör man dra ut antennsladd till TV/radio om antennen inte är jordad.
Detta är betydelselöst, man bör inte röra luftledningar när man åskan går. Det är lika dumt som att ställa sig under ett träd.
Vill man inte att åskan skall förstöra tvn kan man dra ut sladdarna när man reser bort. Jag tar bort denna mening.
jag bodde 1963 på landet och min mamma var och handlade. Då utbröt ett förfärligt åskväder.
min mamma ringer hem och säger du kan väl dra ut sladden till TVn.
Han han inte säga mer förän det small. Äskan slog ned i ett träd hundra meter ifrån, på något sätt small det till och telefonen förstördes. Jag blev jätte rädd.... Stefan.lila 8 mars 2007 kl. 10.04 (CET)

text: Telefonledningar är egentligen värre än tv-antenn eftersom blixten kan följa en telefonledning (luftledning) ganska långt, flera kilometer. Jag har själv sett att det kan slå ut blixtar ur en telefon när det kan vara flera sekunder mellan blixt och dunder. De moderna telefonerna går då sönder direkt, de gamla svarta bakelittelefonerna klarade dock av det mesta. Vill man rädda en telefon bör man dra ur jacket när man hör åskan på långt avstånd. Och definitivt inte tala i telefon när åskan går, jag kan tänka mej vad som kan hända om man får en blixt rakt in i huvudet. En tv-antenn blir riskabel när åskan är i närområdet och riskerar att träffas av blixten direkt eller genom någon av de sidoblixtar som omger blixten. //Tåggas 8 mars 2007 kl. 10.36 (CET)
replies: text: : Vi ska nog vara försiktiga med rekommendationer på Wikipedia. Wikipedia är ingen användarhandbok eller guide till hur man ska handla vid åskväder. Det är bättre att uttrycka sig i termer av att det finns risk för skador på utrustning som är kopplad till telefon- och elnäten, att blixten kan överföras till personer som använder utrustningen och att många elektroniktillverkare och åskexperter rekommenderar att man kopplar ur sådan utrustning och inte använder den vid åskväder. —CÆSAR 8 mars 2007 kl. 10.44 (CET)
replies: text: ::Jag håller med om det. Vissa rekommendationer bör dock stå med som t.ex. att aldrig tala i telefon när åskan går.//Tåggas 8 mars 2007 kl. 11.00 (CET)
Det finnes två olyckor med blixten som jag känner till via massmedia.
Det ena var en rockkonsär i england , där slog blixten ner i publiken mitt i en arena, det var en sk svag blixt.
Den andra händelsen inträffade i usa under molfri himmel på hög höjd i en dal , där slog blixten ner i en cykist.
Det visade sig senare att det låg ett åskmoln i en angränsande dal och en blixt från ovansidan av molnet gick över en bergskam och ner i dalen och dödade en cyklist.
Vad jag vill säga med detta är att vi inte vet hur många människor som dödas av blixten globalt årligen.
Folk står i vatten vid risfällten osv och kan inte ta skydd under monsunregnens celler.
Man rider på hästar och åsnor osv.
Jag diskuterade detta med P-G Andbert på sin tid, och det är nog så att vi har att göra med en stor killer som inte skapar rubriker.
Stefan.lila 8 mars 2007 kl. 15.04 (CET)
thread_title: Ändringar

message: Det är en mycket utförlig och bra artikel, men den är väldigt tungläst. Lite styckeuppdelning och enklare språk skulle inte skada. Vivo 9 mars 2007 kl. 11.55 (CET)
thread_title:  Artikelns utformning 

message: Jag misstänker att uppgiften om 100 000 - 300 000 blixtar per säsong gäller blixtnedslag, urladdning mellan moln och marken och inte antal blixtar. Man har hört SMHI ibland under åskrika dygn rapporterat i storleksordningen 75 000 blixtnedslag under nåt enstaka dygn. //Tåggas 9 mars 2007 kl. 12.23 (CET)
Jag undrade lite också... När jag skrev.
Det är korrekt med antale markträffar¨Stefan.lila 9 mars 2007 kl. 16.10 (CET)
beräffande tungläst artikel så beaktar jag det också jag skall fundera .
Vad som är planerat är.
Rubrikerna hur arbetar forskarna.
och Jonosfär blixtar.
thread_title:  Antalet blixtar 

message: Har tagit bort:
"Energi i en blixt med 3 urladdningar: 20 000 * 30 000 000 * 0,0001 * 3 = 180 000 000 joule (= 50 kWh).  Den effekt som hundra blixtar genererar är ca 20 GigaW"
Det är så här att denna uppgift kommer från Vernon Coorays bok Blixt och Åska.
Energiangivelsen är jag en smula tveksam till. Effektangivelsen måste vara fel?
Blixtenergin (eller energin i laddat moln) måste väl vara 0,5*C*U². Men vad är molnets kapacitans? ThomasBe 12 mars 2007 kl. 20.58 (CET)
. i ett moln getemot marken är säkert gissningsvis under 100 pf. 
Anledningen att jag skrev om kapacitans det var fenomen i sidurladdningarna.
Jag vill här påpeka att en likströmspuls har vissa växelströmsegenskaper !
Jag medger att jag blev förvillad du måste mena att den elektriska energin i molnet och inte blixtenergin, den är som du skriver
0,5*C*U² Det är laddningsenergin i en kondensator , fallet med molnet regnar elektriciteten ner och blixtenergin måste nog mätas med ohms lag och tiden.
Jag har varit på sjukhus så ursäkta att det tog tid att svara!
130.241.101.186 15 mars 2007 kl. 09.39 (CET)
Frågan är bra ? Jag skall söka svar, Columb har jag undvikit att skriva om.
Beträffande kapacitansen i molnet vet jag ej men fick en lös hypotes om att molnet plötsligt fungerar som en parametrisk förstärkare
där man använder en variabel kondensator i kretsen. Men de måste vara fel.
Dessa hade man innan transistorerna blev bra.
Antag att du har en vridkondensator och du laddar upp den urvriden med max kapacitans.
Vad händer med spänningen när du vrider in kondensatorn och minskar kapacitansen.
Kondensatorn är idiell ? Spänningen ökar ?
återkommer ^Stefan.lila 13 mars 2007 kl. 10.14 (CET)
Den energ som finns i en blixtkanal är ca 40 000 joule per meter.
Det är bra att artikel faktagranskas.
En del saker bör lyftas ur och bli egna uppslagsord.
Möjligen artikeln åska endast omfatta det meteorologiska fenomenet och inte atmosfären i sin helhet som jag tyvärr snöat in på
Jag vill att ni kommer med synpunkter här på denna sida så att det blir en aktiv debatt, i annat fall kommer jag att strunta i Wikipedia. Stefan.lila 15 mars 2007 kl. 09.49 (CET)
Det återstår ganska lite puts från min sida av denna artikel, nu kan andra dela upp den !!!!
Och kvalitetsgranska,,, Jag vill säga en sak med kvalitetsgranskning och det går inte helt och hållet att använda nätet.
Man måste även gå på bibliotek och läsa tidskrifter HEJ. Säger....Stefan...
Stefan.lila 16 mars 2007 kl. 16.56 (CET)
Jag har lite ideer om hur artiklar om åskkomplexet skall utvecklas.
Först måste en grundläggande artkel skrivas om cumulunimbusmoln.
Sedan skall det skrivas en utförlig artikel om åskledare.
Sedan bör artiklarna regn hagel utökas.
Eventuellt skall avsnittet om jonosfärblixtar och radiofenomen brytas ut och sammanslås med artikeln Älvor.
Sedan behövs bilder på blixtskador från sverige.
Lite länkning till elektricitetslära är nödvändigt också såsom om influensmaskin.
Säger Stefan.lila 130.241.101.186 19 mars 2007 kl. 13.17 (CET)
Söker sig till höga föremål"?? Minsta motståndets väg är det väl som gäller, och det är inte nödvändigtvis höga föremål. (Det beror ju också på material och var laddningen finns.) Väl?)
Ja blixten verkar följa minsta motståndets väg i 10 - 50 , meters intervaller, det är förurladdningen som söker sig en våg.
(Det kan gå uppåt igen.) Förurladdningen går i Zig Zag och nosar som en hund. tills den kommer nära en motpol.
Då sker fångurladdningen. Om detta kan man läsa i Blixt och Åska på sidan 50-51.
Det är fångurladdningen som bestämmer blixtens nedslagspunkt.
Det är klart att ledaren har en viss betydelse och blixten slår utanför däcken när en bil träffas av blixten.
Stefan.lila 20 mars 2007 kl. 16.12 (CET)
Här har vi en elegant bild där där blixten slår i sjön 
Min gamle farbror Hilding va ute och fiskade i havet och då slog blixten 30 meter från båten, he. Stefan.lila 20 mars 2007 kl. 16.17 (CET)
Antagligen så är det jontätheten i luften som bestämmer förurladdningens väg.
Artikeln innehåller en mängd påståenden som dels är ganska irrelevanta!
Sägs i motiveringen för kvalitetsgranskningen av denna artikel.
Jag vill veta vad som är irrelevant och hur andra ser på hur ämnesområdet skall strukturas
om frågar Stefan.Lila
Artikeln är mycket läsvärd, men jag är ytterst tveksam till att man lär ut det erbarmliga "Hur långt bort är åskan"-resonemanget.
Att räkna tid mellan ljuspuls och dunder ger i bästa fall information om avståndet till det senaste nedslaget. 
En åskfront som är 700 km lång kan liksom inte avfärdas som "långt borta" bara för att den senaste urladdningen skedde 10 km bort.
Man kan gott få nästa urladdning i kepsen medan man räknar.
Omarbetar en smula tror jag...
/Skreddarn
thread_title:  Blixtenergi och blixteffekt

message: Då åskan inte bara är blixt och dunder och källhänvisningarna är korrekta ser jag ingen anledning  att bryta upp artikeln.
I stället har avsnittet om jonosfärblixtar och forskning hamnat i artikelns fot.
Där exemplet med jordklotet som kavitet också finnes.
Det innebär att åskan sannolikt inducerar en cirkulerande jordström.
Konsekvenserna av detta kan man inte skriva om. Ty här fins mycket lite forskning.
Stefan.lila 29 mars 2007 kl. 11.18 (CEST)
thread_title:  Artikelns struktuering. 

message: Finns det någon teori om att åska orsakas av att en friktion ger en elektrisk laddning? T.ex. friktion mellan partiklar i uppåtstigande varma vindar stöter emot kallare partiklar längre upp i atmosfären. Är det någon som vet, är det nämnt i artikeln? /D.O.G. 24 maj 2007 kl. 16.00 (CEST)
Piezo elektricitet är rimligen ett annat exempel på friktion som gäller vissa kristallinska material.~~
replies: text: :Piezoelektricitet har ingenting med "yttre" friktion att göra (det som vi väl vanligen avser med friktion). Piezoelektricitet är vissa kristallers egenskap att alstra elektrisk spänning (och laddning) orsakad av mekanisk påverkan.ThomasBe 1 september 2007 kl. 00.18 (CEST)
Åskmolnet utgör ett exempel på gnidnings elekticitet som inte härör från kattskinn och ebonit.
Frågan är hur vi skall uttrycka detta i artikeln.
Friktion kan indirekt orsaka att piezo kristaller laddar upp sig. Jag uttryker mig inte encylopediskt i diskussion.
En kristallmiktofon är ett bra exempel.
Jag erindrar mig en diskussion om elektriska spänningsfenomen i samband med jordbävningar.
Tyvärr står delar av dessa diskussioner ej på strikt vetenskaplig grund.
Dessa skulle uppkomma i marken. Det är omdiskuterat i samband med tsunamin i thailand.
Artikeln nämner blixtar i vulkanutbrott och sandstormar.
här fins antagligen lite kvartskristaller som vibrerar men orsakerna är säkert många.
thread_title:  Åska pga. friktion 

message: Är det inte skillnad på blixtnedslag som i :en:Lightning och åskoväder som i :en:Thunderstorm, eller tar den här artikeln upp båda fenomenen? /Grillo 21 oktober 2007 kl. 17.19 (CEST)
replies: text: Den verkar ta upp båda... Kunde ju ha skummat igenom artikeln först... /Grillo 21 oktober 2007 kl. 17.20 (CEST)
thread_title:  Blixt kontra åska 

message: För denna omfattande artikel anges en enda källa. Dessutom har ett antal olika användare bidragit till artikeln, och alla kan knappast ha ha haft tillgång till samma källa. Om det bara finns denna källa till artikeln bör fotnoter sättas ut, som hänvisar till olika delar av boken. Finns fler källor bör dessa nämnas och fotnoter sättas ut för dessa. Det är tråkigt att denna mycket intressanta och välskrivna artikel inte ska kunna nomineras ens som rekommenderad, på
grund av dålig källredovisning. Sjunnesson 23 januari 2009 kl. 13.42 (CET)
thread_title:  Dokumentation 

message: Artikeln är välskriven och innehållsrik. Den berättar mycket om fenomenet åska. Den kan inte komma ifråga som Bra, därför att den inte är tillräckligt källbelagd. Men den källa som finns räcker för att den ska kunna vara Rekommenderad. Sjunnesson 24 januari 2009 kl. 06.54 (CET)
replies: text: Jag håller inte med. Den enda källan räcker inte. --Petter 14 februari 2009 kl. 14.59 (CET)
replies: text: :Jag tog bort statusen som rekommenderad och tar även bort artikeln från WP:AIVPN. Artiklar som saknar källor kan inte bli utvalda eller rekommenderade. --Ace90 7 mars 2009 kl. 12.18 (CET)
thread_title:  Rekommenderas 

message: Den här artikeln saknar nästan helt källor och innehåller en massa länkar till Youtube som gissningsvis illustrationer. Youtube är dåligt att länka till eftersom det inte är en beständig källa. Det bästa vore om filmer kunde laddas upp till Commons. Artikeln lider även av en väl låg stilnivå med frågor i löptexten och svepande kommentarer om "vi" och "forskare" utan att definiera vem man pratar om. /Grillo 14 maj 2010 kl. 21.24 (CEST)
replies: text: Håller med om detta. Mina smärre tillägg till artikel har jag försökt källbelägga. Köpte , men blev mäkta besviken. Den är skriven av en professor på åska men boken saknar helt referenser. Högst förvånande. Det gör den till en sämre källa. --Kr-val 14 maj 2010 kl. 22.49 (CEST)
Jag har försökt belägga en del grejor med videosnuttar.
att det Åskar i vulkan aska och i sandstormar dessutom finnes en del saker som finns uppgifter om.
Att det åskar i moln som inte innehåller ett uns is.
sådana saker har jag inte skrivet.
Jag känner ingen på smhi nu mera.
Annars så skulle jag be någon läsa artikeln.
Jag har folk på min arbetsplats so kanske kan hjälpa till med källor.
Skall ringa lite telefonsamtal under veckan så kanske vi kan få en faktagranskare på gu.
Stefan linder.
Jag lade till lite länkar om engelska goggelböcker om åska då behöver man inte springa till biblioteket för att kolla uppgifter.
...
Märkligt nog förstår man inte till fullo hur det kommer sig att det regnar.
Det är ganska slående.
En annan sak är positiva rengdroppar reppelerar varann men dessa slås samman respektiv negativa.
Det borde inte ge regn heller.
säger Stefan.lila som är stefan LInder LArsson.
OM Klotet.....
Volymen växer med radien i kubik, men ytan med radien i kvadrat. Alltså vikten är proportionell mot radien i kubik. Ytan tillväxer med X2 medan volymen X3 lär vål vara riktigt.
Detta gör att en fluga kan gå uppocner i taket.
Men om den uppförstoras till en människas storlek den skulle inte kunna gå i taket och inte flyga.
Detta är en avancerad text men principiellt åskådoggör min nya infallsvinkel om åskan 
Åsklaboratoriet vid chalmers används inte längre som laboratorium då det är ombyggt till klättergym. --151.177.144.88 13 juli 2023 kl. 20.01 (CEST)
thread_title:  Kvalitetsproblem 

message: Borde inte denna artikel länka till :en:Lightning istället för :en:Thunderstorm? --NERIUM 7 juli 2011 kl. 10.17 (CEST)
thread_title:  iw-länkning 

message: Jag tycker inte att man överhuvudtaget kan tala om ett åsknedslag. Det är blixten som dundrar och kan slä ner.
Kristoffer Huldt i Båstad där blixten ibland slår ner.--80.70.153.119 14 september 2011 kl. 12.32 (CEST)
replies: text: Det har du klara poänger med. Däremot är språket inte så rationellt, logiskt och förankrat i vetenskapen att man kan vara så kategorisk. Därför kallas folk som går till skafferiet och småäter för skåpätare, trots att de inte äter skåp. Polisvåld utövas av poliser medan kvinnovåld utövas mot kvinnor etcetera. Det är en lista som kan göras lång och som vi besserwissrar får finna oss i, medan vi skakar vårt huvud och inte förstår hur en enda person kan göra sig förstådd i den språkligt förslappade verkligheten. Det är ju tur att vi besserwissrar är så smarta att vi ändå förtår vad folk säger!--LittleGun 14 september 2011 kl. 12.47 (CEST)
thread_title:  Åsknedslag 

message: Jag börjar med att skriva här innan jag lägger in mall. Men jag tycker strukturen är väldigt virrig och skulle verkligen behöva en genomgripande omarbetning. Sedan dyker det upp många specifika svenska detaljer uppblandat med global information vilket gör artikeln bitvis oglobal. --AHA (diskussion) 15 januari 2016 kl. 12.04 (CET)
thread_title:  Struktur och oglobal 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Åska. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20141028073848/http://www.nyteknik.se/incoming/article3838467.ece till http://www.nyteknik.se/incoming/article3838467.ece
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 30 maj 2017 kl. 23.46 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Åska. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100421121714/http://www.break.com/index/lightning-in-super-slow-mo.html till http://www.break.com/index/lightning-in-super-slow-mo.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 1 augusti 2017 kl. 05.46 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Åska. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20080330025304/http://sos.noaa.gov/datasets/Atmosphere/lightning.html till http://sos.noaa.gov/datasets/Atmosphere/lightning.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 10 oktober 2017 kl. 22.38 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Åska. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070702083820/http://www.zeus.iag.usp.br/publications/Book_Anagnostou_Chronis.pdf till http://www.zeus.iag.usp.br/publications/Book_Anagnostou_Chronis.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 19 september 2018 kl. 14.19 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade