Diskussion:Municipalsamhälle

message: Artikel av medelkvalitet 2008-04-01.

message: som start av detta har jag hittat en sida Wikipedia:Kvalitetsnivåer. Det tycks som om denna artikel är en artikel är nära att vara av  god kvalitet med:
* minst två fördjupningsstycken som beskriver ämnet ur olika relevanta perspektiv. Stycket om varför det fanns municipalskatt och stycket om fördelning mellan kommun och samhälle.
* wikilänkar överallt där det behövs
Det som saknas är en: 
* summarisk källförteckning
/Johan Jönsson 21 mars 2008 kl. 14.58 (CET)
thread_title: Detaljgranskning

message: Om man går till den finska versionen finner man (utan att förstå så mycket, men ändå) att den handlar om förhållanden i Finland. Det finns också en lista med en massa ortnamn och årtal mellan cirka 1900 och 1956. Det förefaller alltså som om det funnits motsvarande förvaltningsenheter även i Finland. Eftersom landet är tvåspråkigt bör Taajaväkinen yhdyskunta även ha hetat något på svenska. Finns här någon med kunskaper i båda språken som skulle kunna översätta den finska texten och foga in valda delar därav. Vore intressant. --Andhanq 15 september 2008 kl. 23.19 (CEST)
replies: text: Jag har skrivit några rader om dessa "samhällen med sammanträngd befolkning". Min mor var finsktalande, men mina egna kunskaper i detta språk är bristfälliga, så det krävs att någon annan åtar sig att utöka stubavsnittet. /Annika 23 november 2008 kl. 18.45 (CET)
thread_title: Muncipalsamhällen i Finland?

message: Svenska Akademiens Ordbok (SAOB) ger följande definition av begreppet kommun:
replies: text: "...samfällighet inom stat, som har bestämda territoriella gränser o. mer l. mindre självständigt vårdar sina egna angelägenheter samt äger viss beskattningsrätt över sina medlemar; i allm. om s. k. primärkommun (i Sv. egentlig landskommun, köping som icke utgör del av annan kommun, ävensom stad); äv. (i fackspr.) i utvidgad anv., om kommun som består av ett flertal primärkommuner (t. ex. landstingsområde o. d.) l. om mindre samfällighet inom en primärkommun (t. ex. municipalsamhälle); äv. om området för samhälle av nämnda slag l. om invånarna l. myndigheterna l. förvaltningen inom detsamma." (min kursivering)
Vidare kan man i Nordisk Familjeboks artikel Municipalsamhälle läsa: "Med afseende på de municipala ärendenas förvaltning är samhället att betrakta som en särskild kommun, för hvars styrelse och förvaltning kommunalförordningen för landet enligt samma förordnings § 80 i tillämpliga delar skall ligga till grund…" . 
Det är således inte felaktigt att skriva att municipalsamhällena utgjorde egna kommuner i fråga om tillämpningen av stadsstadgorna och finansieringen av de kostnaderna för detta. /Annika 16 maj 2010 kl. 14.30 (CEST)

text: Jag köper in din omformulering och visst kan ordet kommun etymologiskt ha en bredare innebörd än primärkommun. Som SAOL också säger är det som primärkommun vi i allmänhet uppfattar termen kommun och då hade vi ju bara tre typer från 1/1 1863 till 31/12 1970, varav municipalsamhällen inte var en. Till skillnad från begreppen stad, köping och landskommun som under den här tiden hade konkret innehåll och omfång är municipalsamhällen ett betydligt stökigare begrepp, särskilt i början av perioden. Men som sagt, jag tycker det är ok som det står nu.--Foreverminister 19 maj 2010 kl. 09.02 (CEST)
thread_title:  Innebörden av begreppet kommun 

message: Liljeholmens municipalsamhälle anges i sin artikel vara grundat 1898 samtidigt som Höganäs bruk och Dalarö municipalsamhälle anges vara betydligt äldre. Skillnaden verkar vara att man för Liljeholmen utgår från "lagen den 27 maj 1898 angående tillägg till kungl. förordningen om kommunalstyrelse på landet den 21 mars 1862" och "Kungl. Maj:ts brev den 21 april 1899" medan man för de övriga utgår från det datum då någon av stadsstadgorna började tillämpas på samhället. Enligt det senare synsättet kunde Liljeholmen betraktas som municipalsamhälle från det att kungl. brevet av 4 juli 1884 trädde i kraft. Eller kanske från 28 augusti 1880 då särskild hälsovårdsordning påbjöds vid Årstadal av länsstyrelsen. Edaen (disk) 9 juni 2013 kl. 16.08 (CEST)
replies: text: Räknades Årstadal till Liljeholmen 1880? Det var ägaren till Årsta gård som upplät marken med tomträtt till ofödelaktiga villkor och de sanitära förhållandena var usla på den sanka marken. Sjukdomar grasserade. (Nu måste jag ta reda på var jag läst det här, det kan ha varit Stockholmskällan.) /Ascilto (disk) 9 juni 2013 kl. 16.14 (CEST)
replies: text: :Årstadal var väl kärnan till det som senare kom att bli Liljeholmens municipalsamhälle? Edaen (disk) 9 juni 2013 kl. 16.22 (CEST)

text: Liljeholmen kan anses ha blivit municipalsamhälle 1884, då kungligt brev om införande av stadsstadga utfärdades av Kungl. Maj:t. Den omtalade hälsovårdsordningen från 1880 måste ha varit en lokal stadga (som fastställdes av Kungl. Maj:ts befallningshavande) och således inte en stadsstadga./Annika (disk) 9 juni 2013 kl. 16.35 (CEST)
replies: text: :Införandet av särskild hälsovårdsstadga för Årstadal tas upp invävd i redogörelsen över de orter för vilka stadsstadga utfärdats i KB:s för Stockholms län femårsberättelse 1881–1885. Edaen (disk) 9 juni 2013 kl. 17.17 (CEST)
replies: text: ::Lars Nilsson (historiker) uppger att Liljeholmens municipalsamhälle tillkom 1884. Dessutom så var det Kungl. Maj:t som tog beslut om införande av stadsstadgor. Kungl. Maj:ts befallningshavande kunde dock fastställa lokala stadgor./Annika (disk) 9 juni 2013 kl. 17.31 (CEST)
replies: text: :::Skrivningarna både i KB:s femårsberättelse 1896–1900 och i NAD är ganska klara när det gäller att municipalsamhället bildades senare. Edaen (disk) 9 juni 2013 kl. 17.46 (CEST)
replies: text: ::::Begreppet municipalsamhälle började användas i samband med det 1898 beslutade tillägget till kommunalförordningen, vilket trädde i kraft vid sekelskiftet 1900 (då dessa samhällen fick egen beskattningsrätt). Det är dock numera vedertaget att anakronistiskt betrakta dessa orter som municipalsamhällen från den tidpunkt då kungligt brev om införande av stadsstadga utfärdades. Lars Nilsson skriver "S-E Nilsson (1986, 1987) hävdar att det ur kommunrättslig synpunkt är oegentligt att tala om municipalsamhällen före municipallagstiftningens ikraftträdande 1900. Kommunaladministrativt och juridiskt är detta naturligtvis riktigt, men det urbanhistoriskt intressanta är ändå när stadsstadgor, med stöd i kommunallagarna, började utdelas även till landskommuner och takten däri oavsett den kommande municipallagstiftningen. Det är dessutom praktiskt bekvämt att använda benämningen municipalsamhällen för de cirka hundra landskommundelar som fått stadsstadgor före 1900." (Den urbana transitionen, 1989, sid. 341)./Annika (disk) 9 juni 2013 kl. 18.01 (CEST)
replies: text: :::::Jo, men då har vi ju en glidning även när det gäller den särskilda hälsovårdsordningen. Edaen (disk) 9 juni 2013 kl. 18.06 (CEST)
replies: text: ::::::Som jag skrev ovan fanns som alternativ till införandet av stadsstadgor möjligheten att införa lokala stadgor vilka fastställdes av Kungl. Maj:ts befallningshavande. Det måste rimligen ha varit en dylik lokal stadga som infördes 1880; du skriver ju själv att det kungliga brevet kom först 1884. Det sedan möjligt att man oegentligt kallar den lokala stadgan för stadsstadga, någon annan förklaring kan jag inte se. /Annika (disk) 9 juni 2013 kl. 18.19 (CEST)
replies: text: :::::::Självrättelse: Årstadal hörde liksom övriga Årsta till Brännkyrka landskommun både 1880, 1884 och 1899. I listan över municipalsamhällen anges att Liljeholmens m inrättades 1884-07-04, alltså när den första stadsstadgan infördes. I artikeln om Liljeholmens m anges 1899, alltså tidpunkten för lagstiftningen. Jag har uppfattat att arbetet med municipalsamhällena hittills har utgått från när stadsstadgor infördes (i enlighet med Lars Nilson), vilket stämmer väl med innebörden, även om lagstiftningen (som så ofta) anpassats i efterhand. /Ascilto (disk) 9 juni 2013 kl. 18.28 (CEST)
thread_title:  Inga municipalsamhällen äldre än 1899