Diskussion:Manfred Björkquist

message: Enligt Svenska Män och Kvinnor 1, s. 343, var Manfred Björkquist en person som utformade ungkyrkorörelsen som "fick sina programmatiska tankar till stor del i den utformning B. givit dem. Han gav uttryck åt dess nationella och missionerande karaktär med slagordet: 'Sveriges folk - ett Guds folk'". Hans "starkt nationella läggning, som också är religiöst motiverad" gjorde att han tog initiativ till "pansarbåtsinsamlingen 1912". I wp-artikeln står det att han var protysk under andra världskriget - något sådant finns inte antytt i detta uppslagsverk, och bör källstyrkas.//--IP 13 april 2006 kl.09.58 (CEST)
Hans politiska ideologi behöver också en källhänvisning.//--IP 13 april 2006 kl.10.09 (CEST)
replies: text: Kan hålla med om detta. Engagemang för F-båten i allmänhet var dock klart konservativt och höger. Se exempelvis NE:s artikel "F-båtsinsamlingen". // habj 13 april 2006 kl.10.19 (CEST)
thread_title: Politisk ideologi

message: Av min källa framgår endast efternamn på de andra kandidaterna till biskopsämbetet. Jag gissar därför på Torsten Ysander och Gustaf Aulén. Andræ är möjligen Tor Andræ men det kanske fanns någon annan med samma efternamn? Thuresson 13 april 2006 kl.10.54 (CEST)
replies: text: Nej det måste vara han.//--IP 13 april 2006 kl.11.16 (CEST)
thread_title: Biskopsutnämning

message: Enligt födelseboken heter föräldrarna 
* Jonas Erik Björkquist, kyrkoherde, Norrgissjö
* Anna Sofia Clementine (tilltalsnamn) Aurén, d:o
Vilket som är tilltalsnamn framgår inte av födelseboken. Manfred är första barnet.
Även i husförhörslängden saknas markering av tilltalsnamn.
Ref: SCB sammanfattade födelseböcker och husförhörslängd AI:7, p 261 (1879-89) från Gideå fg, Västernorrlands län. 
Jag har därför skrivit in alla moderns namn så får någon som säkert vet tilltalsnamnet markera det --Dr Fredrik Haeffner 13 april 2006 kl.11.44 (CEST)
replies: text: Biografisk matrikel över Svenska kyrkans prästerskap 1970 uppger föräldrarna vara Erik B. och Clementine Aurén. Svenska män och kvinnor (1942) uppger istället föräldrarnas namn som Jonas B. och Anna Aurén. Thuresson 13 april 2006 kl.11.58 (CEST)

text: I Vem är det 1953 och 1961 står det Clementine och Anna fick jag från SMoK. Det är inte helt omöjligt att hon bytte tilltalsnamn.//--IP 13 april 2006 kl.12.07 (CEST)
replies: text: :Jag skulle lita mest på "Vem är det" för dit skickar ju de omskrivna personerna själva in faktaunderlaget. SMoK har kanske bara utgått från att det första namnet också är tilltalsditot (precis som ofta sker i t ex reklamutskick)? /FredrikT 21 april 2006 kl.11.10 (CEST)
replies: text: ::Ja, det är sant. Jag kan förresten tillägga att Dr Haeffners uppgifter även finns i Stockholms stift i ord och bild från 1946.//--IP 21 april 2006 kl.11.13 (CEST)

text: ::Att Dr Haeffner tog upp frågan beror sannolikt på att jag skrev en fråga som redigeringskommentar om moderns namn.//--IP 21 april 2006 kl.11.16 (CEST)
replies: text: :::I dödsrunan över henne, publicerad i Dagens Nyheter på sidan 18 den 8 november 1951, kallas hon Clementine Björkquist./Astomic (diskussion) 15 september 2018 kl. 20.36 (CEST)
thread_title:  Moderns namn 

message: För det första vet jag inte hur man ska läsa Hübinettes lista. Det står "Diverse personer knutna till nationalsocialistiska och högerextrema sammanhang" och i listan finns sångare som uppträtt för nazister, som Jussi Björling (lösa grunder att kalla honom nazist för det).
Vad beträffar Björkquist står följande:
replies: text: Manfred Björkquist. Biskop. Medlem i FF 1940 (RvdL-KRA). VF-prenumeration 1940-t och 1950-t (PE-RA). Medlem i SLK 1944 (Ljunggren 1944). Medlem i SFV 1976 och 1980 (SFVKB).
Jag vet inte hur detta ska utläsas. FF, VF, SLK, SFV - vad är det? Jag kan dessutom erinra mig att det förekommit kritik mot Hübinettes metodik. Om en person prenumererar på en tidning behöver detta inte alls betyda att vederbörande instämmer med publikationens ideologi. Jag läser t ex flera socialistiska tidningar regelbundet, och är inte socialist. Jag gör det för att jag vill veta vad som står i de tidningarna.
Vad gäller att själv ta bort mallar som någon lagt dit, utan att uppfylla begäran, är inte konstruktivt.//--IP 20 april 2006 kl.15.32 (CEST)
replies: text: : IP, man kan vara kritisk mot Hübinette, men att Björkquist var prenumerant på VF ("Vägen Framåt") är ett faktum.  Sintram 20 april 2006 kl.15.40 (CEST)
Instämmer med IP. med motivering:
# Att en person prenumererat på en tidning är vare sig bevis för en speciell åsikt eller intressant i en encyklopedi
# Att välja en viss prenumeration på detta sätt strider mot Wikipedias krav på neutralitet
# Källhänvisningen är mycket tveksam. Man kommer till en sida fylld av förkortningar utan utgivare
# Om man ska trovärdigt hävda att en person haft nazistsympatier eller andra åsikter måste man hänvisa till skrifter / tal / handlingar av personen själv och inte till en okänd persons åsikt
Jag stryker hela meningen ffa pga brist på neutral utgångspunkt och ostyrkta påståenden. -Dr Fredrik Haeffner 20 april 2006 kl.16.32 (CEST)
Efter att under redigering läst sammanhanget menar jag att hela stycket är tendentiöst, kontroversiellt och odokumenterat varför jag strök hela stycket om politisk hemvist. Möjligen kunde en mening om F-båt insamlingen stå kvar men den blev så ensam och utan sammanhang varför den kändes överflödig. Om påståendena kan styrkas med trovärdiga källor kan naturligtvis hans politiska hemvist kommenteras men endast på ett neutralt och styrkt sätt enligt Wikipedias grundregler. -Dr Fredrik Haeffner 20 april 2006 kl.16.48 (CEST)
replies: text: ::Detta är befängt. Sålunda ska fakta, som inte är något annat än fakta (jag har t.ex. inte kallat honom nazist) raderas för att det inte faller en viss person på läppen. Det är ingenting annat än censur, och jag återbördar således det jag skrivit. Och att kalla det för "ostyrkta påståenden" är nonsens, och faller därför tillbaka på doktorn själv. Sintram 20 april 2006 kl.17.24 (CEST)

text: ::När jag strök stycket fanns inga som helst källor angivna och det finns fortfarande inga sådana. Det är dessutom praxis på Wikipedia att undvika denna typ av redigeringskrig.

text: ::Att "styrka ett påstående" innebär utan tvekan att presentera bevis eller hänvisa till allmänt accepterade, trovärdiga källor. Sintram presenterar trots flera uppmaningar ingetdera utan för enbart ett redigeringskrig varför jag nu påkallar en adminstratörs uppmärksamhet i ärendet. -Dr Fredrik Haeffner 20 april 2006 kl.17.35 (CEST)
replies: text: :::Jag uppmanar också Sintram att hänvisa till trovärdiga källor. Om uppgiften om pansarbåtsinsamlingen är riktig tycker jag att det vore synd att stryka den eftersom det var en viktig politisk stridsfråga där tydligen Björkquist tog aktiv ställning./Nicke L 20 april 2006 kl.18.06 (CEST)
replies: text: ::::Källan som hänvisades till skrev heller inte att Björkquist medverkade i tidningen som det står i artikeln, bara (ev, om man ska utläsa förkortningarna så) att han var prenumerant.//--IP 20 april 2006 kl.18.08 (CEST)
replies: text: :::::Men uppgiften om medverkan är till sin natur verifierbar. Den kan vi alltså inte ta bort utan att först ha kontrollerat om den är riktig. --Ettrig 20 april 2006 kl.18.17 (CEST)

text: :::Jag har redigerat i den riktning som Haeffner anbefaller. Mina enda skäl för detta är att de påståenden jag tog bort är komprometterande och ostyrkta och att Haeffner önskar det. jag har alltså inte gjort någon egen bedömning av sanningshalten. Jag lämnade kvar uppgift om äktenskap och medverkande i tidning. Båda dessa är till sin natur verifierbara. Jag antar här att den länkade sajten av Tobias Hübinette är att betrakta som personliga utsagor. Till Sintram: Vi har ett problem med kvaliteten i Wikipedia. Haeffner har rätt i att ostyrkta påståenden kan strykas utan annan motivering än att de är ostyrkta. Till Haeffner: Nej, vi arbetar inte med bevis i Wikipedia. Det vi gör är att sammanställa och redigera information som är allmänt tillgänglig. Styrker en uppgift gör man genom att ange en referens till källa där den finns. Kvar finns bedömningsproblemet rörande vilka källor som ska anses ha tillräcklig auktoritet. --Ettrig 20 april 2006 kl.18.17 (CEST)
replies: text: :::::Jag kan styrka uppgiften om äktenskap: Vem är det 1953 och 1961 och SMoK. Vad gäller medverkan, så borde uppgiften, om den ska vara kvar (den har blivit felaktigt styrkt med Hübinette), märkas med .//--IP 20 april 2006 kl.18.19 (CEST)
replies: text: ::::::Jag tog bort den uppgiften, men det kanske var fel? Om uppgiften om medverkan i tidningen inte nämns i de källor som står längst ned i artikeln tycker jag att det är bättre att ta bort den tills en källa har plockats fram. Jag uppmanar IP att lägga in källhänvisningarna om uppgiften om äktenskap./Nicke L 20 april 2006 kl.18.25 (CEST)
replies: text: :::::::Det är bättre att ta bort vad som kan vara förtal och saknar källhänvisning än att ha det kvar. Kan uppgiften styrkas kan det ju återinföras. Frågan om äktenskap är helt okontroversiell, men har lagt till not och källor till mina tidigare redigeringar.//--IP 20 april 2006 kl.18.46 (CEST)
replies: text: ::::::::Tack för det! Även om det är okontroversiella uppgifter är det alltid trevligt med källhänvisningar./Nicke L 20 april 2006 kl.18.50 (CEST)
thread_title:  Länken till Hübinette 

message: Den referens som angivits ang. pansarbåten leder till felaktig slutsats. Den är i sig bara en hänvisning till en annan artikel i ugglan, Svenska Pansarbåtsföreningen där det framgår att det som Björkquist tog initiativ till var en insamling som föregick föreningen, inte föreningen. Jag har rättat texten i artikeln, men överlåter åt någon som satt sig in i referens-taggarna att fixa till referensen. // habj 20 april 2006 kl.19.02 (CEST)
Jo jag reagerade på det och håller på att "rota" i detta. Björkquist verkar ha gjort uppropet och "..samtidigt med pansarbåtsinsamlingen 1912 igångsatte en egen insamling till försvaret.." (Sv uppslagsbok, ed 1 1939, b3 sp 1272) dvs han har egentligen inte med föreningen att göra (och heller inte "föregick") utan snarare var en annan insamling med annat mål. Det blev heller inte någon båt av M.B.:s insamlade medel utan en "luftflotta" eller annat i försvaret. Han ingår inte i föreningens styrelse, nämns inte vid sjösättningen etc enl flera källor jag läst. Därför verkar "Ugglans" fras "B. gjorde sig i vida kretsar bemärkt genom att.." något överdriven och i varje fall inte syfta på Svenska pansarbåtsföreningen men som sagt - jag måste läsa mer för att förstå dessa till synes motsägande uppgifter. Jag har en samtida tidning m bl.a. bilder på sjösättningen av den resulterande "båten" Sverige och mycket text. (Hvar 8 Dag) - återkommer, det tar lite tid. -Dr Fredrik Haeffner 20 april 2006 kl.20.25 (CEST)
replies: text: Det står klart att det rör sig om två olika insamlingar: Nationalinsamlingen för pansarbåt och Svenska pansarbåtsföreningen

text: "Det kan icke anses ligga utanför ramen av denna skildring att nämna några ord om pansarbåtsinsamlingen. Det första initiativet togs vid ett opinionsmöte i Örnsköldsvik den 14 januari 1912 där rektor Manfred Björkquist föreslog en nationalinsamling till pansarbåtsbygget. Den lyckliga tanken omfattades överallt med stora sympatier och resultatet blev ett belopp av 363.000 kronor. Vid sidan av den Björkquistska insamlingen höll Svenska Pansarbåtsföreningen den 26 januari sitt konstituerande sammanträde..." (Sven Hedin (1951) Försvarsstriden 1912-1914, s. 90) Thuresson 21 april 2006 kl.11.43 (CEST)
replies: text: :Enligt NE var det statsminister Arvid Lindman som tog initiativ till F-båtsinsamlingen (se ovan) 1911. Enligt SMoK tog Björkquist initiativ till pansarbåtsinsamling 1912. Är detta samma insamling?//--IP 21 april 2006 kl.12.30 (CEST)
replies: text: ::Nej, när Lindman var statsminister föreslog regeringen för riksdagen att flottan skulle få F-båtar. Detta gick riksdagen med på. Nästa regering, Staaffs, inhiberade detta. Jag har aldrig läst att Lindman skulle ha varit inblandad i några insamlingar. I NE:s artikel om F-båtsinsamlingen står det inte heller att Lindman startade några insamlingar. Thuresson 21 april 2006 kl.12.41 (CEST)
replies: text: :::I Bonniers lexikon 6 framställes det så: "F-båten": "politiskt omstridd pansarbåt /.../Den liberala regeringen Staaf vägrade 1911 att verkställa riksdagens beslut om byggandet av F-båten, som hade trummats genom av Lindmans högerministär. Den blev då en samlande fråga för den försvarsvänliga högern, som 1912 organiserade en insamling för att bekosta fartyget. Manfred Björkquist spelade en ledande roll i "pansarbåtsinsamlingen", som fick in den för tiden oerhörda summan av 17 miljoner kronor /.../".//--IP 21 april 2006 kl.12.46 (CEST)
Uppgiften i artikeln  måste korrigeras på denna punkt, så att det framgår att Björkquist hade en annan insamling.//--IP 21 april 2006 kl.20.02 (CEST)

text: Tydligen stod det fel i Ugglan, för jag kopierade bara in det som stod där (med språklig justering). Ersätt stycket med ett annat grundat på en bättre källa. Glädjande att vi får en så grundligt faktagranskad artikel om Manfred Björkquist för övrigt./Nicke L 21 april 2006 kl.21.15 (CEST) 
=== Arvid Lindman om F-båten och Björkquist ===
Jag har hittat Arvid Lindmans dagboksanteckningar i ett dammigt hörn. På sid 51f skriver han om pansarbåten:

text: 28 Februari 1912

text: Regeringens beslut i pansarbåtsfrågan har väckt en betydande förbittring. Hvar man kommer höras klagomål och man är så mycket mer ledsen deröfver som Regeringen ju alls icke behöft fatta detta beslut. Den var ju icke ansvarig för beslutet och beslutet var ju i laga ordning fattadt. Man tillskriver derför regeringens åtgärd hat och hämnd till den förra regeringen kanske ock inflytande från Socialistchefen Branting.

text: /---/ Under tiden rusade en rektor Björkquist för en folkhögskola i N. Westernorrland i väg och gjorde ett upprop och sände ut listor till teckning. Man blef då rädd att han ej skulle kunna få saken i gång med sina krafter, trots sin stora entusiasm, och så bildades i januari svenska pansarbåtsföreningen. Insamlingen har gått öfver förväntan. Denna dag har man fått in säkert 7 millioner och mera kommer det att bli. Staaffs ställning är minst sagdt egendomlig, ty han är mycket förbittrad öfver hela saken.

text: /---/Den Björkquistska insamlingen var ifrån början ej heller populär bland de frisinnade, men har plötsligt blifvit det, ty den säger ej annat än att man med den samlar penningar till sjöförsvaret, under det pansarbåtsföreningens förbindelser gälla endast om en F-båt börjar byggas i år.
(slut citat)//--IP 21 april 2006 kl.14.36 (CEST)
Redan i april 1912 hade svenska pansarbåtsföreningen fått in 16 miljoner (s.66), så Björkquists insamling torde ha varit mycket mindre betydande, som Thuresson skriver ovan (drygt 300 000 kr).//--IP 21 april 2006 kl.14.57 (CEST)
Jag hoppade över två meningar, och hade så bråttom att jag inte reflekterade över innehållet i dem - för att göra frågan om Björkquists roll mer komplicerad. Lindman, s. 52:

text: Man tillskriver derför regeringens åtgärd hat och hämnd till den förra regeringen kanske ock inflytande från Socialistchefen Branting.

text: Huru som helst är man mycket förbittrad och fråga har nu uppkommit att samla in penningar till en pansarbåt. Man vände sig till mig och jag sade, sätt i gång, om Ni hafva två millioner garanterade, ty det värsta som kan hända är att det blir ett fiasko. Under tiden rusade en rektor Björkquist för en folkhögskola i N. Westernorrland i väg och gjorde ett upprop och sände ut listor till teckning. Man blef då rädd att han ej skulle kunna få saken i gång med sina krafter, trots sin stora entusiasm, och så bildades i januari svenska pansarbåtsföreningen. 
Enligt Lindman var det alltså inte ens genom inspiration av Björkquist som den mer framgångsrika insamlingen påbörjades.//--IP 25 april 2006 kl.12.31 (CEST)
Vi ska kanske se frågan om vems förtjänst det ev. var att Sverige fick en F-båt i det större perspektivet. Det förekom en bred debatt under många år i försvarsfrågan, så intensiv under 1912-14 att den av historieskrivare t.o.m. givits ett namn "(den stora) försvarsstriden 1912-14". Så många personer har deltagit att det vore sannolikt fel att utpeka enstaka personer som huvudansvariga för tillkomsten av fartyget eller för insamlingarnas tillkomst eller resultat. Vad beträffar Björkquist tycker jag gott man kan nämna hans initiativ och entusiasm men utan tolkning av dess betydelse för slutresultatet. Även om vi letar mer tror jag egentligen ingen då eller nu kan värdera de otaliga insatsernas enskilda betydelse. (strikt NPOV med en på Wp så älskad akronym) -Dr Fredrik Haeffner 25 april 2006 kl.14.35 (CEST)
thread_title:  Pansarbåten 

message: Jag har hittat Arvid Lindmans dagboksanteckningar i ett dammigt hörn. På sid 51f skriver han om pansarbåten:
replies: text: 28 Februari 1912

text: Regeringens beslut i pansarbåtsfrågan har väckt en betydande förbittring. Hvar man kommer höras klagomål och man är så mycket mer ledsen deröfver som Regeringen ju alls icke behöft fatta detta beslut. Den var ju icke ansvarig för beslutet och beslutet var ju i laga ordning fattadt. Man tillskriver derför regeringens åtgärd hat och hämnd till den förra regeringen kanske ock inflytande från Socialistchefen Branting.

text: /---/ Under tiden rusade en rektor Björkquist för en folkhögskola i N. Westernorrland i väg och gjorde ett upprop och sände ut listor till teckning. Man blef då rädd att han ej skulle kunna få saken i gång med sina krafter, trots sin stora entusiasm, och så bildades i januari svenska pansarbåtsföreningen. Insamlingen har gått öfver förväntan. Denna dag har man fått in säkert 7 millioner och mera kommer det att bli. Staaffs ställning är minst sagdt egendomlig, ty han är mycket förbittrad öfver hela saken.

text: /---/Den Björkquistska insamlingen var ifrån början ej heller populär bland de frisinnade, men har plötsligt blifvit det, ty den säger ej annat än att man med den samlar penningar till sjöförsvaret, under det pansarbåtsföreningens förbindelser gälla endast om en F-båt börjar byggas i år.
(slut citat)//--IP 21 april 2006 kl.14.36 (CEST)
Redan i april 1912 hade svenska pansarbåtsföreningen fått in 16 miljoner (s.66), så Björkquists insamling torde ha varit mycket mindre betydande, som Thuresson skriver ovan (drygt 300 000 kr).//--IP 21 april 2006 kl.14.57 (CEST)
Jag hoppade över två meningar, och hade så bråttom att jag inte reflekterade över innehållet i dem - för att göra frågan om Björkquists roll mer komplicerad. Lindman, s. 52:

text: Man tillskriver derför regeringens åtgärd hat och hämnd till den förra regeringen kanske ock inflytande från Socialistchefen Branting.

text: Huru som helst är man mycket förbittrad och fråga har nu uppkommit att samla in penningar till en pansarbåt. Man vände sig till mig och jag sade, sätt i gång, om Ni hafva två millioner garanterade, ty det värsta som kan hända är att det blir ett fiasko. Under tiden rusade en rektor Björkquist för en folkhögskola i N. Westernorrland i väg och gjorde ett upprop och sände ut listor till teckning. Man blef då rädd att han ej skulle kunna få saken i gång med sina krafter, trots sin stora entusiasm, och så bildades i januari svenska pansarbåtsföreningen. 
Enligt Lindman var det alltså inte ens genom inspiration av Björkquist som den mer framgångsrika insamlingen påbörjades.//--IP 25 april 2006 kl.12.31 (CEST)
Vi ska kanske se frågan om vems förtjänst det ev. var att Sverige fick en F-båt i det större perspektivet. Det förekom en bred debatt under många år i försvarsfrågan, så intensiv under 1912-14 att den av historieskrivare t.o.m. givits ett namn "(den stora) försvarsstriden 1912-14". Så många personer har deltagit att det vore sannolikt fel att utpeka enstaka personer som huvudansvariga för tillkomsten av fartyget eller för insamlingarnas tillkomst eller resultat. Vad beträffar Björkquist tycker jag gott man kan nämna hans initiativ och entusiasm men utan tolkning av dess betydelse för slutresultatet. Även om vi letar mer tror jag egentligen ingen då eller nu kan värdera de otaliga insatsernas enskilda betydelse. (strikt NPOV med en på Wp så älskad akronym) -Dr Fredrik Haeffner 25 april 2006 kl.14.35 (CEST)
thread_title:  Arvid Lindman om F-båten och Björkquist 

message: Jag har inte tagit del av artikeln om Björkquist. Jag förstår av diskussionen här att MB tydligen varit prenumerant eller antagligen annonserat "Gott nytt år" eller God Jul i någon av de angivna tidskrifterna. Flera högst trovärdiga personer som deltog i Finska Vinterkriget och i Fortsättningskriget har berättat sen Hübinettes bok kom ut, att folk från de olika nasse-förbunden rantade omkring på förläggningarna och sälde julannonser hem. Enda sättet att bli av med dessa försäljare var att köpa en annons och sen fick man fortsäta med sitt. Gustaf von Platen skrev om sin förvåning ver att en moster han hade inte var medtagen i denna förteckning av nazister. Det var inte en människa i varken Malmö där tanten bodde eller i släkten som inte visste att hon var Super-super-nazist. Ingen tykcte att hon var klok. Hon var inte så rik att hon satte in någon annons till sina partikvänner och andra nazzesympatisörer. Däremot fanns det små fiskarkärringar i någon slags schatauansk fiskarförsamling som av sin kyrkoherde beordrats att ge honom pengar till hans parti, vilket de gamla gummorna och gubbarna gjorde. Unga tonåringar fick sina namnregistrerade sig själva helt ovetandes. Och vips har de hamnat i i Hübinettes listning av de "allra farligaste medlöparna till nazisterna". Hübinette är språkforskare (koreanska) och inte historiebevandrad. Han har gjort mycket märkliga avgränsningar i sin "katalog över svenska naxister". Hur har han kunnat komma på tanken att utesluta från registrering akademikerna i Uppsala som faktiskt bildade en nazistiskt/nationalsocialistisk studentförening i Uppsala men tagit in nykonfirmerade småtjejer och killar som slutat realskolan (15-16 år gamla). Hübinettes motiv är att "Uppsala är för lokalt". För lokalt?! För vaddå? Och jämfört med vad? Små byar i Tornedalen eller på västkusten är väl knappast mindre "lokala"?! Nu vet ju ingen hur språkforskaren Hübinette använder ordet lokalt, men man kan ju misstänka att hans egna akademiska lärare eller hans arbetsgivare eller finansiärer bor i den "lokal" han inte vill definiera som nationalsocialistisk. Flera av dem har sedan blivit högt betrodda män i det svenska Folkhemmet och man kan bli mörkrädd för mindre när man ser hur de uteslutits från denna åsiktsregistrering, som när det begav sig var helt öppen och medveten tillskillnad från den schartauanska fiskarbefolkningen på västkusten. Använder WP-skribenterna Hübinette så är läget lika pinsamt som för min väninna som trodde att alla doktorer var Doktor. Så därför passade hon på att fråga om sina hemorojder under ett studiebesök på ett tidningstryckeri. Mannen/Doktorn hade svårt att värja sig, men till slut tog han tag i hennes arm och sa "Hysj, jag kan inte hjälpa dig. Inte alls. Jag är doktor i litteraturhistoria." Varpå min väninna sjönk genom golvet och stendog socialt. Hübinette är doktor i koreanska språket på östasiatiska institutionen på Stockholms universitet. han har också gett ut en del skrifter och artiklar om hur det är at vara adoptivbarn från Korea i Sverige. Som nazistforskare och historiker är han amatör. Därmed helt klart en fullständigt olämplig källa i denna fråga i en encyklopedi.Agneta 20 april 2006 kl.21.34 (CEST)
replies: text: Egentligen är de tre sista meningarna i inlägget ovan de enda som behövs för att klargöra tydligt att Hübinette inte går att åkalla i historiska frågor. Däremot skulle han självklart vara nyttig att ha som resurs till artikeln koreanska, men den kanske inte är kontroversiell nog? /Grillo 5 maj 2006 kl.11.59 (CEST)
replies: text: :Kontroversiell för honom antar jag att du menar? Han var ju på TV efter alla sina skriverier om utlandsadoptioner till Sverige. Om det "rasistiska" och skadliga för barnen. Mer än ett adopterat barn protesterade ihärdigt mot hans idéer. Min artikel hade kunnat bli kortare om jag hade kunnat hänvisa till von Platens artikel.Agneta 5 maj 2006 kl.12.06 (CEST)
thread_title:  Hübinette-länkens trovärdighet 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Manfred Björkquist. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130122061156/http://www.sigtunastiftelsen.se/Historik__1053.html till http://www.sigtunastiftelsen.se/Historik__1053.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 24 juli 2018 kl. 02.14 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Angående denna redigering - jag tyckte bilderna var fina - nu blir det väldigt sparsamt. Ingen stor sak, men du har inte gett någon motivering till din redigering. / Allt gott önskar Anhn (diskussion) 15 november 2020 kl. 05.12 (CET)
replies: text: Två bilder på samma person i en förhållandevis kort artikel, varav en mycket gammal bild från personens studenttid, tycker jag inte är en vidare bra lösning jämfört med en bild från personens aktiva tid som biskop (som ju är anledningen till artikelns existens ö.h.t.). Bilden på gravstenen var okay, men tagen i motljus och därför inte optimal. Jag gick igenom alla bilder på Commons innan jag valde, så jag tycker inte att det behövdes en särskild motivering. Riggwelter (diskussion) 15 november 2020 kl. 16.03 (CET)
replies: text: : Björkquist var känd redan som student och hade förmodligen betraktats som relevant även om han avlidit i unga år, långt innan han blev biskop, så just i detta fall finns det skäl att ha en tidig bild. Samtidigt håller jag med om att det räcker med en illustration så länge artikeln inte är mer omfattande och då är nog den nyinförda ändå den bästa. Tostarpadius (diskussion) 15 november 2020 kl. 16.23 (CET)
replies: text: ::Artikeln är definitivt inte för kort för två bilder. Om man inte gillar just bilden på Björkquist som student finns det fjorton bilder i hans Commons-katalog att välja på. Antagligen finns det fler i IMS bildarkiv som jag inte har haft tillfälle att ladda upp ännu. /ℇsquilo 15 november 2020 kl. 16.32 (CET)
replies: text: ::: Skall vi ha en till är ungdomsbilden mycket lämplig i just detta fall. Tostarpadius (diskussion) 15 november 2020 kl. 16.40 (CET)
thread_title: Bilder