Diskussion:Utomparlamentarism

message: Jag har seriösa invändningar mot att någon stämplar Amnesty International som utomparlamentarisk org. Att en organisation är opolitisk och bygger på friviliga har inget med parlamentarism eller utomparlamentarism att göra. I så fall är även fackföreningar, religiösa samfund, skytteföreningar, syjuntor utomparlamentariska. Jag känner inte igen mig (och troligen ingen hos Amnesty heller)//Zman 26 februari 2006 kl.19.40 (CET)

message: * "Utomparlamentarisk /adjektiv/ är den som inte anser att ... " det brukar vara olycklig att ha negativa definitioner, skrev om utan "inte".
* Påståendet "Det ligger inget direkt negativt i att vara utomparlamentarisk, " är dels en personlig värdering vad som är rätt eller fel, och blir lätt demagogiskt och således ej enciklopediskt. Dessutom det finns en del starka åsikter (majoritet?) att det är "fel". Försöker med en mittemellan formulering. Zman 27 februari 2006 kl.12.45 (CET)
thread_title:  Neutraliserar 

message: En större ändring ville koppla utomparlamentarism till något odemokratiskt vilet är rätt underligt. Stora delar av folkrörelsen har alltid arbetat utomparlamentariskt. Exempel på detta är störra fackförbund eller den helt klart politiska organisationen Amnesty som arbetar för mänskliga rättigheter. Olika nykterhetsorganisationer är ett annat exempel. --Rapvatten 28 februari 2006 kl.16.40 (CET)
replies: text: 1. Amnestys metod är att kontakta berörda regeringar som bryter mot de mänsliga rättigheterna, och ite går till "direkt aktion" - om man verkar genom de existerande hierarchier är det just parlamentariskt arbetssätt.

text: 2. Som jag skrev tidigare din formulering innehåller en POV-värdering ("det är inget fel...") - och som jag skrev inom samhället är det många som inte håller med dig, alltså skall det vara NPOV skall man vara neutral, som du själv brukar påstå. Zman 28 februari 2006 kl.16.46 (CET)

text: 3. Utomparlamentarisk /adjektiv/ är den som inte anser ... det är bätter att använda positiva definitioner. Negationer skruvar det hela. Zman 28 februari 2006 kl.16.48 (CET)
replies: text: :Amesty arbetar på flera sätt men vad jag vet ställer de aldrig upp i val eller stödjer direkta partier i val. Därför bör de anses vara utomparlamentariska. Att man genomför arbete i Direkt Aktion behöver inte nödvändigtvis innebära att man arbetar utomparlamentariskt. Ung vänster (varför vet jag inte) anser sig vara utomparlamentarister men själva säger de sig inte använda sig av direkt aktion som primär bas för sitt handlande. Du har vidare rätt i det där om POV-värdering. Det kan vi formulera om. --Rapvatten 28 februari 2006 kl.16.49 (CET)
replies: text: ::Du har fel defintion av vad utomparlamentarisk betyder. Om utomparlamentarisk betyder allt utom parlamentariskt i betydelse partipolitisk så blir verligen urmakarna utomparlamentariska, likse moster Agda som inte är med i nåt parti.

text: ::Amnestys arbetssätt: samla in rapporter om tortyr/brott mot de mänskliga rättighetrna, utreda, kontakta regeringar, göra besök i fängelserna (ungefär som röda korset), och skriva massa brev där man vädjar att fången si-och-så skall friges/ställaas inför rätta/inte torteras - allt utan att ifrågasättaa de beslutsstrukturer som finns i landet - däri ligger organisationens integritet - att man är opolitisk. Zman 28 februari 2006 kl.16.56 (CET)

text: ::En till, såg att du jämförde Amnesty Med Greenpeace - här skillnad för GP tar ju lagen i egen hand och utför aktionerna. Zman 28 februari 2006 kl.17.01 (CET)

text: ::Vad gäller Nej-till-EU skulle jag nästan tro att även om de inte var ett politiskt parti så försökte de påverka opinionen, de som skulle rösta parlamentariskt? (jag är inte så insatt hur de betedde sig) Zman 28 februari 2006 kl.17.16 (CET)
Från NE:
utomparlamentarisk
u`tomparlamentarisk adj. ~t
ORDLED: ut-om--parla-ment-ar-isk
• som söker påverka opinionen genom att (utanför beslutande församlingar) fästa uppmärksamheten på ngn politisk fråga: ~a aktioner, från demonstrationer till ockupationer av offentliga byggnader
--Rapvatten 28 februari 2006 kl.20.57 (CET)
Det handlar alltså endast att man arbetar utanför beslutande församlingar och det gör såväl Nej till EU som Amnesty. Parlamentariska organisationer gör det dock inte. --Rapvatten 28 februari 2006 kl.20.57 (CET)
Susning är kanske inte vidare världens bästa källa. Men där görs samma bedömning: http://susning.nu/Utomparlamentarism --Rapvatten 28 februari 2006 kl.21.01 (CET)

text: Du kan få en def till: BB's lexikon säger: "utomparlamentarisk kallas en politisk aktion eller aktionsgrupp som utanför gällande beslutsregler försöker påverka en beslutande församling eller myndighets ställningstagande eller hindra genomförande av i laga ordning fattade beslut", skulle tro att det var Lars Orup och Kjell Sandelin som stod bakom dessa ord.

text: NE är mer vag BB är snävare. Jag är förvånad att NE inte lyckades få ihop en mer juridiskt hållbar och tydlig definition. Personligt tycker jag NE just genom sin vaghet leder till motsägelser:

text: * det finns demonstrationer som fäster uppmärksamhet på en politisk fråga som sammankallats av parlamentariska och detta genom sina definition borde väl vara både parlamentariska och samtidigt utomparlamentariska (!)

text: * man blandar lagliga och olagliga aktioner - demonstartioner kan vara både/och, husockupationer bör nog pga sin definition vara "olagliga" i juridisk mening

text: * det mesta i samhället är har på något sätt en politisk knorr, och tycker jag illa eller bra om nåt sätter upp en sticker på min bil, så skulle det också bli en utomparlamentarisk aktion (!)

text: * varenda granskande journalist skulle bli utomparlamentarisk för de fäster uppmärksamheten på ngn politisk fråga

text: Min personliga syn ligger närmare BB's formulering som dessutom är tydligare.

text: I fallet Amnesty så som jag beskrev man utgick ifrån att det effektivaste sättet att komma till resultat var att inte diskutera politik med regeringar bara påpeka oegentligheter och visar att man tittar på dem. :Diskuterar man politik så blir det på en gång en stämpel på motståndaren och diskussionen är onödig.

text: * Amnesty således adresserade beslutsfattare och bad dem fatta rätt beslut (tex ställa iför domstol eller fria den som var fängslad utan dom, förbättra villkoren i fängelserna, inte använda tortyr, inte verkställa dödsstraff osv). Mao man gick inte förbi någon parlamentarisk ordning (om det nu mot förmodan var i detta skumma land ifråga). Men visst passade man på att dra på uppmärksamheten internationellt, genom pressreleaser, rapporter, demonstrationer - men alltid är man noga att ha demonstrationstillstånd.

text: * Röda korset ligger inte så långt ifrån även om man är försiktigare att öppet angripa regimen och villkoren i deras fängelser

text: * Nej till EU, vad jag förstått, stannade vid lagliga demonstrationer, och dessutom var det en hel del parlamentariker med - målet var att upplysa folket så de skulle rösta och rösta med mer upplyst förstånd  och inte heller ockuperade de Riksdagshuset för att ändra beslutet. Mao de lade sig inte i processen hur beslut fattas.

text: Det är igen en fråga om praxis hur orden används i språket, och möjligen då vi rör oss i olika "dimensioner" så betonas de och betyder olika saker. // Zman 28 februari 2006 kl.22.56 (CET)

text: Jag lade till interwiki till den engelska sidan, också ganska tunn... Zman 28 februari 2006 kl.23.27 (CET)
replies: text: :Jag måste säga att du har fel och du borde vara försiktigare att redigera innan vi kommit fram till någonting. Utomparlamentarism är verksamhet som sker utanför parlamenten. Det är ett vagt begrepp men som är det. Att begränsa detta till endast vissa grupper utanför parlamenten är därför felaktigt. Och som du säger kan även en journalist som arbetar politiskt klassas som utomparlamentarisk om den inte är kopplad till ett parti. Samma sak gäller att sätta upp saker på sin bil - detta kan vara en mindre grad av utomparlamentarisk verksamhet. --Rapvatten 28 februari 2006 kl.23.40 (CET)
replies: text: :: Håller inte med om. Jag surfade omkring, och det tycks vara så att själva termen utom-p /extra-p används mycket flexibelt men oftast gifter man ihop det till "u-p aktion/activity" i betydelsen olydnadsakter. Jag får ta upp det med en sakkunnig politisk jurist.

text: ::* Begränsning till "Utomparlamentarism är verksamhet som sker utanför parlamenten" / "som söker påverka opinionen genom att (utanför beslutande församlingar) fästa uppmärksamheten på ngn politisk fråga" gör att man kan stoppa in praktiskt taget alla möjliga organisationer och kanske även myndigheter bara de har socialt eller politiskt engagemang/ansvar.

text: ::* Sedan du är nog den förste att kalla  AI för u-p! Jag googlat men inte såg att någon kallade dem detta. Observera också att AI-grupper i inte jobbar mot det egna landets regering (dvs svenska grupper tar inte upp förhållanden i Sverige), men de kan dra upp problem i annat land, mao resonemanget om AI=u-p haltar betänkligt.

text: ::* Med din vidare def av u-p så skulle kanske Nej till EU kvalla in. Vid googlande såg jag inte att någon (förutom sv-WP) som påstod att Nej-till-EU var u-p. Däremot ville inte org ha de utomparlamentariska vänstergrupperna med i organisationen. ;)

text: ::* Slutsatsen borde vara, om vi vill få konsensus att ta med de klockrena exemplen och utelämna de tveksamma - det är trots allt en exempellista och inte en katalog. // Zman 1 mars 2006 kl.00.35 (CET)
replies: text: :::Visst. Med den formuleringen som finns i artikeln nu borde det funka. La till en länk till NGO också. --Rapvatten 1 mars 2006 kl.00.42 (CET)
replies: text: :::: Sedan har vi ett mindre trevligt problem som är sopad under mattan, det finns en del "höger-om-högern" organisationer som verkar och kallar sig utomparlamentariska som artikeln inte exemplifierar. Vad man än tycker om dess org så kan det finnas ett encyklopediskt värde att nämna att utomparlamentarism inte blir en exklusiv vänster-rörelse. Jag lägger till en rad uder exemplen. Zman 1 mars 2006 kl.10.00 (CET)
replies: text: :::::Det finns organisationer i hela det politiska spektrat som är utomparlamentariska. --Rapvatten 1 mars 2006 kl.15.07 (CET)
Jag har aldrig hört begreppet "utomparlamentarism" men däremot sysslar ju nästan varenda förening med "utomparlamentariskt arbete". Som den här artikeln är skriven så blir utomparlamentarisk liktydigt med antiparlamentarisk. Vanligt opinionsarbete där en organisation riktar sig direkt till medborgarna om det nu är genom insändare, föredrag, torgmöten eller demonstrationer är ju till sin utomparlamentariskt, men för den skull inte antiparlamentariskt.--Lis-Peace 14 oktober 2006 kl. 02.12 (CEST)
Och dessutom om man ska titta på organisationslistan. Greenpeace sysslar även med lobbyarbete, att ta fram rapporter, påverka politiker etc. Kan sådant lobbyarbete som är direkt ägnat att påverka de demokratiska församlingarna vara utomparlamentariskt? --Lis-Peace 14 oktober 2006 kl. 02.23 (CEST)
 var det meningen att denna kommentar skulle ligga i diskussionen från 2006 eller ska den flyttas till en senare diskussion?NnieAndersson (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 17.12 (CEST)
thread_title: Återställer

message: vilka "nyanarkistiska" organisationer är det som vill skapa kaos för att ge utrymme för revolution? 
193.11.227.25 10 juni 2006 kl.13.22 (CEST)
replies: text: AFA och de osynliga i Sverige, t.ex. Kollar man internationellt så hittar men en tjog till. Zman 10 juni 2006 kl.18.27 (CEST)
replies: text: :Raderade stycket då det inte var styrkt med källa. Om nu någon konkret källa hittas så kan ju den nämnas. --Kemisk 6 december 2006 kl. 03.53 (CET)
thread_title: Kaos

message: Som jag ser det så finns det ingen "utomparlamentarism" - däremot finns en rad organisationer som arbetar utomparlamentariskt för en rad olika mål, och utomparlamentariska aktioner som kan ha helt olika både metoder och syften. Se NE: utomparlamentarisk. Jag föreslår alltså att artikeln raderas. Den är inte redigerad sedan 2006, men nyligen källmallad av @NnieAndersson. Innan jag tar den till SFFR så kan vi diskutera den här. Chandra Varena (diskussion) 5 oktober 2022 kl. 08.32 (CEST)
replies: text: Tror du kommer stöta på patrull där  artikeln har ett 40-tal Iw-länkar och finns på 12 språkversioner av Wikipedia.NnieAndersson (diskussion) 5 oktober 2022 kl. 12.23 (CEST)
replies: text: :De motsvarande artiklarna  i andra språkversionen är (ofta men inte alltid) benämnda "Utomparlamentariska partier" eller "Utomparlamentarisk opposition". Sådant finns, och kanske borde artikeln omarbetas och anpassas till en sådan rubrik. Men nuvarande rubrik är innehållslös och den lilla beskrivning som ges är felaktig. Parlamentarism är ett statsskick. Medan det som artikeln försöker beskriva är ett arbetssätt som inte tar sin utgångspunkt i de parlamentariska församlingarna. Det säger ingenting om att man är i motsättning till parlamentarismen.  Chandra Varena (diskussion) 5 oktober 2022 kl. 12.32 (CEST)
replies: text: ::Såhär, artikeln är rätt dålig och det jag ser som största problem är just att den inte blivit uppdaterad på länge. Därav stöter man på problem med åtminstone ett av relevanskriterna, "En artikels ämne måste nå en tillräckligt hög nivå av allmänintresse och betydenhet. Därigenom kan tillräckligt många författare med kunskap om ämnet förväntas vilja bidra till artikeln och därmed säkerställa en hög kvalitet". Du får gärna lägga upp den på SFFR, jag kommer lägga min röst på neutral och motivera det med det som står ovan. Men jag tror inte du kommer få den raderad. Förhoppningsvis kommer någon att ta sig an artikeln under tiden, för i nuvarande skick är den inte så bra.NnieAndersson (diskussion) 5 oktober 2022 kl. 12.39 (CEST)
replies: text: ::: Att hantera denna och Utomparlamentarisk vänster tillsammans ser jag positivt på. Exakt hur det skall gå till har jag för tillfället ingen åsikt om. Tostarpadius (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 09.42 (CEST)
replies: text: :::: Skulle uppslagsordet "Utomparlamentarisk opposition" fungera? Då är det varken en -ism eller inlagt på höger-vänsterskalan. Det motsvarar namnet på enwp och skulle alltså passa till interwikin. Tostarpadius (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 09.44 (CEST)
replies: text: :::::Jag tycker inte det. Allt utomparlamentariskt arbete är inte "opposition". Artikeln i enwp är dessutom undermålig på flera sätt och inte mycket att ta hänsyn till. Chandra Varena (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 09.57 (CEST)
 Jag tycker inte heller att opposition är ett bra ord i sammanhanget. På NE använder de begreppet utomparlamentariska aktioner. Då kan man ha en underrubrik med utomparlamentarisk  vänster och kanske beskriva några sådana aktioner. Skriver man bara utomparlamentarisk blir det mer en ordboksartikel.NnieAndersson (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 10.06 (CEST)

text: All utomparlamentarisk vänster ägnar sig heller inte åt "utomparlamentariska aktioner". SAC till exempel är i första hand en fackförening. Chandra Varena (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 10.09 (CEST)
replies: text: :Nej men man kan begränsa det till aktionerna i en artikel om utomparlamentariska aktioner. Begränsa behöver man ju alltid göra.NnieAndersson (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 10.22 (CEST)
replies: text: ::Visst måste väl all "utomparlamentarisk vänster" ägna sig åt utoparlamentariska aktioner? Räknas SAC till "utomparlamentarisk vänster", är det just för att de genomför utomparlamentariska aktioner (vid sidan av annat, som fackföreningsatkgiviteter, i så fall).

text: ::Varför skulle den annars klassa sig, eller klassas, som utomparlamentarisk? LittleGun (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 11.01 (CEST)
replies: text: :::De ställer inte upp i parlamentariska val. Hur kan man annars definiera "utomparlamentarisk"? Chandra Varena (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 11.04 (CEST)
replies: text: ::::Copy-pastar från NE: utomparlamentarisk
u`tomparlamentarisk adj. ~t
ORDLED: ut-om--parla-ment-ar-isk
• som söker påverka opinionen genom att (utanför beslutande församlingar) fästa uppmärksamheten på ngn politisk fråga: ~a aktioner, från demonstrationer till ockupationer av offentliga byggnader
HIST.: sedan 1918
utomparlamentaʹriska aktioner, politisk aktivitet utanför det parlamentariska systemet.I en parlamentarisk demokrati kan det röra sig om fredliga demonstrationer, kampanjer eller andra opinionsyttringar, ibland mot parlamentariska beslut. Gränsen mellan legala och illegala utomparlamentariska aktioner kan ibland vara svår att dra. Tydligt illegala handlingar är t.ex. våldsamma aktioner och sabotage. Aktioner riktade mot det demokratiska parlamentariska systemet som sådant, t.ex. militärkupper och revolutioner, är också att betrakta som utomparlamentariska. NnieAndersson (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 11.34 (CEST)

text: Ja, precis så. LittleGun (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 12.41 (CEST)
replies: text: :Och en hel del sånt kan även partimedlemmar i demokratiskt valda partier göra med partiets goda minne. LittleGun (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 12.44 (CEST)
Ligger det inte i sakens natur att det handlar om opposition mot det rådande styret om man arbetar utomparlamentariskt? Tostarpadius (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 16.03 (CEST)

text: Fast det behöver det inte göra, opinion kan man ju driva även utifrån. Tänker exempelvis LO som opinionsbildare, förutom fackorganisation. Deras kampanjer kan ju tolkas som en utomparlamentarisk aktion. Syftet är ju att fler ska rösta S, samtidigt slm ändrad opinion kan leda till att andra partier "hållet med" S i en fråga. NnieAndersson (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 18.15 (CEST)
replies: text: : I så fall förlorar ordet "utomparlamentarisk" sin innebörd, om allt som sker utanför riksdagen skall räknas dit. Som jag förstår det handlar det om att medvetet välja bort representation där. Under många år satt LO:s ordförande i däremot i riksdagen som socialdemokrat. Tostarpadius (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 20.49 (CEST)
replies: text: ::Samtidigt kan man ju inte hitta på en tolkning. Bisatsen är ju att man ska försöka påverka politiska frågor "u`tomparlamentarisk adj. ~t
ORDLED: ut-om--parla-ment-ar-isk
• som söker påverka opinionen genom att (utanför beslutande församlingar)".NnieAndersson (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 21.36 (CEST)

text: Ja, det måste ju inte vara i opposition mot styret. Det kan gälla en enskild sakfråga enbart. Det är nog det vanligaste. Men det är såklart alltid riktat emot ett beslut som borde vara demokratiskt beslutat eller som blivt "demokratiskt ignorerat". LittleGun (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 22.02 (CEST)
replies: text: :Ju mera vi diskuterar detta desto mera ser jag problem med definitionen  och avgränsningen.

text: :Jag tror att vi är överens om att utomparlamentarism inte är något lämpligt uppslagsord. Men om vi alls vill ta upp dessa saker vad kan vi då välja i stället? Jag försöker sammanfatta diskussionen

text: :Utomparlamentarisk i NE:s korta ordboksartikel =som söker påverka opinionen genom att (utanför beslutande församlingar) fästa uppmärksamheten på ngn politisk fråga. Med den definitionen är det till exempel utomparlamentariskt när Amnesty pubicerar och sprider en rapport om kvinnlig könsstympning.

text: :Utomparlamentariska aktioner kan enligt NE vara allt från fredliga kampanjer till revolutioner och militärkupper. Eller, om man ser till de senaste åren i Sverige, allt mellan Sveriegs kristna råds namninsamling för en human migrationspolitik, massdemonstrationer för klimatet, koranbränning och politiskt motiverade mord.

text: :Utomparlamentarisk opposition är en delmängd. En del kampanjer etc. är i opposition mot ”styret” eller fattade beslut, men en del driver frågor där det (ännu) inte finns något beslut, för att påverka att beslut ska fattas och hur beslutet ska bli.

text: :Utomparlamentariska partier finns som rubrik i någon språkversion och kan då (om jag fattar rätt) inkludera både partier som VILL hålla sig utanför den parlamentariska politiken och sådana som har ställt upp i val och inte fått tillräckligt många röster för att komma in. Alltså i Sverige till exempel F!.

text: :Utomparlamentarisk vänster är en delmängd. Det finns också utomparlamentarisk höger och utomparlamentariska grupper och organisationer som har en tydligt politisk agenda i någon sakfråga men inte kan inordnas i en höger-vänsterskala (människorättsorganisationer, skogsräddare etc.)

text: :Den autonoma vänstern är en delmängd inom utomparlamentarisk vänster.

text: :Så vad gör vi? Jag tycker inte att vi ska hitta på egna definitioner, och de som vi kan hämta från NE ger inte särskilt mycket grund för att skriva tydliga och väl avgränsade artiklar. Min grundinställning är att om vi inte kan skriva någonting som är bra (relevant, väl avgränsat och källbelagt) så är det bättre att inte skriva något alls – och detta alldeles oavsett hur man har löst frågan i andra språkversioner av wp. Jag står alltså fast vid mitt förslag om radering av denna artikel.  Chandra Varena (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 23.07 (CEST)
replies: text: ::Jag tycker nog att just denna artikel kan få bli en ordboksartikel. Den har trots allt pteoligt många IW-länkar. Därmed bör också en artikel om Utomparlamentariska aktioner skapas, denna bör inkludera i så fall inkludera Utomparlamentarisk vänster och liknande. Men behovet av en artikel om utomparlamentarisk verkar behövas, annars skulle det inte vara så många länkar. Tänker jag.NnieAndersson (diskussion) 6 oktober 2022 kl. 23.17 (CEST)
replies: text: ::: Det räcker med en artikel om det utomparlamentariska. Tostarpadius (diskussion) 7 oktober 2022 kl. 17.12 (CEST)
replies: text: ::::Jag har tittat igen på de andra språkversionerna. Ingen av dem har särskilt mycket substans, och de handlar om delvis olika saker (... opposition, organisationer, verksamhet). Jag föreslår att sidan raderas. och tar detta till SFFR. Chandra Varena (diskussion) 23 oktober 2022 kl. 08.54 (CEST)
thread_title:  Utomparlamentarism är ingen "ism" - föreslår radering 

message: SFFR-prövningen ledde inte till konsensus, vilket innebär att artikeln behålls.Jag tar bort listan, som saknar urvalskriterier, samt en direkt felaktighet i första meningen. Sedan släppper jag denna artikel. Chandra Varena (diskussion) 3 november 2022 kl. 08.31 (CET)
thread_title:  Artikeln är kvar - jag tar bort listan