Diskussion:Israel–Palestina-konflikten/Arkiv 2009

message: Var inte alla invånare i Brittiska mandatet Palestina palestinier?
I så fall borde det inte stå att palestinier kände sig hotade, utan araber.
"Samtidigt som Yishuv byggde upp sin framtida stat ökade oron hos palestinierna att de skulle förlora sitt land till en allt större judisk befolkning"
//Tembel den 2 januari 2009 14.22(CEST)
Under 1800-talet började en grupp människor kallar sig för Palestinier. De var allihopa judar. Senare myntades ordet "Zionister" och man började också använda detta. (info Jewish Encyclopedia 1911).
The Palestine Post var en engelskspråkig tidning i Palestina och bytte namnet till Jerusalem Post. Det fanns även en symfoniorkester - The Palestine Symphony Orchestra vars musiker var alla judar. 
Första gången araberna använde termen Palestinier var i 1960-talet när PLO grundades. Men då, mycket riktigt definerades detta som alla människor (inklusive judar) som under viss tid varit bosatt i den Britiska Mandats Palestina. Alla som hade turkiska papper kunde byta dessa mot att registrera sig i den Britiska Mandat: Palestina. 
Exakt vem det palestinska folket är är lite svårt att räkna ut, pga att 60% av Jordaniens befolkningen är palestinier. Två grupp finns: 1) det som flydde från 1948s krig mot den nyutropade staten Israel som arabländerna började  2) Palestinier som föddes och bodde i byar och städer i mandatområdet som Britterna fick från Nationernas Förbund (för att disponera land som erövades från Turkiet), och som Britterna gjorde till staten Transjordanien. Den större delen av mandatområdet blev snart till Transjordanien.
Enligt PLO var definitionen av någon som är Palestin en människa som tillbringade (2 månader?) i Britiskmandat Palestine; även judar.
Idag har Jordanien i grundlagen att en jude får inte vara medborgare i Jordanien.
Jag har inte kunna lista ut vem "den palestinska folket" är, pga att palestinier har en definition under FN (de som flydde 1948-års krig. Men dessa människor är besläktade men sina relationer i Jordanien.
Det finns också ca en million sunni araber i Israel med israeliska medborgarskap som, jag tror, också kallar sig Palestinier. Israeler kallar dem för israeliska araber. Samma lagar gäller för dessa som för övriga israeliska medborgare (förutom armétjänst). Dessa har släktningar i Jordanien. RPSM 25 januari 2009 kl. 20.57 (CET)
Artikeln börjar: Israel-Palestina-konflikten är ett begrepp som åsyftar de motsättningar som uppstått mellan Israel och det palestinska folket, främst den på Västbanken och i Gaza efter att staten Israel grundades år 1948.
1) 1948 invaderades den brittiska mandatområdet Palestina av ett antal arméer som reagerade mot att Israel utropades som stat, efter att arabänderna vägrat att acceptera en FN resolution för att bilda en stat för båda araber och judar. Det var Egypten, Syrien, Transjordanien, Iraq och Saudi Arabien tror jag som invaderade. (inte palestinierna eftersom alla som hade papper från Mandatet var palestinerna inklusive judar. Pengar och frimärken var trespråkiga: engelska, arabiska och hebreiska.)
Att tala om året 1948, och sedan att definera konflikten som mellan Israel (inte judar?) och det palestiniska folket (främst den (det?) i Västbanken och i Gaza) gäller kanske nu  men inte då (1948). 1948 hade ingen hört talas om det palestinska folket. Möjligen då syftade man mot alla Palestinska medborgare, både judar: (även arabisktalande judar), beduiner, druze, sunni muslimer och kristna araber eventuella kaldéer mm. UNWRA har en definition för palestinska flyktningar som innefatta även ättlingar genom fädernätet.
[] Se engelsk artiklarna Palestinian Jew 
 och History of the Jews in the Land of Israel. []
RPSM 25 januari 2009 kl. 21.16 (CET)
thread_title: Definition palestinier

message: Jag har god lust att ta bort den senaste POV-mallen som lades in av en oinloggad användare den 29 oktober 2008 kl. 14.26. Inte för att jag opponerar mig något specifikt i motiveringen – det kan jag knappast göra. Hela motiveringen lyder ju som synes "artikeln tar politiskt ställningstagande i form av språkbruk, val av fakta och presentation av fakta", och mot en sådan intetsägande motivering är det svårt att argumentera vare sig för eller emot. Det går ju inte ens att utläsa av den om anmälaren tycker artikeln är för pro-israelisk eller för pro-palestinsk. Något förklarande inlägg på diskussionssidan saknas, mallen var användarens enda editering. Alltså är möjligheterna små att vi andra någonsin ska kunna ändra mallen så vederbörande blir nöjd. Mallen kommer att sitta kvar för alltid – till vad nytta? 
replies: text: Ta bort mallen, den verkar ytterst icke-konstruktiv! Om inte annat kan ett borttagande provocera fram en mer konkret motivering, gärna med exempel på vad som anses vara oneutralt språkbruk och vilka uppgifter som behöver belysas ytterligare. Steinberger 16 juli 2009 kl. 18.00 (CEST)
thread_title:  POV-mall 

message: (Jag är ledsen om jag inte skriver denna anmärkning på rätt wikipedia-sätt så jag är ovan)
Jag vill bara anmärka att det missats att Israel vid 1967-kriget ockuperade gazaremsan, vilket man dock kan läsa om på om http://sv.wikipedia.org/wiki/Gazaremsan
/micke
thread_title:  Kriget 1967 

message: Det känns som att vissa källor inte används i texten. De som det står pro-x efter tycker jag kan tas bort, eller flyttas till externa länkar. Eller fyller de någon funktion? Markus a 7 juli 2009 kl. 08.55 (CEST)
thread_title:  Källor 

message: Att infoga en lång lista över betydelsefulla årtal gör artikeln svår att överblicka. Böckerna under litteratur är båda extremt vinklade, och rubriken litteratur tycker jag kan tas bort helt, det känns mer som reklam för ena sidans åsikter. Jag åtgärdar om ingen har invändningar Markus a 8 juli 2009 kl. 12.40 (CEST)
replies: text: Kommentar:

text: I en konflikt som är så inflammerad även i Sverige är det rimligt att ta med en lista över många relevanta data - utöver de större avsnitt som ju bara avspeglar en mycket liten del av konflikten (Dinglenisse)

text: Boken "Palestinas frihetskamp" innehåller den mest uttömmande redovisning för konflikten som finns på svenska. De påståenden som görs har källanvisningar i boken Dinglenisse 8 juli 2009 kl. 15.43
replies: text: :Halva artikeln utgörs nu av en lista över årtal, vilket gör den svårläst. Att ha källhänvisningar är inte samma sak som att vara objektiv. I israel-palestina konflikten handlar ett ställningstagande ofta om att vara selektiv med vilken information som lyfts fram Markus a 8 juli 2009 kl. 16.29 (CEST)
replies: text: ::En årtalslista är i och för sig en god idé då den ger en överblick över konflikten, men i detta sammanhang stör den helhetsintrycket av artikeln. Den naturliga lösningen är, tycker jag, att flytta över detta avsnitt till en egen artikel.

text: ::De nämnda böckerna hör till propagandagenren. Tveksamt om de skall vara med i en litteraturlista, men jag vill av princip ogärna ta bort något som kan tillföra något. Det bör i alla fall vara en riktig litteraturlista med välrenommerade källor och och olika perspektiv. Bäst att fylla på, helt enkelt.

text: ::Påståenden som görs i texten utifrån boken borde ges exakta referenser med sidnummer. I så fall får man dessutom med den i notapparaten. --Salisbury 8 juli 2009 kl. 16.50 (CEST)
thread_title:  Årtal 

message: Då är vi där igen: att infoga FN-resolutioner som Israel bryter mot är uppenbart partiskt, eftersom det inte sker i andra konflikter eller för andra länder. Att behandla alla länder lika är viktigt för wp trovärdighet Markus a 14 juli 2009 kl. 09.40 (CEST)
replies: text: För övrigt är det fler länder och parter inblandade i konflikten, och även grannländer och palestinska grupper har brutit mot FN-resolutioner Markus a 14 juli 2009 kl. 09.41 (CEST)
replies: text: :FN-resolutioner är dessutom i allmänhet av begränsat intresse. Deras resolutioner är opinionsyttringar utan bindande kraft. FN är en politisk organisation som domineras av muslimländer i koalition med gamla kommunistländer och andra auktoritära stater. Deras fördömanden är ganska reflexmässiga. Om man vill ange omvärldens reaktioner kan det vara mer informativt att säga vilka länder som reagerat på det ena eller andra sättet. --Salisbury 14 juli 2009 kl. 12.12 (CEST)
replies: text: ::Salisbury skriver "FN är en politisk organisation som domineras av muslimländer i koalition med gamla kommunistländer och andra auktoritära stater.". Korrektare och seriösare hade varit att påstå att FN är en politisk organisation som domineras av säkerhetsrådets permanenta medlemmar. Palmerston 14 juli 2009 kl. 15.53 (CEST)
Jag förstår inte hur man kan anse det partiskt att i en konflikt där en nation i drygt 40 år ockuperat ett grannland (eller vad man vill kalla Västbanken o Gaza) tala om vad FN sagt om konflikten. Ska vi kanske inte ens ta med FN:s förslag om delningen av Palestina 1947 för att det kan anses propalestinskt?? Dinglenisse 14 juli 2009 kl. 20.21 (CEST)

text: Kan inte du svara på varför det är just när det gäller Israel som det är så viktigt att lägga in FN-resolutioner? Om du nu är intresserad av frågor som berör mänskliga rättigheter så finns det gott om resolutioner att lägga in i artiklar som berör andra länder, men ditt engagemang verkar inte vara lika genuint när det gäller Burma eller Sudan Markus a 15 juli 2009 kl. 08.12 (CEST)
replies: text: :Den stora skillnaden är väl att vare sig Burma eller Sudan kan anses vara demokratier. Men resolutionerna borde ju stå med för alla länder som bryter mot dem tycker jag, som däremot inte vet vart man hittar dem så jag kan inte lägga in dem själv i artiklarna. Starscream 15 juli 2009 kl. 08.19 (CEST)
Marcus frågar: Kan inte du svara på varför det är just när det gäller Israel som det är så viktigt att lägga in FN-resolutioner? 
Svaret är: Det är Israel-Palestinakonflikten vi just nu diskuterar . jag hinner naturligtvis inte jobba med hela världens Wikipediafrågor.
Att inte ta med FN-resolutioner i en artikel som berör en internationell konflikt måste anses mycket märkligt.
I annat sammanhang har sagts (se diskussion om Per Gahrton):  Det som avviker från det allmänt accepterade och som tänjer gränserna för det legitima är av större intresse än det som alla håller med om. (Om en hund biter en man är det ingen nyhet, men om en man biter en hund är det en nyhet, som man brukar säga.)
I fallet israel handlar det om en parlamentarisk demokrati tillhörande Västvärldens kulturkrets som på en mängd sätt avviker/bryter mot vad som i vår kultur numera anses rätt och riktigt.
Hur ska vi t.ex. handskas med det som Nathan Sachar rapporterar om i dagens DN
http://www.dn.se/nyheter/varlden/israeliska-soldater-vittnar-om-brutalitet-i-gazakriget-1.911597
Citat: Budskapet var att vi kunde skjuta hur som helst mot vad som helst utan att bekymra oss om följderna. Står ett hus i vägen? Ned med det! En bil? Kör över den! Ser ni någon så utgå från att det är en fiende.
Det är israeliska soldater som berättar i en rapport från den israeliska organisationen Shovrim Shtika)
Ska en artikel om Israel vara skriven på ett sätt som kan godtas av Israels regering, en artikel om Burma godtas av dess regering och en artikel om Hamas kunna godtas av Hams? Knappast rimligt tycker jag

text: Visst är det förståligt att du inte kan jobba med alla frågor, men det är uppenbart att ditt motiv för att jobba med Israel-palestinafrågan är att du har tydliga åsikter och vill vinkla artiklarna ur ett pro-palestinskt perskpektiv. WP är ingen sammanställning över brott mot de mänskliga rättigheterna. WP är heller ingen nyhetssida där man skriver om människor som biter hundar, trots att det är något som sticker ut. En artikel om Israel ska inte vara skriver utifrån vad Israelsika regeringen vill läsa, lika lite som den ska vara propaganda för anti-israeliska grupper. Markus a 15 juli 2009 kl. 08.57 (CEST)
Där håller jag med dig. Väsentliga fakta ska därför inte utelämnas Dinglenisse 15 juli 2009 kl. 09.16 (CEST)

text: Du hoppade som vanligt över frågan varför Israel ska särbehandlas. Men att rabbla FN-resolutioner är inte väsentliga fakta Markus a 15 juli 2009 kl. 10.05 (CEST)
Jag begriper inte vad du menar med särbehandling. Naturligtvis ska inte Israel särbehandlas. Men att undanhålla västentliga fakta som rör en aktuell konflikt är knappast tecken på neutralitet Dinglenisse 15 juli 2009 kl. 12.24 (CEST)
I kväll hör vi på SVT att allvarligt sjuka människor i Gaza, som behöver vård utanför Gaza, av Israel tillåts komma ut om de blir kollaboratrörer för ockupationsmakten. Är det särbehandling eller bristande neutralitet att låta något sådant finnas med i bilen av ockupationen? Glöm inte att vi talar nu inte om en nation som hör till det som president Bush kallade "Skurkstater" utan om en demokratiskt stat Dinglenisse 15 juli 2009 kl. 21.31 (CEST)

text: Istället för att jag ska upprepa det jag har sagt tidigare kan du läsa igenom mina inlägg igen Markus a 16 juli 2009 kl. 08.33 (CEST)
replies: text: :FN-resolutioner antas i de allra flesta fall av generalförsamlingen och den domineras av muslimländer, gamla kommunistländer och auktoritära stater. Säkerhetsrådets permanenta medlemmar har inget särskilt inflytande där. Det är endast säkerhetsrådets resolutioner som de kan inlägga veto mot.

text: :Vissa av generalförsamlingens resolutioner är ändå viktiga. Delningsförslaget 1947 är ett sådant exempel. Det hade goda utsikter att få långtgående följder och har ofta hänvisats till senare. Vilken sida i konflikten FN:s medlemsstater annars intar är inget annat än åsikter.

text: :Påståendet att Israel "ockuperar" något område är en myt som baserar sig på en politiserad syn på folkrätten. Sådant trivialiserar folkrätten och slår undan grunden för dess auktoritet.

text: :Israel bryter inte mot de principer vi i vår kulturkrets anser vara rätta och riktiga. De handlar som vi själva gör, eller mildare och flatare. Men av politiska skäl kräver vi att de handlar annorlunda än vad som krävs av oss andra. --Salisbury 16 juli 2009 kl. 19.31 (CEST)
replies: text: ::Håller med om att vissa resolutioner förtjänar att omnämnas, de som utgör grunden till konflikten är viktiga. Problemet med att vi ställer högre krav på Israel än andra länder vet jag inte hur vi ska hantera på ett bra sätt. Utanför WP verkar det vara allmänt accepterar att Israel ska fördömas hårdare, om än något oklart varför. Själv tycker jag inte WP borde bry sig om att Israel är en demokrati och ingår i "vår" kultursfär, så därför tycker jag det är fel att ge mer uppmärksamhet om Israel begår ett brott mot MR jämfört med om t ex Burma gör det. Markus a 17 juli 2009 kl. 17.26 (CEST)
För att sammanfattaMitt motiv för att ta bort stycket under Israel som ockupationsmakt som räknar upp brott mot MR som Israel ev har begått är att det är en särbehandling av ett land: Israel är unikt med att få brott mot MR uppräkande, trots relativt få övertramp i förhållande till omständigheterna. Invändningar? Markus a 18 juli 2009 kl. 08.00 (CEST)

text: Har du någon gång stött på invändningar mot omnämnande av brott mot mänskliga rättigheter när det gäller något annat land på Wikipedia? I mina ögon är det du som vill särbehandla Israel genom att tillämpa undantag mot grundprinciperna. Information om diverse förmenta eller riktiga brott mot mänskliga rättigheter, folkrätten och annat ÄR relevant och när det gäller Israel går det helt klart att verifiera med tanke på vilken uppsjö information det går att hitta kring ämnet. Steinberger 18 juli 2009 kl. 16.28 (CEST)
replies: text: :För andra länder så förekommer inte långa listor över vilka FN-resolutioner som det landet bryter mot eller vilka brott mot MR som det landet begår. Vilken grundprincip är det som säger att alla brott som ett land begår mot MR ska räknas upp på det landets wikipediasida? Markus a 18 juli 2009 kl. 17.06 (CEST)
replies: text: ::Den säger väl snarast att alla bidrag är välkomna bara de är tillräckligt relevanta och dessutom verifierbara - helt oavsett hur det ser ut i andra artiklar. "Alla brott som ett land begår mot MR" kan mycket väl vara både det ena och det andra. En alltför förenklad lista över resolutioner som ett land bryter mot (som det var i Israel-artikeln) är i min mening dock en oneutral presentation som genom sin art omöjligt kan göra alternativa perspektiv och andra synpunkter den rätta man kan kräva. En sådan situation råder dock inte här. I löpande text kan man ju formulera om och tillexempel lägga till vilka organisationer det är som påstår en sak, liksom hur "den anklagade" ställer sig. Rikta in dig på det och förbättra artikeln istället för att som nu försöka censurera den. Steinberger 18 juli 2009 kl. 17.49 (CEST)
replies: text: ::: I det här fallet så handlar det om pushing, att framställa konflikten i svart eller vitt, eller Otillbörlig vikt att brott mot MR som Israel begår får oproportionellet stort genomslag. Men behövs det riktlinjer så kan det tas upp i bybrunnen  Markus a 19 juli 2009 kl. 09.07 (CEST)
Med alla sina brister är FN det mest övernationella vi har och dess resolutioner är självfallet viktiga. Med risk för att bli tjatig: nog är det särbehandling att inte nämna FN-resolutioner gällande en viss konflikt. Om marcus känner till någon annan konflikt där det finns ett antal FN-resoltuioner som en part vägrat att följa så borde man komplettera Wikipediartikeln om den konflikten. Att på Wikipedia förtiga en ockupationsmakts brott mot mänskligheten eller mot krigets lagar o andra internationella regler innebär särbehandling. Naturligtvis borde artikel om t.ex. Tjetjenien eller Sri Lanka innehålla relevant "negativ" information. Liksom artiklar om Stalintidens sovjetunionen och Hitlertidens Tyskland Dinglenisse 19 juli 2009 kl. 09.29 (CEST)

text: Jag tittade på artikeln om Vietnamkriget, och den är relativt fri från detaljerade listor över amerikanska krigsförbrytelser. Markus a 19 juli 2009 kl. 20.06 (CEST)
1. Detta ar en artikel om konflikten, inte om Israel som land (aven om de ar tatt sammanflatade). Att ta upp den internationella synen gallande konflikten genom FN-resolutioner ar relevant, framforallt som bada parter i konflikten gillar att aperopa och kritisera sagda resolutioner.
2. Att det INTE tas upp nar det galler andra konflikter ar inget argument for att det inte ska tas upp har - det ar fullt fritt for dig att skapa sagda listor i andra artiklar. Snipanlol 19 juli 2009 kl. 11.44 (CEST)

text: Välkommen till Wikipedia. Du verkar väldigt säker på vad som är relevant för WP utan att ha gjort en enda redigering (förutom denna post) Markus a 19 juli 2009 kl. 20.06 (CEST)
replies: text: :Tack for valkomnandet - WP ar ett mycket intressant projekt. Jag ser daremot dessvare inte hur min edit-historik har nagon egentlig baring pa mina argument nar det galler den har fragan. Vad vill du ha sagt med din kommentar? Snipanlol 20 juli 2009 kl. 11.43 (CEST)
replies: text: ::Ett bra sätt att lära sig vad som ska vara med i artiklar är att själv delta i skrivandet.  Markus a 20 juli 2009 kl. 14.19 (CEST)
replies: text: :::Sjalvklart ar att skriva artiklar ett satt att lara sig vad som ska vara med. Ett annat ar att diskutera vad som ska vara med pa diskussionssidan och ett tredje ar givetvis att lasa artiklar och diskussioner. Vissa har jag engagerat mig i, andra inte - oavsett vad sa ar det ratt irrelevant gallande sakfragan. Om du vill fortsatta diskutera min redigeringshistorik eller franvaron darav sa kan vi ta den diskussionen pa min anvandarsida. Har pa artikeldiskussionen kan vi val halla oss ifran ad hominem och istallet halla oss till ad rem.Snipanlol 20 juli 2009 kl. 16.04 (CEST)
replies: text: ::::Registrerar man sig bara för att delta i en diskussion så är ett diskussionsforum en bättre plats. Mina argument mot att ensidigt ta upp FN-resolutioner mm finner du högre upp Markus a 20 juli 2009 kl. 21.27 (CEST)
replies: text: :::::Vill man diskutera vilken information som ska vara med pa wikipedia sa registrerar man sig pa wikipedia. I ovrigt betackar jag mig fran fortsatt ifragasattande av mina motiv och engagemang - jag hanvisar till Wiki:Sak, inte person, Wiki:Lurkers,  Wiki:Don't bite the newcomers och Wiki:AGF

text: :::::Gallande dina argument sa har du inte bemott den andra losningen pa vad du unser vara otillborlig vikt - att lagga till mer detaljerad information om FN-resolutioner och brott darmot samt mot MR pa andra konfliktsidor. Istallet for att bemota det argumentet sa ifragasatte du andra skribenters motiv.

text: :::::Att samma uppsattning information inte finns pa alla sidor om konflikter ar heller inte ett argument for att informationen i fraga utgor otillborlig vikt - om informationen ar relevant i sammanhanget i en specifik konflikt ska den tas med, om den inte ar relevant ska den inte tas med. Fragan om varfor demokratin Israel halls till en hogre standard an narliggande diktaturer och halvdiktaturer ar mycket intressant, men det har ar inte ratt forum for den diskussionen.

text: :::::Fragan som vi bor stalla ar, ar Israels och PAs brott mot MR och FN-resolutioner relevanta for konflikten ifraga? Med tanke pa hur involverat FN (och foregangaren League of Nations) varit i konflikten fran forsta borjan sa anser jag vara det i allra hogsta grad relevant. FN-resolutioner kan knappast anses representera en liten minoritets asikter - det ar snarare det narmaste vi kommer till en samlad internationell asikt i fragan fran varldens regeringar, demokratier som diktaturer, oavsett vad man anser om FN som organisation. Hur olika lander och organisationer staller sig gentemot viktiga resolutioner gallande konflikten - framforallt Israel, PA och kvartetten, ar i allra hogsta grad relevant i och med att det visar deras asikter i fragan, och Israels och PAs stallningstaganden gentemot de resolutionerna och gentemot MR blir inte tydligare an hur de agerar.Snipanlol 20 juli 2009 kl. 23.39 (CEST)
replies: text: ::::::I folkrätten avvisas ofta hänvisningar till FN-resolutioner och används istället som ett argument mot att det handlar om brott mot internationell rätt. Idén är att de som hänvisar till FN korrumperar folkrätten genom att göra den till ett instrument för politiska manövrer istället för att hålla sig till rättskällor som antagits på juridisk väg och har lagligt bindande kraft.

text: ::::::Vill man ha en uppfattning av i vilken grad FN är en klubb med antiisraelisk agenda kan man observera att dess kommission för mänskliga rättigheter använde 15 % av sin tid och 30 % av sina landsspecifika resolutioner till att fördöma Israel. --Salisbury 28 juli 2009 kl. 17.44 (CEST)

text: :::::Snipanlol-> registrera man sig på wp bara för att debattera så får man finna sig i att motiven blir ifrågasatta. Få FN-resolutioner har haft någon större betydelse på konflikten, och huruvida ena parten har brutit mot en FN-resolution har inte heller påverkat konflikten. På kort sikt går det att vinkla artiklar i ena eller andra riktningen, men efter ett tag när en artikel blir subjektiv så sker en större omarbetning och resultatet blir att olika vinklingar försvinner. Markus a 31 juli 2009 kl. 17.41 (CEST)
thread_title:  FN-resolutioner 

message: En deltagare har utan motivering tagit bort hela "artikeln" kallad Tidsaxel över Israel-Palestinakonflikten. Varför? Dinglenisse 3 augusti 2009 kl. 19.19 (CEST)
Wanpe gjorde "tv en redirect av artikeln pga probelmen som framförs på diskussionssidan" enligt sammanfattningen i redigeringshistoriken. Steinberger 3 augusti 2009 kl. 20.08 (CEST)
thread_title: Borttagning utan motivering av hel artikel

message: Någon som behärskar tekniken med att infoga bilder borde infoga en del av de kartor som finns på engelskspråkiga Wikipedia Dinglenisse 8 augusti 2009 kl. 16.33 (CEST)
replies: text: Ta en titt på Wikipedia:Hur man lägger in bilder på en sida för detaljer kring hur man lägger in bilder på en sida. På svenska wikipedia är formen miniatyr|blablabla där blabla skall bytas mot namnet på bilden respektive bildtexten. Men hittar man något på engelska wikipedia som man tycker skulle passa här kan man även kopiera motsvarande sträng  (thumb|blabla) från den engelska råartikeln rakt av och klistra in den på lämplig ställe i råartikeln här - språket har i detta fall ingen betydelse även om svenska föredras. Är bilden är upplagd på commons så skall det i vart fall fungera utan problem. MVH Steinberger 8 augusti 2009 kl. 22.11 (CEST)
thread_title: Det skule behövas fler kartor

message: Man borde i stället för att prata om judiska och arabiska attacker. Borde i stället prata om vem som faktiskt gör attackerna. Vilka länder.De är just detta sätt att tänka som gör att Israel ex anser de är antisemitism att kritisera deras arme för då kritisera man Judisk arme inte Israel arme .De är viktigt se en skillnad en stat är inte folkgrupp.De är ju inte judarna i hela världen som har en arme utan Israel precis som inte hela arab världen har en arme utan de var några länder arme som slogs.Wolfmann 27 augusti 2009 kl. 23.19 (CEST)
replies: text: De attackerna som beskrivs utfördes innan staten Israel hade bildats, så de judar som bodde i området tillhörde antagligen Storbritannien, men att kalla dem bör britter blir väldigt konstigt. Samma sak mer araberna, som då också skulle vara britter eller fransmän. Jag tycker nuvarande uppdelning ser bra ut Markus a 28 augusti 2009 kl. 08.02 (CEST)
okej då förstår jag.Wolfmann 28 augusti 2009 kl. 21.31 (CEST)
Jag förstår inte argumentet att "judiska och arabiska attacker verkar väldigt lika". Innebär det att neutraliteten i skrivande ska ifrågasättas? Dinglenisse 6 november 2009 kl. 11.56 (CET)
Den exakta formuleringen i varningen lyder så här: Denna artikels neutralitet är ifrågasatt.
Motivering: Texterna om arabiska och judiska angrepp ser väldigt lika ut. Det finns en bra bok från studentlitteratur som är neutral och som borde kunna användas som källa
Boken från Studentlitteratur är använd som källa Dinglenisse 6 november 2009 kl. 11.58 (CET)

text: Det saknades ett o, nu hoppas jag det blev mer begripligt Markus a 6 november 2009 kl. 14.39 (CET)
thread_title: Fel att prata arabiska  och judiska attacker

message: Jag har lagt in ett par nya rubriker med underrubriker. Möjligen bör med hänsyn till detta något av det som står uner Nuläget flyttas eller tas bort. jag gör inte det t.v. utan inväntar kommentarer. Hälsningar Dinglenisse 30 augusti 2009 kl. 21.10 (CEST)
Den här delen anser vara lite väl partisk.
 Israels säkerhetsintress [redigera]
Palestinska våldsdåd, inte minst självmordsattentat, har hotat Israel. Ett centralt intresse för Israel är att få säkerhet för sin stat och sina medborgare. Israels barriär på Västbanken även kallad muren, som byggts på senare år, har skapat nya problem.'''
replies: text: Kan du precisera? --Salisbury 29 september 2009 kl. 00.53 (CEST)
thread_title: Nya rubriker Kärnfrågor och Fredsinitiativ

message: Nu har stycket om naturresurser utökats med en detaljerad genomgång av en Amenstyrapport. Rapporten säger inte mer än vad som redan fanns, och att wikipedia ska ägna ett stycke åt varje rapport är inte  meningen. Föreslår en återgång till det som stod tidigare Markus a 6 november 2009 kl. 14.41 (CET)
replies: text: Ursäkta, men driver du med oss nu eller? "Rapporten säger inte mer än vad som redan fanns..." är ju i det närmaste häpnandsväckade påstående i sammanhaget då det fanns ytterst lite om naturresurser och inget källbelagt innan Dinglenisse kom med Amnestyrapporten. Jag skulle kunna förstå kritiken om det var ett referat av ytterligare en rapport om naturresurser. Men inte nu. Steinberger 6 november 2009 kl. 18.21 (CET)
replies: text: :Bättre då att använda rapporten som källa till det som redan stodMarkus a 6 november 2009 kl. 21.54 (CET)
replies: text: ::Jag tycker den kompleterar vad som stod bra, mer substans med siffror och jämnförelser. Det som stod innan var i det närmaste truismer och ensamt närmast menigslöst. Steinberger 7 november 2009 kl. 04.06 (CET)
replies: text: :::Vid en ytterligare genomläsning så var det ursprungliga stycket väl torftigt. Men nuvarande lösning förstärker bara problemet med en extrem detaljrikedom när det gäller just denna konflikt, och siffror som inte alltid är satta i sitt sammanhang. en svensk förbrukar 200 L vatten per dag. Hur mycket förbrukas per person i Israels grannländer? Markus a 7 november 2009 kl. 09.14 (CET)
replies: text: ::::Du får gärna länka till den policy wikipedia har om för mycket detaljrikedom. Det var nämnligen en nyhet för mig att det det sågs som ett problem med "extrem detaljrikedom". Sen får du gärna förklara varför du tycker att Israels grannländers förbrukning har med saken att göra? Jag trodde nämnligen att saken var att Israeler förbrukar så mycket av Palestina och Israels gemensamma vatten att det inte blir tillräckligt kvar för Palestinerna. Steinberger 7 november 2009 kl. 14.23 (CET)
Här kommer två länkar som du borde läsa igenom, Otillbörlig vikt och Vad Wikipedia inte är. Siffran om vattenförbrukning säger väldigt lite. Hur mycket vatten per person behövs för att leva ett drägligt liv? Markus a 7 november 2009 kl. 22.19 (CET)

text: Det är inte första gången du försöker slå till någon med de där två policydokumenten. Men de gäller inte i detta sammanhang och det vet du om du läst dom. Stycket ger knappast ämnet otillbörlig vikt och det är encyklopediskt intressant med siffror på allokeringen av vatten. Amnesty är en trovärdig källa och således finns inga problem med att ha med det. Hur mycket vatten en person behöver för ett drägligt liv är relativt och har inte heller med saken att göra. Steinberger 7 november 2009 kl. 23.43 (CET)
replies: text: :Jag ser inget problem med att använda dem i detta fall. Övrigt har jag svarat på tidigare Markus a 9 november 2009 kl. 19.19 (CET)
thread_title:  Naturresurser 

message: Jag ser inget problem med att även upplysa om de judar som fördrevs från arabländer och Palestina. Är det kontroversiellt att upplysa om båda sidorna av fördrivningar? Markus a 10 december 2009 kl. 10.18 (CET)
replies: text: Jag tycker i sig inte att det borde vara några principiella problem med att ta upp ömsesidigheten i fördrivandena. Därimot gillar jag inte generaliseringarna av typen "den arabiska åsikten" (som om det fanns en speciell arabisk ståndpunkt snarare än flera) eller källösa och oprecisa sifferangivelser av typen "100.000-tals judar" (överhuvudtaget bör antalet på båda sidor preciseras). Steinberger 11 december 2009 kl. 15.24 (CET)
replies: text: :Det finns inga judiska flyktingar idag. Den som menar motsatsen måste ha källa. Dessutom är rätten att återvända fastställd av FN, så det är ingalunda en arabisk åsikt, utan som det tidigare stod: världssamfundets, dvs FN:s. 11 december 2009 kl. 17.32 (CET)
replies: text: ::De judiska flyktingarna integrerades i bl.a det israeliska samhället. De palestinska flyktingarna är fortfarande på flykt, även om det efter mer än 60 år inte kan vara så många originalflyktingar kvar, det rör sig i så fall snarare om andre, tredje och fjärde generationens flyktingar, att jämföra med de svenska benämningarna på invandrare. Å andra sidan så kom judarna tillbaka till "sitt" land efter att ha befunnit sig på flykt i närmare 2000 år...Idefix 11 december 2009 kl. 17.40 (CET)
replies: text: :::Engelska WP nämner 900 000, men en svensk källa kunde vara bra att basera sig på. Det uppstod 2 flyktingströmmar på 40-talet, palestinier som flydde (eller flyttade) från det nybildade Israel och judar som flydde (eller flyttade) från arabländerna och västbanken. Båda dessa bör nämnas. På ENWP har flyktingfrågan ett stort eget stycke. Ligger lågt med redigeringar tills problemet med Sisom är löst Markus a 11 december 2009 kl. 21.13 (CET)
thread_title:  Flyktingar