Diskussion:ADHD

thread_title: Arkiv

message: Ja, jag noterar en hel del här som är trams, frågor som egentligen inte har med artikeln att göra, men som istället svaras på bäst genom andra kanaler.
Jag har väldigt god lust att rensa ut en hel del av det här ur diskussionen här, så att vi får en sakligare och mer fokuserad debatt på artikelns innehåll.
Vad säger ni? Ska vi inte ta och bryta ut en massa notiser härifrån och förpassa dom någon annanstans? 
83.249.14.54 13 maj 2016 kl. 21.35 (CEST)Ofokuserad
replies: text: Nej vi raderar inte text på diskussionssidor. Däremot är det OK att arkivera diskussioner.Yger (diskussion) 13 maj 2016 kl. 21.37 (CEST)
replies: text: :Aha, så vad säger du och andra om att arkivera sektioner av diskussionen? Det hade även varit på sin plats att sätta in en liknande skylt som jag sett på engelska sidan: "Detta är inte ett allmänt diskussionsforum, etc". Det skulle ju även fungera i förebyggande syfte, så att vi behåller även fortsatt fokus på texten i själva artikeln 83.249.14.54 14 maj 2016 kl. 11.15 (CEST)Ofokuserad
replies: text: ::Arkiverat. Riggwelter (diskussion) 16 oktober 2016 kl. 21.10 (CEST)
thread_title: Irrelevant diskussion på denna diskussionssida

message: Ja, jag finner sektionen om orsak vara både föråldrad och dåligt formaterad - här har Engelska Wikipedia en i mitt tycke helt överlägsen uppbyggnad där dom olika välutredda teorierna har varsin tydlig sektion som gör överblicken lättare.
Jag föreslår att vi gör om sektionen helt, och styckar om den enligt följande upplägg:
replies: text: Orsak

text: 2.1 Gener

text: 2.2 Miljö

text: 2.3 Samhälle
Vilka är för detta förfarande? Mind paralysis (diskussion) 16 oktober 2016 kl. 21.03 (CEST)

text: En notis bara: vi röstar aldrig på Wikipedia, vi diskuterar oss fram till utformningen av artiklarna. Det kan därför ta lite tid innan du får svar. Riggwelter (diskussion) 16 oktober 2016 kl. 21.08 (CEST)
replies: text: :Jag tycker hela orsaksavsnittet gränsar till egen forskning och funderade faktiskt på att radera det helt, eller åtminstone de tekniskt avancerade sakerna, Wikipedia är inte till för att ge indata till experter utan till personer med god grundkunskap. Men om det skall vara kvar ha du rätt att en bättre indelning vore bra, och jag tycker du kan sätta igång, att strukturera upp rörighet kräver inte "godkännande" först, det är inte att se som kontroversiellt.Yger (diskussion) 16 oktober 2016 kl. 21.21 (CEST)
replies: text: ::Utmärkt. Jag har nu raderat majoriteten av den gamla informationen och gjort två nya sektioner. Jag särsatte även en särskild del inom miljöfaktorer för att tydliggöra att ett antal populärkulturella hypoteser alla har motbevisats kraftigt. Mind paralysis (diskussion) 18 oktober 2016 kl. 18.54 (CEST)

text: och jag har lagt åter det avsnitt du tog bort. För att ta bort information  behövs mer än ens åsikt.Yger (diskussion) 18 oktober 2016 kl. 18.57 (CEST)
replies: text: :Intressant. Kan du dock förklara varför du även tog bort HELA min nya fina miljö-sektion, med flertalet nya referenser och vidarelänkningar? För att följa ditt exempel hade det varit på sin plats att denna fått stå kvar, enbart som tillägg till den gamla. Mind paralysis (diskussion) 18 oktober 2016 kl. 19.00 (CEST)
replies: text: ::Jag la tillbaks den strax efteråt.Yger (diskussion) 18 oktober 2016 kl. 19.01 (CEST)
replies: text: :::Ah, jag ser det nu. Nåväl, ska vi då istället ta en titt på informationen såsom den ser ut för tillfället? För att bena ut vissa dubbletter och banta ned den gamla sektionen till en enklare beskrivning, innan vissa djupsektioner tar vid (om samma ämne). Vissa detaljer motsäges även av nyare studier som det länkas till - t ex så är uppfostran och intag av raffinerat socker motbevisade som orsaker. Ska ta och lägga till en samhällssektion medans, så får vi la se vad vi kommer fram till. Mind paralysis (diskussion) 18 oktober 2016 kl. 19.12 (CEST)

text: Jag vill inte ge upp på rensningen i orsaks-sektionen, så jag tänkte höra om specifikt ETT stycke, som mest verkar vara "egen forskning" utan vare sig referens eller hävd av något slag. Detta stycke: "Hos vissa barn är det i hög grad en mognadsfråga, och anpassning till lämplig kravnivå som med tiden kan minska svårigheterna. Hos andra människor är dessa svårigheter en följd av stress eller bristande trygghet; uppmärkssamhetssystemet är upptaget med att hantera (eller förtränga) stressande eller ångestdrivande händelser, och då finns inte förmåga att rikta uppmärksamheten mot ett valt mål."

text: Är såvitt jag kan se, DIREKT motsagt av sektionen ang. motbevisade popkulturella idéer ang. sjukdomen, som jag lade till en review-referens angående. Kan vi inte bara ta bort det? För såvitt jag kan se så är det DESINFORMATION. Sånt kan vi inte tillåta.

text: Mind paralysis (diskussion) 21 oktober 2016 kl. 23.19 (CEST)
replies: text: :OKYger (diskussion) 22 oktober 2016 kl. 06.29 (CEST)
replies: text: ::GÖTT! Har nu justerat till det - vi får välan se lite vars annars som det kan behövas justeras.

text: ::Mind paralysis (diskussion) 22 oktober 2016 kl. 20.25 (CEST)
thread_title: Omorganisation av orsakssektionen

message: Ja, jag noterar att även här finns det en del gammalt och en del motbevisat inskrivet, men fortfarande får det stå kvar trots att källorna är av tvivelaktig karaktär. Det första som jag känner har fått stå kvar onödigt länge är sektionen om Peter Blyte:
 
"Peter Blyte har utvecklat en behandlingsmetod som stimulerar reflexutvecklingen med hjälp av rörelser. Man mäter först vilka reflexer som behöver utvecklas därefter stimulerar man reflex utvecklingen med hjälp av bestämda rörelser."
Såvitt jag vet har inte Blyte kunnat bevisa att hans metod fungerar och därmed FINNS det ingen källa och därmed så borde alltihopa tas bort - Wikipedia ska inte förmedla DESINFORMATION.
Såvida ingen har invändningar så anser jag att det stycket tas bort - eller så skickar vi det till kontrovers-delen, där det kan få stå med lite uttal från andra forskare om metoden, för att visa på att det är minst sagt kontroversiellt.
Mind paralysis (diskussion) 23 oktober 2016 kl. 20.19 (CEST)
replies: text: Avsnitt av typ Behandling ogillar vi t.o.m. än mer än Orsak. Vi skall inte vara "hjälp-till-självhjäp" eller konkurrera med råd från läkaretablissemanget. Däremot är det bra om vi tar upp saker som nämns i media mm, men vi förklarar varför det Inte är mainstream (eller som du för fram, nämna det i ett kontroversavsnitt.Yger (diskussion) 23 oktober 2016 kl. 20.25 (CEST)
replies: text: :Utmärkt! Då skickar jag hela kittet till kontroversdelen, har för övrigt en egen referens som handlar om varför just Peter Blythe's metoder är att ringakta, DET får bli referensen till den texten.

text: :"From Neo-Fascism To Neurophysiology: The Strange Story of the INPP"

text: :http://blogs.discovermagazine.com/neuroskeptic/2014/03/16/inpp/

text: :Mind paralysis (diskussion) 23 oktober 2016 kl. 20.38 (CEST)
thread_title:  Omorganisation av behandlingssektionen. 

message: Här är en artikel som diskuterar kring effektiviteten av neurofeedback mot ADHD. Flertalet studier hänvisas till där det inte visats vara effektivt. Skottniss (diskussion) 23 mars 2017 kl. 21.30 (CET)
replies: text: Även denna. Skottniss (diskussion) 23 mars 2017 kl. 21.31 (CET)
thread_title:  Neurofeedback 

message: Alltså, Är det verkligen relevant att ha hela diagnoskriterier med i artikeln? Är det inte väldigt överflödigt för en encyklopedi?
--185.65.135.172 18 oktober 2019 kl. 20.40 (CEST)--185.65.135.172 18 oktober 2019 kl. 20.40 (CEST)--185.65.135.172 18 oktober 2019 kl. 20.40 (CEST)
replies: text: det har med ämnet att göra och på så sätt relevant. Frågan är väl mer om det ger mervärde till läsaren, vilket jag uppfattar det gör. Om det blir svårläst (vilket jag inte tycker de blir) går det  alltid för ut till egen artikel och bara ha en sammanfattning här.Yger (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 20.45 (CEST)
replies: text: :Det är ju åtminstone bara en lista. Liknande diagnoser tenderar att ha flera konkurrerande kriterier och det skulle bara vara rörigt. IP 62.20.170.74 (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 20.56 (CEST)
replies: text: ::Diagnoskriterier är vad som definierar diagnoser, och är därför av allra högsta relevans. Det må vara diskutabelt hur de ska presenteras, men de bör definitivt inkluderas. Sigvid (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 21.36 (CEST)
Håller med om att diagnoskriterierna ska stå kvar NnieAndersson (diskussion) 22 januari 2022 kl. 14.35 (CET)
thread_title:  Är det verkligen relevant att ha hela diagnoskriterier med i artikeln? Är det inte väldigt överflödigt för en encyklopedi? 

message: Bör detta stå i inledningen eller längre ned i annan sektion:
"Kritiker menar att det egentligen inte är något fel på personer med ADHD, utan menar att samhället uppvisar ökad medikaliserande tendens. (flera notnoter)". Det är värt att ta upp till diskussion iaf. TJ Lusitanias (diskussion) 28 juni 2020 kl. 16.50 (CEST)
replies: text: jag har lagt till tydligare att det är en diagnos. Det mildrar. Det du beskriver är komplicerat att få in och skulle behöva ett helt stycke/Avsnitt med full problematisering med flera olika källor. Lite svårt och frågan är om det är värt.Yger (diskussion) 28 juni 2020 kl. 17.02 (CEST)
replies: text: :Var lite tveksam till det jag också, men när jag såg en-wp:s utförliga beskrivning av dessa "kritiker" blev jag mer neutralt inställd. Jag menar, det verkar ändå finnas ett betydande motstånd mot diagnosen/diagnosticeringen. Det finns ett generellt motstånd mot psykiatrin och dess diagnoser (antipsykiatri), men kritiken mot ADHD-diagnosen verkar vara något "utöver" detta. Det finns ett avsnitt nu, under titeln "kontroverser". Är inte påläst nog för att avgöra om detta är en bra beskrivning eller inte. Sigvid (diskussion) 28 juni 2020 kl. 17.11 (CEST)
replies: text: ::Tack för svar. Jag reagerar även lite på formuleringen. Ett förslag om det ska vara kvar är att ändra till "Kritiker menar att det egentligen inte är något fel på personer med ADHD som behöver medikaliseras, utan menar att samhället uppvisar ökad medikaliserande tendens.". Diagnoser kan vara ett känsligt ämne och det ganska grovt att i en Wikipediaartikel skriva rakt av" fel på personer med ADHD.". Det förklaras ju även i slutet av meningen med internlänken till medikaliserande. Men jag tycker att det vore bra att förtydliga vad som menas med" fel". Det är väldigt bryskt att beskriva människor som "fel" oavsett vilken diagnos denne person har. Bättre att vara övertydlig i detta läge, med ett känsligt ämne för många. TJ Lusitanias (diskussion) 28 juni 2020 kl. 18.04 (CEST)
thread_title:  Meningen i inledningen 

message: Har återställt delar av den redigering som  nyligen gjorde. Jag anser att det är att ta i lite väl mycket att beskriva det som en "kontroversiell" diagnos. Att det finns kritik mot diagnosen är relevant att ta med, men det diagnosen är knappast så pass ifrågasatt (av sjukvården) att det är lämpligt att i första meningen beskriva det som en kontroversiell diagnos. Vänligen, Sigvid (diskussion) 12 februari 2021 kl. 15.58 (CET)
Tack för din motivering.
Jag ändrade till omdebatterad nu och tycker artikeln med hjälp av detta har nått en högre nivå.
Ha det bra!
2A00:801:74F:E728:57D:7F16:1F82:3CFF 12 februari 2021 kl. 16.06 (CET)
replies: text: Omdebatterad låter lagom, jag är dock tveksam till om det hör hemma i första meningen i texten, men definitivt i inledningen någonstans. Jag kan också bara hålla med om (vad som sades i den andra diskussionen) att det går att problematisera mycket kring diagnosen utan att för den skull frångå NPOV:forskningskonsensus eller ägna sig åt antipsykiatri. Däremot tycker jag att inledningen är lite svepande med sitt "Det råder ingen vetenskaplig konsensus angående ADHD", vad menar texten? Ingen konsensus om huruvida diagnosen finns, om orsaken och sjukdomsmekanismen, om behandlingen? Här tror jag vi kan styra upp det hela lite och göra det tydligare. I de fall där orsakerna till en sjukdom är ofullständigt kända tycker jag det är rimligt att redovisa olika perspektiv, svårigheten är naturligtvis att försöka förstå vilka som ska tas upp och vilken tyngd uppgifterna ska ges för att inte råka ge otillbörlig vikt. Dr Bowser (diskussion) 12 februari 2021 kl. 16.10 (CET)
replies: text: :Inedningen skall börja med vad det ÄR. Den kan inte börja med att Omdebatterad och dn SN5.Yger (diskussion) 12 februari 2021 kl. 16.15 (CET)
replies: text: ::Så länge ICD och DSM inte har någon enhetlig definition av vad ADHD är så är det nog korrekt att påstå att den är omdebatterad. /ℇsquilo 12 februari 2021 kl. 16.22 (CET)
replies: text: :::ICD och DSM har delvis olika definitioner av diverse tillstånd, inom svensk psykiatri används företrädelsevis DSM kriterierna som diagnostiska verktyg, och ICD-koder för rent administrativa syften. Det är alltså inte den diskrepansen som leder till debatt, ytan förhållandena kring diagnosen i allmänhet. Dr Bowser (diskussion) 12 februari 2021 kl. 16.31 (CET)
Tack för bidrag Yger och tack för input Esquilo.
Det råder ingen definitiv konsensus så vitt jag vet varesig angående om huruvida diagnosen finns, om orsaken och sjukdomsmekanismen, om behandlingen eller dylikt.
Det är en vag fras, men det är en vag fras angående ett fenomen som i sig är vagt, men jag menar att det ger överblickbarhet och borde vara kvar. Jag menar på att det borde vara rimligt att skapa fler rubriker som redogör för olika perspektiv. Ha det bra.
2A00:801:74F:E728:57D:7F16:1F82:3CFF 12 februari 2021 kl. 16.25 (CET)

text: Det finns dock viss konsensus i alla fall om att själva diagnosen finns eftersom västvärldens sjukvårdssystem ägnar sig åt att bedöma symtomen inklusive användningen av validerade skattningsinstrument och remittering till psykiatrisk expertis för behandling med narkotikaklassade centralstimulerande läkemedel. De osäkerheter och den kritik som finns skall redovisas, men inte heller ges otillbörlig vikt. Med det sagt behöver i min mening en hel del göras med artikeln, jag ska titta på det i helgen. Dr Bowser (diskussion) 12 februari 2021 kl. 16.49 (CET)
replies: text: :Jag tycker enwp har sammanfattat det hela bra som: "Most healthcare providers accept ADHD as a genuine disorder, at least in the small number of people with severe symptoms. Among healthcare providers the debate mainly centers on diagnosis and treatment in the much greater number of people with mild symptoms" Dr Bowser (diskussion) 12 februari 2021 kl. 16.55 (CET)
Akademiker och forskares åsikter står dock över praktikers förehavanden. Det hela är att jämföra med rättsdogmatism, respektive rättshistoria och prejudikat. Den anmärkning du efterfrågar kan dock mycket väl läggas in under behandling.
2A00:801:74F:E728:57D:7F16:1F82:3CFF 12 februari 2021 kl. 17.09 (CET)

text: Vad gäller forskares syn på saken skulle det i bästa fall behövas en (systematisk) litteraturöversikt där en sammanställning gjordes av hur forskarvärlden ser på diagnosen/dess behandling/o.s.v. Att rada upp kritiker till diagnosen med hänvisning till enskilda vetenskapliga artiklar kan lätt ge intrycket av att diagnosen är mer ifrågasatt än den i själva verket är. Sigvid (diskussion) 12 februari 2021 kl. 20.51 (CET)
Det tycks som av en händelse som att ingen läser källorna. Detta måste vara skälet till att så många tycks villiga att godtyckligt bestrida en etablerad bild som målas upp av såväl forskare som från myndighetshåll. I fallet att någon kan presentera något "konsensusdokument", något som det, enligt de källor som finns angivna har gjorts misslyckade försök till tidigare, då kan läget självfallet förändras.
Tills dess bör den faktabelagda varianten bestå.
 
Ha det bra! //
2A00:801:73C:E964:7190:1666:1FCA:1772 11 maj 2021 kl. 13.10 (CEST)
I intresset av att wikipedia levererar någorlunda korrekt information kommer jag, efter att jag självfallet väntat en stund från och med nu, ta och återställa den faktabelagda varianten i fall att ingen tycker det ter sig värt att försöka kontra det rådande forskningsläget och socialstyrelsens konstateranden.
2A00:801:73C:E964:7190:1666:1FCA:1772 11 maj 2021 kl. 13.20 (CEST)

text: Bara för att något är faktabelagt för inte att det hör hemma i artikelns-ingress. Den här artikeln är ännu i ganska dåligt skick och väldigt långt från rekommenderad, tyvärr kan jag inte tolerera att ingressen degenererar ytterligare. Det inkluderar vinklade skrivningar oavsett hur många fotnoter som klistras dit på slutet. Att stryka iw-länken och lägga in den försåtliga formuleringen "förment" betraktar jag som ett exempel på POV-pushing. MvH Dr Bowser (diskussion) 11 maj 2021 kl. 13.27 (CEST)
replies: text: : Ok, 2A00:801:73C:E964:7190:1666:1FCA:1772! Nu har jag gått igenom dina ändringar samt referenserna och de är ganska kontroversiella i sig, boken och PDF-filen du hänvisar till ger, så vitt jag sett när jag skummat igenom dessa, ett ensidigt och vinklat perspektiv, visst skulle informationen kunna stå med, men då bör den styrkas med fler neutrala källor och innehålla motargument. Tills du kunnat få fram dessa är det aktuell version som gäller. Jag instämmer med ovanstående användare. Papper Papper – görs av trä! 11 maj 2021 kl. 13.29 (CEST)
replies: text: ::Fint. Då tar vi helt enkelt bort förment. Det föreligger inget kontroversiellt alls med att konstatera konflikt som de facto föreligger. Självfallet hör diagnosens otvivelaktigt bestridda status som fenomen hemma i ingressen. Jag ber om ursäkt för min bristfälliga didaktikska finess här, men ta och ponera en ingress angående Karl den tolfte, som inte nämner att karln var kung. Artikeln är i sitt nuvarande skick verkligen POV-pushad och således delvis att betrakta som desinformation, i och med att den felaktigt framställer kontroversiella påståenden som givna fakta. Vilket som ni vet, totalt strider mot wikipedias principer av opartiskhet och faktagranskning. Jag är långtgående öppen för kompromisser angående formuleringar och så vidare, men jag är inte öppen för att framställa partiska perspektiv som fakta. 2A00:801:73C:E964:7190:1666:1FCA:1772 11 maj 2021 kl. 13.42 (CEST)
replies: text: :::jag instämmer med Dr B och Papper att denna version stämmer överens hur vi skriver ingresser. Ifrågasättande och debatt hör till avsnitt längre ner och helst under en egen rubrik,Yger (diskussion) 11 maj 2021 kl. 13.51 (CEST)
replies: text: ::::Jag anser att vi nog borde kunna sluta upp i konsensus angående varianten jag nyss publicerade, kika gärna!  : )2A00:801:73C:E964:7190:1666:1FCA:1772 11 maj 2021 kl. 13.53 (CEST)
replies: text: :::::Jag menar på att denna variant: https://sv.wikipedia.org/w/index.php?title=ADHD&oldid=49226682

text: :::::är bättre än denna variant : https://sv.wikipedia.org/w/index.php?title=ADHD&oldid=49226688

text: :::::Jag föreslår att vi röstar. 2A00:801:73C:E964:7190:1666:1FCA:1772 11 maj 2021 kl. 13.58 (CEST)
replies: text: ::::::Du kan istället redogöra för oss hur du väljer ut källor eftersom det är just du som POV-pushar i artikeln. Artikeln är nu skrivskyddad på grund av ditt redigeringskrigande. DIEXEL (diskussion) 11 maj 2021 kl. 14.00 (CEST)
thread_title:  Kontroversiell diagnos? 

message: Jag föreslår att skriva om hela artikeln så att adhd skrivs med gemener. Detta har nu blivit vedertagen praxis som styrks av följande källor:
* 
* Svensk ordbok
* TT-språket under rubriken "SJUKDOMAR"
* Wikipedia:Skrivregler#Versalisering, andra stycket, punkt 3
Även Wikitionary-artikeln använder versaler, vilket också bör ändras.
Finns det något som inte visar stöd för den här förändringen?
990azz (diskussion) 14 augusti 2021 kl. 02.09 (CEST)
replies: text: Har nu gjort förändringarna föreslagna i tråden.

text: Jag har inte lyckats hitta något svar på hur man ska versalisera de olika varianterna (ADHD-H, ADHD-I, ADHD-C, ADHD-PI och ADHD-HI). Kommer därför låta dem stå kvar som tidigare, d.v.s. helt i versaler.
990azz (diskussion) 14 augusti 2021 kl. 18.01 (CEST)
replies: text: :WP:POMMF vore väl det enda jag kan tänka mig som skulle motsätta... men jag tvekar på det. Googlar man på adhd tycks det vara vanligare med gemener i artiklar/1177/osv... Skrivreglerna vet jag inte om de hjälper dock. Adhd uttalas ju mig veterligen "A.D.H.D", dvs bokstav för bokstav, till skillnad från aids som ju inte uttalas bokstav för bokstav. Däremot är ju "adhd" ett vanligt ord, så det var kanske det du syftade till. Så absolut. Byt till gemener överallt. Men värt att ha med i ingressen att det också skrivs/kan skrivas med versaler. Sigvid (diskussion) 14 augusti 2021 kl. 19.54 (CEST)
Sent svar, men ADHD skall givetvis skrivas med just versaler, då det är en akronym som utläses bokstav för bokstav och inte ett ord. Allt annat är lättja.
Enligt följande länk står: "Också damp kan lämpligen skrivas med små bokstäver i enlighet med regeln att initialförkortningar som läses ut som normala ord (inte bokstav för bokstav) ska skrivas med små bokstäver.". https://www.sprakbruk.fi/-/adhd-eller-adhd- Men ADHD utläses ju just bokstav för bokstav och inte som ett ord, varför det då blir helt ologiskt att insistera att det likväl skall uttalas som ett ord. 
En liknelse är när folk skriver substantivets "gud" med litet "g" när de i själva verket åsyftar monoteismens "Gud" med versal, vilket helt enkelt ger ett slarvigt och obildat intryck. 
Okama-San (diskussion) 6 maj 2023 kl. 23.48 (CEST)

text: Jag finner i officiella källor brett stöd för små bokstäver (gemener) för adhd.

text: * texten som Omaka-San länkar till här ovan anger att små bokstäver bör användas för adhd: "När det gäller adhd kan vi tillämpa den regel som säger att när initialförkortningar blir vanliga i språket ska de skrivas med små bokstäver."

text: * Läkartidningen, Socialstyrelsen, Svenska Läkaresällskapet, Terminologicentrum TNC om Medicinskt fackspråk i skrift: "Det är numera vanligt i många typer av texter, t.ex. i dagspress, att initialförkortningar skrivs med gemener. Framför allt gäller det initialförkortningar som utläses som vanliga ord som exempelvis aids, damp, hiv, kol, men även ”vanliga” initialförkortningar förekommer med gemener: tbc, adhd"

text: * svenska Språkrådet rekommenderar små bokstäver, men förbehåller att "[i] medicinska texter, framför allt i vetenskaplig litteratur [...], behålls dock ibland skrivsättet med versaler: ADHD" Därmed kan vi värdera huruvida encyklopedin Wikipedia är en medicinsk skrift eller om svenskspråkiga Wikipedia som praxis i övrigt ska följa rådande skrivregler.

text: * Myndigheternas skrivregler utgiven 2014 av Språkrådet: "När en sådan förkortning har blivit vanlig och välkänd skrivs den normalt med små bokstäver: adhd, [...]"

text: * TT-språket anger att adhd skriver med små bokstäverSjukdomar:
"Andra sjukdomar, tillstånd och smittoämnen som oftast betecknas med förkortningar skrivs med gemener: damp, covid-19 och adhd"
https://tt-spraket.tt.se/versaler-och-gemener/Sjukdomar:
Förkortningar som ord:
"En del förkortningar har med tiden blivit självständiga ord i svenskan och dessa skriver vi gement: bh eller behå, cd, dna, epa-traktor, id-kort, laser, mc, ob-tillägg, pet-flaska, pc, pm, pr, pvc, radar, rot-avdrag, sms, tv, ufo, vd, vvs.
Samma sak gäller medicinska begrepp som adhd, damp, aids, hiv, sars, cp, ms, tbc och ehec."
https://tt-spraket.tt.se/forkortningar/Sjukdomar:
"adhd – inte Adhd eller ADHD"
https://tt-spraket.tt.se/ordsnabben/

text: Jag instämmer därmed i att adhd skrivs med små bokstäver (gemener) och att möjlig versalisering kan nämnas i artikeln. Avseende en kommentar ovan angående varianter (ADHD-H, ADHD-I, med fler) menar jag att de förkortningarna inte behöver skrivas ut eftersom de förkortningarna inte är vida kända, utan om de begreppen ska omnämnas kan det ske i löpande text.

text: --Treetear (diskussion) 21 april 2024 kl. 16.33 (CEST)
replies: text: :VI skriver inte utifrån vad olika källor skriver utan utifrån vår egna språkregler. En akronym skriver vi med versaler Yger (diskussion) 21 april 2024 kl. 18.08 (CEST)
replies: text: ::Det stämmer inte riktigt med vad jag har sett i senare diskussioner. Frågan har diskuterats många gånger och språkrådets tolkning verkar ha betydande stöd i gemenskapen: "När en sådan förkortning har blivit vanlig och välkänd skrivs den normalt med små bokstäver: adhd, cd, dna, dvd, gd, it, mc, pc, pdf, pm, sfi, sms, tv, vd" Däremot har jag sett att det anses tillåtet att skriva flera av dessa med versaler, där även versalformen är fortsatt etablerad, samt att versalformen kanske måste gälla i första meningen och arikelnamn (där vi brukar skriva akronymer uttalade per bokstav med versaler). Draken Bowser (diskussion) 21 april 2024 kl. 18.20 (CEST)
replies: text: :::Ja jag missade att skriva att de skall uttalas bokstav för bokstav för att skrivas med versal, Ikea skrivs ej med versaler Yger (diskussion) 21 april 2024 kl. 18.28 (CEST)
replies: text: ::::Jo, men notera att alla förkortningarna i listan jag citerade uttalas per bokstav, varav de flesta tillåts, eller t.o.m. föredras i gemen form i våra artiklar. Draken Bowser (diskussion) 21 april 2024 kl. 19.44 (CEST)
replies: text: :::::Wikipedia:Skrivregler#Förkortningar och meningsbyggnad anger: "Etablerade initialförkortningar som inte är egennamn och där varje bokstav uttalas för sig, exempelvis cd, dvd, vd, mc, pm och vvs, ska skrivas med gemener precis som vanliga ord." så jag hävdar att små bokstäver (gemener) för adhd är i enlighet med svenskspråkiga Wikipedias språkregler. --Treetear (diskussion) 22 april 2024 kl. 02.05 (CEST)
thread_title:  Angående versalisering för adhd 

message: Enskilda studier är inte särskilt bra källor. Studien "Developmental trajectories of conduct problems and hyperactivity from ages 2 to 10" ( https://acamh.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/j.1469-7610.2004.00390.x ) ligger till grund för ett långt stycke, som börjar med "En studie följde storstadsbarn i låginkomstfamiljer" under rubriken "Utveckling". Studien bestod av 284 pojkar. Det är försvinnande få personer sett i ett större sammanhang. Jag tycker stycket bör tas bort eller ersättas med likartad information om det finns källor från metastudie eller motsvarande. Att presentera enskilda studier riskerar att ge en falsk bild av forskningsläget. Sigvid (diskussion) 19 oktober 2021 kl. 19.03 (CEST)
thread_title:  Enskilda studier/primärkällor 

message: Under rubriken diagnosticerades perspektiv finns visserligen korrekta påståenden, som dock ger intryck av att de står för det perspektiv som majoriteten av de diagnosticerade har. Detta saknar källa (och är förmodligen falskt). Texten är inte irrelevant men skulle kunna finnas under en rubrik motsvarande engelska artikelns 'controversy' eller liknande. Phizken (diskussion) 21 januari 2022 kl. 14.10 (CET)
replies: text: Tack, jag tog bort hela avsnittet Yger (diskussion) 21 januari 2022 kl. 14.16 (CET)
thread_title:  "Diagnosticerades perspektiv" är POV 

message: Förkortningen stavas även adhd. https://svenska.se/tre/?sok=adhd&pz=1 Amherst99 (diskussion) 16 oktober 2022 kl. 14.55 (CEST)
replies: text: Se ovan vår språkstandard säger versaler när det är en akronym där varje bokstav uttalas var för sig Yger (diskussion) 21 april 2024 kl. 18.31 (CEST)
thread_title:  Förkortningen stavas även adhd 

message: Jag har lagt till ifrågasatt uppgift under uppgift om miljöfaktorer. Man länkar till en sida som webmd. Jag anser det olämpligt att länka till denna typ av källor. En text om adhd blir alldeles för spretig och svårläst och det blir ett dåligt uppslagsverk om riktigt bra information får stå tillsammans med information som ofta är mycket osäker. I detta fall hittade jag inte ens informationen i angiven källa. Som nämnts i tidigare kommenterar borde sånt här, om de nu måste finnas alls, stå under en rubrik som anger att det just är osäker information. Har lagt märke till denna konstiga blandning på flera sidor på wikipedia. Jag anser att det förstår och minskar trovärdigheten för wikipedia som uppslagsverk. Som en person innan tagit upp är ju enskilda studier i sig själva osäkra. Kan man inte ämnet själv, bör man ju hålla sig till i alla fall metaanalyser och reviewer. Annars riskerar läsaren att få en väldigt skev bild av vad som är sannolikast. Åtminstone borde det gå att få till en bättre struktur, där de starkaste informationskällorna ges mest utrymmer. Vad tycker ni? Plutten4ever (diskussion) 18 februari 2023 kl. 14.44 (CET)
thread_title:  miljö 

message: Jag funderar på om topphänvisningen ska vara med. Den är ju tänkt för att guida de som kommit fel rätt, men när det ena ämnet är en omdiskuterad och ständigt aktuell diagnos och det andra är ett musikalbum av en lokal artist, då tycker jag det finns en markant paritetsskillnad som talar för att vi inte ska ha en topphänvisning. Draken Bowser (diskussion) 25 april 2024 kl. 10.17 (CEST)
replies: text: Däremot borde kanske albumet topphänvisa till diagnosen, i den mån artikeln finns kvar. Draken Bowser (diskussion) 25 april 2024 kl. 10.18 (CEST)
replies: text: :I samtliga fall där två olika artiklar behandlar två olika ämnen med samma namn så ska det finnas en topphänvisning, antingen direkt till den andra artikeln eller till en förgreningssida. /ℇsquilo 25 april 2024 kl. 11.57 (CEST)
replies: text: ::Jag känner plötsligt ett starkt behov av att radera albumartikeln. :) Draken Bowser (diskussion) 25 april 2024 kl. 12.05 (CEST)
thread_title:  Topphänvisning