Diskussion:Cannabis/Arkiv 2007B

message: Texten "det storskaliga beivrandet" kan ifrågasättas. Jämför man polisresurserna för yttre tjänst i New York med de som finns i en typisk svensk kommun så befinner vi oss ljusår från storskaliga beivranden. Sverige har ju procentuellt sett också mycket färre personer i fängelse och polisbrist har varit ett återkommande ämne.16 april 2007 kl. 13.55 (CEST) 
replies: text: :Kan hålla med om att "storskaligt beivrande" är en osmidig formulering. Vad källorna antyder är det dock dyrt att jaga missbrukare och bara stater med (1) förhållandevis begränsade problem kan hålla på med om de har en (2) god ekonomi. I många europeiska länder verkar rättsväsendet ignorera smärre narkotikabrott  när det gäller cannabis just därför det är dyrt (och inte ger lika positiva effekter som insatser mot andra typer av kriminalitet). Sverige har procentuellt sett färre personer i fängelse, som du sa. Men de flesta narkotikabrott leder inte till fängelse utan en bot (ringa narkotikabrott). Polisbrist tror jag vad jag vill om; problemet inom polisen verkar snarare vara demografiskt med stora väntade pensionsavgångar än någon extrem underbemanning. »SteiNbergERdb
------
Texen som förtäljer att Ett av syftena med att straffbelägga även ett ringa bruk var också att det ger polisen en laglig möjlighet att ta personen till polisstationen för ett blodprov som på ett rättsäkert sätt avgör om personen verkligen är påverkad av narkotika. är lögnaktig. 1988 förbjöds bruk för att staten skulle skicka konsekventa signaler om drogbruk. 1993 gjordes straffen högre (inkluderade fängelse som möjligt straff) vilket gjorde att man fick göra urin eller blodprov. Syftet med lagen (1988) behöver inte var detsamma som syftena med lagändringen 1993. »SteiNbergERdb 16 april 2007 kl. 14.46 (CEST)

text: Det har kommit till en källa. Men jag är fortfarande inte nöjd med analysen. Källan är en skrift från Svenska Narkotikapolisföreningen! Poliser må tro att lagar är till för att behaga dem, men jag tror inte det var intentionerna från början. Tror du man inte visste att man inte fick ta in dem för provtagning? Om jag förstått det rätt var det också politisk medvetenhet och manövrerade över flera år som fick genom lagen (1988), för att sen efter ett val och ny majoritet (borgeligt styre) skärpas (1993)? »steinbergerdb 18 april 2007 kl. 22.44 (CEST)
-----
Det är inte censur att ta bort några rader som upprepar innehållet i det som redan fanns under rubriken Sverige ovanför avsnittet LegalitetLeif Stenberg 16 april 2007 kl. 19.54 (CEST)
replies: text: :: Ok, jag köper det. Återställ tillbaka. Det är ganska bra under Sverige nu... Bättre att renodla med vilka insatser som görs mot cannabis under legalitet idag. Sorry. »SteiNbergERdb 16 april 2007 kl. 19.59 (CEST)
thread_title: Legalitet idag

message: Är det sant eller falskt att det inte finns dokumenterade dödsfall av en överdos av cannabis? Såg nyss på ett Bullshit-avsnitt där någon professor i USA hade gjort någon undersökning och kommit fram till den här slutsatsen. Han kom också fram till att alkohol och tobak var mycket mycket mycket farligare. Ni insatta - stämmer detta? Eller är det POV (vilket jag misstänker att Bullshit kan vara för er andra, även fast jag anser att de är en mycket bra faktakälla men som nog inte accepteras på wikipedia pga att den går på TV6)? 911029 - ver 16 april 2007 kl. 17.46 (CEST)
replies: text: Jag har sett programmet och vad jag förstått efter allt jag läst är båda också sanna. Det första påståendet har jag dessutom läst refererat i en vetenskaplig artikel. Ingen verkar någonsin ha dött av en överdos cannabis. Men om man lyssnar lite på RNS och den andra så poängterar de att människor ibland är så flummiga på hasch att de omkommit i olyckor och eller andra våldsamma omständigheter. Emellertid är jag övertygad om att del av dessa omständigheter beror på en allmänt dålig cannabiskultur i Sverige. För det andra påståendet så är det svårt att uttala sig. För en del verkar cannabis vara farligare än alkohol, men för det mesta verkar cannabis ligga något under tobak och alkohol när det gäller skaderisker. Jag skulle vilja ha med det. Men det är svårt att hitta någon lite mer resonerade och seriös artikel som inte är en alltför partisk. »SteiNbergERdb 16 april 2007 kl. 18.22 (CEST)
replies: text: :Det var ungefär det jag trodde. Vi hade en enorm debatt i skolan om droger och jag blev sönderhackad av min SO-lärare när jag sa att jag har läst (vilket jag har, men kommer inte ihåg vart) och sett ett program om att cannabis inte var så farligt som andra droger tenderar att vara. Då var hon på mig enormt. Men jag gick vinnande ur den striden (vissa tänker sig inte för när de framför argument) men jag ville bara dubbelchecka. Det kanske inte finns någon seriös forskning på det hela pga. att det är droger och därmed klassas som "mycket farligt och dödligt och absolut förbjudet". 911029 - ver 16 april 2007 kl. 22.09 (CEST)
replies: text: ::Forskning finns men resultat som inte går repressionisternas väg döljs gärna under ett lustigt namn i en skittidning. Allt för att det inte är "gängse uppfattning" att cannabis kan vara nyttigt/ofarligt/whatever. Känns lite som att det är standard med droger, klimat och kemikalier det beteendet. --Βονγομαν 16 april 2007 kl. 22.19 (CEST)
replies: text: :::Anders Borg har ju gjort många impopulära saker redan så varför inte... »steinbergerdb
thread_title: Bullshit says: Ingen har nånsin dött

message: diff artikel som tog som källa Jag har skummat artikeln och den handlar om undersökningen  Cannabis, motivation, and life satisfaction in an internet sample, som är finansierad av MPP (vilket inte är mindre seriöst än att bli finansierade av Svenska Carnegie Institutet). De verkar inte finansierat undersökningen av de 200 studenterna. Artikeln sades också innehålla kritik. Jag skulle vilja säga att den är allmänt kritisk, ja. Bland annat för att undersökningen (om internetundersökningen om motivation) hade brister, bland annat för få låginkomsttagare. Men de är inte kritiska mot slutsatserna, vilket de istället verkar hålla med om. Skillnaden skulle i så fall vara att vänstertidningen hoppas på fler undersökningar som skulle kunna visa på att amotivation främst vore en konsekvens av ett socioekonomiskt underläge. Artikelnamnet säger förövrigt allt: Debunking "Amotivational Syndrome". »steinbergerdb 17 april 2007 kl. 14.33 (CEST)
thread_title:  Amotivationssyndrom 

message: Eftersom Sverige inte rapporterar på samma sätt som de övriga länderna till EMCDDA är deras information inte relevant för Sverige. Vissa delar står de helt utanför. Sverige är ett svart hål. --Βονγομαν 18 april 2007 kl. 16.41 (CEST)
replies: text: Det är också missvisande att jämföra Amsterdam, narkomanernas europeiska Mecka, med Stockholm. 30% av narkomanerna i Amsterdam är utlänningar. Läser man förövrigt statistiken  som angavs så är det svårt att se hur 2.94-3.07 promille av befolkningen i Nederländerna skulle vara mer än 4.5 promille i Sverige. Men som sagt, metoderna är inte desamma. »steinbergerdb
replies: text: :Läser man i stället tabell PDU-5 så är procentsatserna  för Amsterdam, Rotterdam repektive Haag cirka 3 gånner så högre än Stockholms. Dessutom framgår uttryckligen att man inte mätt på samma sätt.  Och om det är så svårt att jämföra statistiken,  så kan man väl inte ha kvar det tvärsäkra påståendet "har förhållandevis mindre tunga missbrukare än bland annat Sverige" eller hur?Leif Stenberg 18 april 2007 kl. 17.11 (CEST)
replies: text: ::Det är inga siffror. Det står bara att det är fler. Promillesiffrorna ovan är båda korrekta till 95%. Helt klart är att Sverige har större andel tunga missbrukare än Nederländerna. Jag har inget emot att städer jämföras, men då bör det påpekas hur Hollands stora städer präglas av en multinationalitet   när det gäller missbruk. Det vill säga missbrukare flyttar till Nederländerna för att det är lätt att leva drägligt där som narkoman. »steinbergerdb 18 april 2007 kl. 17.16 (CEST)

text: ::Jag kan konstatera att trovärdig källa till textraden ovan fortfarande saknas. Leif Stenberg 18 april 2007 kl. 17.21 (CEST)
replies: text: :::Du kan kolla lite närmare för det finns en källa: . »steinbergerdb 18 april 2007 kl. 17.23 (CEST)
replies: text: ::::Siffrorna som i din källa skall enligt van de Wijngaart, G, "The Dutch Approach: Normalization of Drug Problems." The Journal of Drug Issues. 1990; 20(4): pp. 667-678. komma från en rapport Zwart, W.M. de, 1989 Alcohol, tabak en drugs in cijfers. Utrecht: NIAD.  Denna rapport kunde jag inte hitta på Internet så jag har inte kunnat läsa den. De statstiska grunduppgiterna den rapporten var troligen ett par år gamla redan 1989 eller mer.   1987 levde rimligen en del av dem som etablerade sig som sprutnarkomaner redan på 60 talet. Därmed anser jag att jag ha visat att källa fortfarande saknas till påståendet att Nederländerna har en lägre andel tunga missbrukare än Sverige. Leif Stenberg 18 april 2007 kl. 22.44 (CEST)
replies: text: :::::Beskymmra dig inte om att läsa den om du vill leta siffror om missbruksnivåer i olika länder. Det står det inget om, rapporten handlar enbart om Nederländernas narkotikapolitik och dess konsekvenser. Jag kan medge att det är en dålig källa, även om jag inte tror den har fel i sak, utan för att den inte säger något om siffrorna. Men man kan faktiskt ta den du använde förut och använda, för den säger ju samma sak: Sverige har 50% högre andel missbrukare på en nationell nivå än Sverige. I reda siffror är det ca 25000 i Sverige mot ca 33000 i ett land med nästan dubbelt så stora befolkningssiffror. Som du sedan pekat på är det ju också missbruket koncentrerat till större städer. Det går alldeles utmärkt att läsa ut ur: denna »steinbergerdb 18 april 2007 kl. 23.05 (CEST)
diff Jag bläddrade genom rapporten i fråga genom att kolla i vilket sammanhang Nederländerna nämndes. Vad jag sett är det lögnaktigt att säga att den påstår det som diffen antyder: Att Nederländerna skulle ha större problem än Sverige. I själva verket hittade jag där ett diagram, "Problem drug use among West & Central European countries (2005 or 2004
or latest year available)", som säger samma sak som tidigare. Nederländerna har mindre problematiskt drog bruk än Sverige, dvs, mindre missbruk. »steinbergerd[[Special:Contributions/Steinberger|b]

text: :Din tro säger detta alltså får inte uppgifter som strider mot detta redovisas eller .....? För övrigt noterade jag i en holländsk rapport, en årsrapport för narkotikläget 2005, att polisen i Holland fördubblat antalet ingripanden mot narkotika mellan år 2000 och 2004. Leif Stenberg 19 april 2007 kl. 08.41 (CEST)
replies: text: ::"Din tro säger detta alltså får inte uppgifter som strider mot detta redovisas eller .....?" - Lägg inte ord i munnen på din meningsmotståndare. Enligt steinberger finns ingen uppbackning i källan, visa upp att det faktiskt finns det istället. Du har ju en historia av att förvrida fakta för att passa dig själv » ågязи(disk.|bidr.) den 19 april 2007 kl. 11.26 (CEST)
replies: text: :::Relativa förändringar i polisens aktivitetsnivå säger inget om hur många missbrukare de har. Min uppfattningen bygger på vad jag hört och läst på diverse ställen under flera år. Redovisa vilka diagram jag skall studera, vilket sidnummer eller stycke, jag skall kolla på i rapporten för att se världen som du gör det, så skall jag kolla på det. Men det du dragit fram hittills är inte övertygande. »steinbergerdb

text: ::: Jag har inte tid att göra allt detta [] just nu, min här är en länk till en rapport från Ministry of Justice i Holland om kraftigt ökade polisinsatser mot narkotika och ökande antal narkotikaärenden hos åklagarna 1999-2004.[]Leif Stenberg 19 april 2007 kl. 22.48 (CEST)
------
 Jag tycker inte det har med saken att göra. Sverige går in för att ha så få som testar narkotika som möjligt, vilket vi lyckas med i stor utsträckning. Nederländerna vill minska det tunga missbruket framför allt, vilket de lyckats med i stor utsträckning. Att narkotikarelaterad brottslighet har gått upp de senaste åren är inte relevant... »steinbergerdb 20 april 2007 kl. 00.08 (CEST)

text: :Den holländska myndighet som publicerat statistiken delar nog inte din uppfattning att detta är irrationella uppgifter. Om de hade tyckt det hade ju avstått från att göra pedagogiska  diagram och lägga ut dem på Internet. Uppgifterna i sig måste ur holländs synvikel vara  oroande, de är ju en indikation på att utvecklingen går åt fel håll. Av diagrammen framgår att den betydande del av ökning ligger på tunga droger. Det måste  ses som en mycket intressant att en statlig myndighet publicerar  en rapport som absolut kan tolkas som att den officella politiken inte fungerar. Ta bort åteställningen!Leif Stenberg 21 april 2007 kl. 01.03 (CEST)
replies: text: ::Det återstår om det har något med cannabis att göra... Som det är nu verkar det vara en uppkommande politisk fråga i Nederländerna, på något sätt normalisera och permanenta cannabishandeln för rekreationallt bruk helt, så man kan reglera alla delar av kedjan och driva ut den svara (kriminella) svansen, eller helt lägga ned projektet. Jag vet inte åt vad det blåser, men rapporten om fler narkotikabrott antar jag kan stödja båda syften. Så den säger inte mig någonting. »steinbergerdb 21 april 2007 kl. 01.14 (CEST)
replies: text: ::::Även om uppgiften inte sägar dig någonting så säger den troligen andra männsikor något. Nånting måste ju ha hänt om antalet narkotikaärenden hos åklagaran nästan fördubblas på bara 4 år av både soft drugs' och hard drugs.därför lägger jag tillbaka meningen Leif Stenberg 21 april 2007 kl. 11.18 (CEST)
replies: text: ::::: Vad betyder det, du som verkar förstå? »steinbergerdb
 Undrar hur EMCDDA kan säga hur Nederländerna tillhörde gruppen där mängden cannabis relaterade narkotikabrott varit stabil under åren (1999-2004). Märkligt. »steinbergerdb

text: Det som står är att andelen cannbisrelaterade brott i förhållande till samtliga narkotikarelaterade brott är stabil. Det kan den ju vara om båda ökar procentuellt lika mycket. Enligt bifigad diskussion på Internet så har Nederländerna som vana att exludera  utländska medborgare ur delar av sin statistik vilket man inte gör i Sverige. Dessutom tillämpar de snävare diskussioner av vad som är relaterat till en viss form av narkotika än man gör i Sverige. Däremed inte sagt att svensk statistik är så bra som den borde vara. Generellt är det ju så att 27% av dem som döms till något fängelsestraff i Sverige är utländska medborgare.(]Leif Stenberg 23 april 2007 kl. 13.51 (CEST)
replies: text: :a) Det har du rätt i. b) Det kan säkert stämma (utan att kolla efter). Men så får man tänka på att Nederländerna har ett för Sverige okänt problem med drog turism som skulle verka missvisande på hur situationen (för de som faktiskt bor i landet) egentligen ser ut. Statistikföringen är som jag ser det hopplös. Alla länder verkar ha sin egen modell som är speciellt bra på att visa det man vill visa på, att förd politik fungerar som klockan. Eller åtminstone diskvalificerar sina siffror från att kunna jämföras med andras. Och detta gäller dessvärre inte bara cannabis eller annan narkotikarelaterad politik... :( Om du med det menade att det jag skrev inatt var fel så kan jag säga att det faktiskt står mer eller mindre i klartext att stora insatser gjorts mot tyska turister som hamstrar cannabis för sin återresa. Jag skall kolla upp om det står något explicit om att det utgör en del av siffrorna och tillföra källan. Ha tålamod bara. »steinbergerdb
thread_title:  Statistik 

message: Tog bort: Holländska åklagare rapporterade dock en kraftig ökning av antalet narkotikaärenden mellan 1999 och 2004 både för så kallade soft drugs och hard drugs. En del av ökningen för cannabis beror på ökat beivran av den olagliga och oönskade gränshandeln, där drog turister hamstar olika cannabispreparat och andra droger för smuggla med sig det hem. Vid gränsen mot Tyskland är detta ett speciellt stort problem. [WODC, National Drug Monitor (2006)] Seden 2001 har medelåldern för behandlingssökande cannabiskonsumenter stabiliserats på 31 år. För alla åldersgrupper skedde en ökning med 43% för personer som sökte behandling för sitt cannabismissbruk.LADIS,News Flash, April 2006 I den senaste rapporten, april 2007, har antalet holländare som använde cannabis uppskattats till 600 000 vilket är en ökning med 50% jämfört med en bara ett år gammal uppgift från samma myndighet.LADIS Cannabis April 2007 Vad har detta egentligen med narkotikapolitiken i Holland att göra? Angående LADIS uppgifter (50% ökning på ett år) kan man genom noter i pressreleaserna utläsa att uppgifterna kommer två olika källor och består av siffror från två separata organisationer. Den ena är från 2004 (NDM) och 2007 (NPO). Överhuvudtaget, med globalt perspektiv eller i detta fall ett europeiskt perspektiv så borde slutsatsen vara att väl genomtänkta och välfinansierade narkotikalösningar är bra; målet med den holländska politiken och den svenska dito skiftar men resultaten är goda. Det vore mer intressant att ta upp Spanien eller Portugal som verkligen har både har stora problem och en relativt slapp syn på cannabiskonsumtion, än att som LS försöka leda i bevis att cannabis är ett jättestort och kraftigt växande problem i Holland. LS: Varför peka på en ökning i ett land som extraordinär när ökningen är allmänt europeisk? »<fontcolor="#990000">steinberger</font>db
replies: text: Andra debattörer än jag har pekat på att det ökande antalet holländare som frivilligt söker hjälp för sitt cannabismissbruk kan hänga samman med ökningen av THC-halten i cannabis i coffe shops som skett efter sekelskiftet. En av grundstenarna i den nederländska regeringens argumentation är ju att det är viktigt att skilja på så kallade hard drogs och soft drogs.  Om nu det som kallas för soft drogs får mer än fördubblad THC-halt efter sekelskiftet och att antalet frivilliga hjälpsökande ökar mycket snabbt, speciellt bland unga, så är det en tydlig indikation på att den nederländska  regeringen inte  lyckats. (6 300 hjälpsökande år 1994, 9 500 år 2002, 13 000 år 2004, 14 000 år 2005) Jag håller dock med dig om att uppskrivningen av antalet holländska cannabisanvändare från 400.000 till 600 000 är en skakig uppgift dock inte mer skakig än den uppgift på sid 73 i UNODC rapporten om antalet cannabisanvändare i Nederländerna  som avser år 2001 som som du använder som argument för att Nederländerna inte ligger nära toppen på listan över de länder i Europa som har flest cannabisanvändare. Använder man siffran i den senaste LADIS bulletinen  så ligger andelen cannabis Nederländerna  bland de högsta i Europa och inte alls  i mitten som det står i artikeln Cannabis idag. Den enda rimliga alternativa tolkningen av siffrorna jag kan se nu är att Nederländska myndigheter blivit mer bekymrade över utvecklingen och börjat räkna nogrannare. Även om detta delvis skulle vara sant så visar det väl att det goda exemplet Nederländerna är en myt. Leif Stenberg 7 maj 2007 kl. 10.26 (CEST)
replies: text: :Det du menar är alltså att den Nederländska myndigheters bekymrade uppräkningar sen 2001 bevisar att det goda exemplet är en myt? Det är föresten märkligt att inte EMCDDA  inte rapporterar dessa omvälvande förändringar, som att Nederländerna tagit en tätposition från vem du nu vara månde. Om vi säger så här, i samma utsträckning som Sverige har en bottenplacering, hamnar Nederländerna i mitten. »steinbergerdb
replies: text: ::Jag vet inte varför  EMCDDA inte rapporterat det, en orsak kan ju vara att den holländska myndigeheten publicerarde sina reviderade siffror i april 2007 medan EMCDDA:s rapport kom ut i november 2006.Leif Stenberg 7 maj 2007 kl. 17.34 (CEST)
replies: text: :::Det är inte omöjligt att vi kommer se förändringar för olika länders relativa position. Men än så länge kan man inte det. En inte helt otrolig gissning är att det inte heller kommer ske några större skiftningar. Och hur som helst har så tendentiösa och oklara stycken som det ovan inte på wikipedia att göra. »steinbergerdb 7 maj 2007 kl. 17.53 (CEST)

text: ::: Kommentaren mindre problematiskt drogmissbruk bör stykas eftersom endast den som tycker att ett högt bruk av cannabis, extacy och kokain är oproblematiskt kan tycka att det är sant, se tabellerna här från Trimbos som är ett holländskt forskningsinstitut .Leif Stenberg 16 maj 2007 kl. 09.51 (CEST)
replies: text: :::: I artikeltexten åsyftas inte totalkonsumtion, utan om problemkonsumtion. Jag ändrade till och med från "missbruk" till "problematiskt drogmissbruk" för att det inte skulle vara några tvivel. Att som Leif gör och jämför antalet "måttlighetsdrickare" och säger att då inte Sverige kan ha fler "alkoholister" är fantasilöst. Om man definierar drogbruk som sådant som problematiskt så kan jag hålla med om att det blir svårt att förstå. Men jag gör inte den definitionen då jag anser den vara för förenklad och till på köpet direkt missvisande. »steinbergerdb 16 maj 2007 kl. 14.53 (CEST)
replies: text: :::::Och för att inte tala om läkemedel och dess missbrukare. De flesta droger kan brukas eller missbrukas och gränsen är individuell. --Βονγομαν 16 maj 2007 kl. 15.27 (CEST)
I texten finns två källor. Den ena refererar till statistik från 1980-talet så den är inaktuell. Den andra refererar till en FN rapport där det finns ett stapeldiagram som påstår att Nederländerna har en lägre andel problematiska användare. Enligt texten så baseras detta stapeldiagram på
EMCDDA Statistical Bulletin 2005.   I denna rapport finns detaljerade uppgifter bland Supplementary downloadable tables 
 
Där hittar man följande
”Table PDU-2. Prevalence of problem drug use at national level: trends
•	Table PDU-2 part (i). Trends in rates
•	Table PDU-2 part (ii). Trends in numbers”
Går man in i Table PDU-2 part (ii) så hittar man detaljerade siffror och även fotnoter med förklaringar till siffrorna från respektive land  dvs för Nederländerna fotnot nr 38.
38) Persons dependent on opiates and/or crack cocaine, in contact or potentially in contact with police or health care services for drug-related problems. Reference: Smit F, Van Laar M, Wiessing L.  Prevalence of problem drug use in the Netherlands, 2001. (submitted)   
Notera vilka grupper som inte ingår i gruppen problematiska användare.  Man kan använda så mycket cannabis och extacy så att man ligger och spyr varje vecka  i Nederländerna men man räknas ändå inte med i gruppen problematiska användare.  
Jämför då  motsvarande fotnot 39) för Sverige 
39) The Hospital Discharge Register. Case definition: main or secondary diagnoses drug-related. 
Slutsats. Man kan i och för sig ta med påståendet att Nedeländerna rapporterar en lägre andel problematiska användare än Sverige men för att informationen inte skall bli missvisande så bör man samtidigt också tala om vilka grupper de exluderar ur sin statistik jämfört med Sverige.
Leif Stenberg 17 maj 2007 kl. 11.43 (CEST)

text: De två källorna är för siffermängden (27k för Sverige och 33k för Nederländerna). Uppskattningarna om problemmissbruk har fler källor.

text: By 2005, all countries were able to produce national estimates of problem drug use using the agreed definition of problem drug use (Injecting drug use or long duration/regular use of opiods, cocaine and/or amphetamines). Many of these estimates were based on results from more than one estimation method, thereby adding to their comparability and reliability.

text: För att sen se exakt vad de bygger på, se:  och speciellt  > "National prevalence estimates: Volume II - Country reports". Där förstår man att det är Hollands statistik som är nyast och bäst. Sveriges bygger i grunden på CAN nr 61: Det tunga narkotikamissbrukets omfattning i Sverige 1998 (PDF) korrigerad av Börje Olsson.

text: Slutsats: De skall ha räknat om och gjort metaanalyser för att det skall bli rätt, ingen grupp är exkluderad ur den Nederländska statistiken som inte heller plockas ur den Svenska. Ditt sätt att argumentera påminner om ett chewbaccaförsvar. Och att som på din egen diskussionsida påstå att Nederländerna manipulerar sin statistik för att framstå i bättre dager är inte lika sant som att Sverige underlåter att lämna in statistik för att inte framstå i dålig dagar. Intressant är att den avdelning vid Stockholms Universitet som nämnde Olsson är chef för fick sina forskningsanslag nedklippta med 80-90% förra året när han tillträdde, man kan undra varför... kanske gillades inte resultaten... kanske vill politiker hellre bygga sina åtgärder på ideologi än på vetenskapliga rön... »steinbergerdb 17 maj 2007 kl. 16.04 (CEST)
replies: text: :Den sida som tycker att Nederländernas statistik är nyast och bäst har författats av en viss Lucas Wiessing som sannolikt är medförfattaren till den rapport som innehåller de siffror  som Holland har lämnat, se den fotnot jag citerar, dvs de utesluter alla som inte är problematiska användare av opiater och/eller crack kokakin. Någon som bestämmer i Nederländerna har bestämt att de skall  använda en extremt snäv defenition av vad som är en problematisk droganvändare. Att samma Lucas Wiessing i en annan rapport skulle då underkänna sina egna siffror på grund av metodfel skulle troligen innebära slutet på hans karriär. Slutsats. Den text jag la in var korrekt.Leif Stenberg 17 maj 2007 kl. 19.44 (CEST)
replies: text: ::<S>Med andra ord säger en miljöpartist från Hedemora att Lucas Wiessing från EMCDDA är inkompetent och att han från höjden av sin klokskap vet, i motsats till Wiessing som uppenbarligen bara gissar, att Holland har större problem än Sverige. Intressant. :P 
 Jag kollade lite, Lucas Wiessing verkar inte alls vara inblandad i andelsberäkningarna för Holland. Sverige gjorde ingen andelsberäkning, ingen ny till rapporten alltså. Istället använde man sig av Olssons uppdatering av rapporten från 1998. Läser du den rapporten blir det uppenbart att man utifrån den visst kan dra vissa slutsatser. »steinbergerdb
replies: text: :::Jag trodde att ämnet för denna diskussion var om det finns någon täckning för påståendet att
Nederländerna har färre problematiska narkotikaanvändare än Sverige.  Jag menar att underlaget för
påståendet att Holland har färre problematiska användare än Sverige inte håller för en källkritisk granskning. Osäkerheten i uppgifterna är mycket större än de uppgivna skillnaderna mellan Sverige och Nederländerna. Om det är samt att Sveriges siffror bygger på   uppgifter från 1980-talet är ju det bara ytterligare ett argument för att statistiska underlaget är osäkert.   Det som inte är osäkert är det jag citerat av fotnot 38), att Nederländerna i sin defenition uteslutit narkomaner som inte har ett problematisk bruk av opiater och/eller krack kokain. Och källan till detta är enligt fotnot 38) ovan bland annat just denne Wiessing.  Jag påstår således inte att jag vet vad som är sant om antalet i Sverige eller Holland. Jag litar varken  på de svenska eller holländska siffrorna  eftersom  ordet problematiska inbjuder till så många subjektiva tolkningar. Börjar någon tala om andelsberäkningar som du gör så blir jag ännu mer misstänksam. Var går gränsen mellan ett icke problematiskt och problematiskt missbruk? Däremed inte sagt att en viss person är inkompetent eller avsiktligt räknar fel, bara att de räknar på olika sätt och att skillnaderna blir ännu större om man låter folk från olika länder räkna.Leif Stenberg 18 maj 2007 kl. 04.45 (CEST)

text: Du behöver inte lita på sifforna (eller procentsatserna). De finns och de kan användas om du inte hittar någon vetenskaplig kritik mot just dem. Problematiska drogbrukare verkar förövrigt vara väldefinierat numera (tekniskt), men vad det är är ganska långt så det är svårt att berättiga att den exakta definitionen tas upp (jag har kopierat in den ovan). Jag kan se jämförelseproblemen, men att de inte skulle hålla håller för en källkritisk kontroll tycker jag inte. I Sverige fick tjänstemän, poliser och annat som kom i kontakt med missbrukare räkna dem om 1) de vet att personen tagit droger det senaste året och 2) injecerat droger under det senaste året eller 3) tagit droger dagligen eller nästan dagligen de senaste två veckorna innan tillfället de möttes (typ, jag har den inte framför mig). Då skulle de fylla i ett protokoll och så tolkas resultaten, en av huvudförfattarna till denna undersökning är källa till siffran för Sverige. Den är inte lika exakt som Nederländernas: De har speciella system för att följa enskilda missbrukare genom vård för statistik, utvärdering av vårdformer och forkning (LADIS, du vet nog vad jag talar om). Sen har de polisstatistik. Utifrån det kan de göra massor av analyser. Och om då skillanderna är anmärkningsvärda som nu är fallet kan man hur som hälst åtminstone som i artikeln säga att Sverige har mer problematiskt drogbruk än Nederländerna och det skall stå utan tendentiös undergrävning med så kallad "källkritik". Det står inte att Nederländerna har 0.3% (eller vad de har) och Sverige 0.44% (eller vad det var) - det enda som står är att de har mindre än oss. Det är tämligen obortdribblingsbart utifrån källorna. »steinbergerdb 18 maj 2007 kl. 06.37 (CEST)
-----
I mina ögon är det intressant Nederländerna har lite problematiskt drogbruk, det är nämnligen de de har som mål att ha så lite av som möjligt. Det är lika relevant och intressant som att Sverige har låg totalkonsumtion (det vill säga, att Sverige åtminstone någorlunda lever upp till sina mål). Vad som sen är relevant kan man ju sen ta ställning till själv men att skriva så mycket mer om drogsituationen i Sverige och Nederländerna än så är inte i mina ögon intressant i en artikel som skall handla om cannabis! Föresten. I en jämförelse mellan Nederländerna och Sverige är det viktigaste skillnaden hos det tunga missbruket något helt annat än att kokain och mdma är ovanligare i Sverige än i träskolandet (ja, det är ovaligt, och framförallt missbruk tillskillnad från bruk). Det mer relevanta skillnaden är snarare att vi i Sverige har ett närmast europa-unikt mycket injicerande missbruk av amfetamin i skillnad till Nederländerna (och resten av europa) där heroin är vanligast. »steinbergerdb 18 maj 2007 kl. 17.53 (CEST)
thread_title:  Legalitet idag2 

message: Jag har föreslagit en flytt av delar av artikeln Cannabis till artikeln Hampa. Jag föreslår att ev. diskussion hålls samlad under Diskussion:Hampa#Hampa visavi Cannabis. Jörgen B 19 maj 2007 kl. 19.46 (CEST)
thread_title:  [[Hampa]] visavi [[Cannabis]] 

message: Vad är det som ska städas i artikeln? Den ser väl ok ut? 316097 | bidr. 4 juni 2007 kl. 15.56 (CEST)
thread_title: Städa?

message: Den bild som ges av Grekland i nuvarande version stämmer dåligt med denna detaljerade grekiska rapport.  Leif Stenberg 5 juni 2007 kl. 15.33 (CEST)
replies: text: Okej, på vilket sätt då? Jag menar statistikgången är ju Grekland > EMCDDA > UNODC. Vad har förvanskats? Läser man UNODC så ser man hur Grekland lägger minst resurser mot narkotika (!) och att de nästan hela tiden ligger längre ner på listan än Sverige när det gäller hur många som tagit något, alternativt högre om det är hur stor andel som tycker något är "väldigt farligt". "Minst problem" kanske är något missvisande. Men att stora resurser automatiskt betyder lite problem och tvärt om att lite resurser innebär stora problem, kan exemplet Grekland punktera. »steinbergerdb 5 juni 2007 kl. 17.08 (CEST)
Jag ringde helt enkelt till Portugal och och ställde några frågor til EU-s organ för drogstatistik. Efter några timmar blev jag uppringd av en person som  ville ge en mer nyanserad bild av Grekland
-Stark social kontroll bland allmänheten i Grekland mot droganvänding
-Fängelse är och har varit en vanlig påföljd, jfr att svenska ambassaden varnar för att innehav av droger i Grekland kan ge kännbara fängelsestraff.
-Vissa typer av droger till ex cannabis är vanligare  bland studenter
-Minskande droganvändning i vissa grupper
-Ambitiösa behandlingsprogam med bland annat familjeterapi
-Transittrafik av droger passerar Grekland 
-Höga rapporterade dödstal av drogmissbruk på grund av långa köer till behandling
-Eftersom Grekland tidigare var ett fattig land och legat långt från de länder som är de stora drogproducenterna var greker under lång tid inte  en prioriterad marknad för försäljare av droger.
Påståendet att Grekland är ett land som satsar lite resurser på förebyggande arbete är absolut inte trovärdigt. Det finns helt enkelt ingen som har den informationen. Det är alldeles för svårt att få fram jämförbar information enligt den person som ringde mig. Leif Stenberg 5 juni 2007 kl. 17.24 (CEST)

text: Jag tycker du skall läsa om vad som står i artikeln innan du påstår att jag påster att Grekland satsar lite resurser på förebyggande arbete. UNODC har uppenbarligen information om hur stora drogrelaterade utgifter enskilda stater har, om du kollar på sidan 21 i rapporten så får du se själv. »steinbergerdb 5 juni 2007 kl. 17.54 (CEST)
Tycker du föresten din poäng om "stränga fängelsestraff" gick hem när man blandade in den praktiska verkligheten? Jag förstår överhuvudtaget inte vad det har med saken att göra föresten... »steinbergerdb 7 juni 2007 kl. 12.55 (CEST)J

text: Jag är alltid intresserad av den praktiska verkligheten. Din sista kommentar förstår jag inte, rubriken är ju legalitet. Orsaken till mitt försök att ändra de avslutande raderna i stycket är att texten är nästan obegriplig med en parantes inuti en parantes. Leif Stenberg 8 juni 2007 kl. 11.36 (CEST)
thread_title: Grekland

message: De två meningarna om vägspärrar bör strykas därför att den andra meningen består av spekulationer och
den första  meningen är vilseledande efter det är lätt att missförstå vad en polis menar med ordet vägspärrar.  Årligen stoppas många tusen bilförare i vägspärrar var syfte är att kontrollera nykterheten, om man har säkerhetsbältet på och körkortet med sig osv. Tullkriminalen gör x antal tusen kontroller av godset i lastbilar. Så vägspärrar är ingen nyhet. Nyheten är att de skall göra kontroller även på E3 och E6, något som är en oviktig detalj. Av förklarlig skäl vill Polisen inte i detalj berätta hur deras spaningsarbete går till.  Vad jag kan utläsa så är avsikten med de det två inlagda meningarna att läsaren skall missförstå det som Kriminalpolisen vill göra och ge en felaktig bild av hur polisen och tull arbetar. Observera att det projekt som det beskrivs startade redan 2004. Om spekulationerna i andra meningen hade någon substans skulle det redan ha uppmärksammats i massmedia i samband med ingripanden som redan gjorts. Slutsats de två meningarna bör strykas. Leif Stenberg 13 juni 2007 kl. 03.27 (CEST)
replies: text: Så fort något går emot din världsbild ska det strykas men halvsannningar från flummiga politiker som delar din syn på livet gärna får vara kvar. Kan du inte hitta en annan hobby att göra på din betalda arbetstid? --Βονγομαν 13 juni 2007 kl. 08.44 (CEST)
replies: text: :Ordet vägspärrar kan idag inte återfinnas i RPS rapport och ersatts med ordet trafikkontroller. Uppenbart har RPS insett att ordet kan misstolkas på det sätt som du har gjortLeif Stenberg 13 juni 2007 kl. 11.50 (CEST)
Kommentaren om att fordon inte får genomsökas är felaktig, se Brottsbalken 28 kapitlet 5§  Leif Stenberg 14 juni 2007 kl. 14.19 (CEST)

text: Vad har det med skyddstillsyn att göra? --Βονγομαν 14 juni 2007 kl. 14.24 (CEST)

text: "5 § En polisman får företa husrannsakan utan förordnande enligt 4 §, om det är fara i dröjsmål. Detta gäller dock inte husrannsakan för delgivning. Lag (1995:637)." Jag har sett polisen skaffa husrannsakan och beslut om att beslagta stereon på under fem minuter när min granne spelade högmusik och vägrade stänga av och detta skedde mitt i natten när det knappast finns mer än ett par jourhavande åklagare i tjänst i hela västra götaland. Nu för tiden finns det nämligen något som heter mobiltelefon och vad jag förstått det finns det även fax i polisbilar så man till och med kan få det skriftligt. Steinberger 14 juni 2007 kl. 14.42 (CEST)
replies: text: :Men det är fortfarande lite jobbigt att motivera 1000 genomsökningar under en vanlig trafikkontroll. Åklagaren som beviljar så många på en dag skulle få jobbigt att motivera alla. Problemet i Sverige är att polisen kan dundra in i ett (fel) hus och om de sedan nekas beslut kan man både använda framkomna bevis (på något helt annat än den första misstanken) och de kan många gånger slippa straff. --Βονγομαν 14 juni 2007 kl. 14.48 (CEST)v
Föresten kommer de flesta genomsökningarna säkert utföras på "frivillig" basis, då folk inte vill framstå som otillmötesgående inför auktoritet eller som om de hade något att dölja/misstänkta. Eller så kommer det nog åtminstone låta i efterhand. Steinberger 15 juni 2007 kl. 01.41 (CEST)

text: Förutom en del riktigt dumma idioter, As seen on TV, tillåter givetvis ingen som har något i bilen genomsökning och då blir det snabbt "fara i dröjsmål" och tillstånd kan ges i efterhand. Som vanligt gör de som de vill när de vill hur de vill för att bekämpa den stora ondskan, den fredliga haschrökaren. --Βονγομαν 15 juni 2007 kl. 08.40 (CEST)
replies: text: :Bongoman bortser ifrån att personer som smugglar stora kvantiteter narkotika är extremt impopulära bland allmänheten. Bilförarnas förståelse för att polisen letar efter knark är därför stor.Leif Stenberg 15 juni 2007 kl. 10.26 (CEST)
replies: text: ::Det är ju den enskilda bilägaren och inte "allmänheten" som skall sympatisera med den grovt integritetskränade åtgärden att ha en främmande människa att fritt genomsöka ens personliga ägodelar i syfte att sätta dit haschsmugglare. Steinberger 15 juni 2007 kl. 12.25 (CEST)

text: ::"Hej, vi kommer från polisen. Kan vi få tillstånd att genomsöka ditt hus efter knark? Vi vill rota i dina personliga tillhörigheter och om vi hittar något annat vi kan misstänka vara olagligt som underliga knivar, suspekta foto på dina barn, misstänkt stöldgods eller bevis på svartarbete beslagtar vi det och åtalar dig." Men de glömmer säga den sista meningen. --Βονγομαν 15 juni 2007 kl. 10.56 (CEST)

text: :Jag frågade helt enkelt en polisman vad som gäller i praktiken. Det polisen normalt gör är vanliga trafikkontroller. En polisman har rätt att göra en så kallad flygande besiktning dvs kontrollera fordonet lika nogrannt som vid en vanlig bilbesiktning. Om polisen då ser något som ger misstankar om transport av narkotika så polismannen rätt att hålla kvar fordonet tills han fått ett beslut om husrannsakan alternativt själv ta beslutet enligt 5§ "om fara är i dröjsmål". De här reglerna har funnits i många år så de är ingen nyhetLeif Stenberg 15 juni 2007 kl. 11.56 (CEST)
replies: text: ::Så det krävs fortfarande husrannsakan. Steinberger 15 juni 2007 kl. 12.06 (CEST).
replies: text: ::: Svar ja, om man använder begreppet i dess juridiska betydelse. Svar nej, om man använder ordet i den betydelse som de flesta läsare använder. De flesta vanliga människor uppfattar inte en undersökning av en lastbil eller bagaget för att leta narkotika av tull eller polis som en husrannsakan. För oss är en husrannsakan när man går in i någons hem. Dessutom kan tullen kontrollera lasten i ett fordon utan att blanda in en åklagare nära en riksgräns och det räknas då inte som husrannsakan.  Leif Stenberg 15 juni 2007 kl. 14.01 (CEST)
replies: text: ::::Så tullen kan sätta upp en regelrätt gränskontroll på en huvudväg 10 km från gränsen och systematiskt genomsöka alla bilar oavsett om de passerat en gräns eller ej? För att tullen ska få kontrollera någon ska gräns ha passerats och det lär inte hända i Jönköping. --Βονγομαν 15 juni 2007 kl. 15.25 (CEST)

text: ::::De flesta vanliga människor jag stött på skulle bli oerhört upprörda och känna vanmakt om polisen propsade på att söka igenom deras bil, omän stilla tiga. Jag förstår inte vilka vanliga människor du känner som tycker det är i sin ordning att polisen rotar igenom packningen för att leta ens efter något så oomtyckt som narkotika. Steinberger 15 juni 2007 kl. 21.22 (CEST)
replies: text: :::::Av någon anledning har jag aldrig träffat någon person som blivit som blivit upprörd över att deras bil kontrollerats. Tullen har till ex narkotikahundar som gör att de kan söka av stora mängder bagage utan att öppna väskorna. Leif Stenberg 17 juni 2007 kl. 11.13 (CEST)
replies: text: ::::::Antingen känner du väldigt lite folk eller så är de du känner väldigt flata gentemot polisen. Blanda inte in knarkhundar nu för att villa bort korten. Att låta en hund cirkulera på en trafikkontrollplats är väldig långt från din teori att en regelrätt genomsökning av bilen och dess bagage är uppskattat. I samma andetag påstår du att dina vänner gillar att få sina underkläder och matkassar genomsökta och sedan blandar du in ett verktyg som gör att de slipper rota igenom dina väskor. Ge dig nu... Du vänder och vrider på dig värre än en skallerorm som fastnat med svansen! --Βονγομαν 17 juni 2007 kl. 12.00 (CEST)
replies: text: :::::::Jag trodde att diskussionen handlade om det var praktiskt genomförbart för Polisen att göra fler trafikkontroller där man även letade efter större transporter av narkotika. Jag tolkar ditt svar som att även du inser att det är möjligt att kontrollera ett större antal fordon än tidigare, till ex med hjälp av en narkotikahund. Naturligtvis gillar inte folk att bli stoppade av polisen men det är faktiskt du själv som väljer om du skall känna dig kränkt av att bli kontrollerad eller om du väljer att visa förståelse för att polisen sköter sitt jobb. De flesta väljer det senare.Leif Stenberg 17 juni 2007 kl. 14.45 (CEST)
replies: text: ::::::::Det kanske är sant att de flesta stilla accepterar att bli stannade och kontrollerade - vid nykterhetstester och fordonkontroller - men knappast för genomsökningar. Med tanke på att en genomsökning föregås av att man blir misstänkt och att vara misstänkt för något, är något som de flesta tycker är mycket olustigt och ofta direkt kränkande när det sker orättvisigen. Du är den enda jag hört, som säger sig välja att "visa förståelse för att polisen sköter sitt jobb" i en sådan situation. Steinberger 17 juni 2007 kl. 15.58 (CEST)
replies: text: :::::::::I ett TV-program om hundar på bästa sändningstid kl 20:00 visades i veckan hur det går till att söka med narkotikahund efter cannabis. I programmet gömdes en inplastad kaka med mariujana bakom bilradion helt osynligt. Föraren fick gå ur bilen. Sedan släpptes hunden in i bilen. Cirka en minut efter det att hunden släppts in i bilen hittade hunden var narkotikan fanns gömd och markerade att den hittat något Leif Stenberg 20 juni 2007 kl. 10.51 (CEST)
replies: text: ::::::::::Att släppa in en knarkhund i bilen kräver beslut om husrannsakan, fortfarande. Du anser alltså att det skulle vara helt i sin ordning att man vid en trafikkontroll även tvingade folk att släppa in en hund at rumstera om i bilarna? Jag börjar bli starkt oroad över dina åsikter. Birgitta Rydberg är rena ängeln om man jämför med dig. Odenbergs och Bodströms planer att avlyssna, läsa och filma är inte ens i närheten av vad du förslår. Deras spaningsmetoder går inte ut på att fysiskt och systematiskt genomsöka personer, fordon och hem. Den ultimata kränkningen man kan råka ut för är att utan anledning bli stoppad och få sin person och tillhörigheter genomsökta. En av de grundläggande friheterna vi har i demokratiska är att vi ska slippa bli trakasserade av staten och dess våldsmonopol. Om din åsikt skulle bli praxis i "knarkbekämpningens namn" skulle Amnesty placera oss i samma fack som diverse arabstater och afrikanska bananrepubliker. Jag hoppas verkligen att inga fler av dina partikamrater har samma åsikter och endast ett fåtal med makt tycker så. --Βονγομαν 20 juni 2007 kl. 12.35 (CEST)
replies: text: :::::::::::Du läser in saker i det jag skriver som inte står där. Jag har inte förslagit några ändringar i polisens befogenheter och jag har inte kommit på någon anledning till att jag borde komma med några sådana förslag.  Blanda inte ihop mig med andra personer, tack.Leif Stenberg 20 juni 2007 kl. 16.41 (CEST)

text: ::::::::::Sen när ifrågasetts narkotikahundars effektivtet av mig eller bongoman? Skott mot öppet mål, minst sagt. Men annars tycker jag vi sätter sträck nu i denna diskussion, den har spårat ur för länge sedan. Steinberger 21 juni 2007 kl. 07.17 (CEST)

text: ::Nej, alla poliser får inte göra flygande besiktningar. Det får endast utbildade inom ämnet. Alla får däremot göra en snabb bedömning om trafikfarlighet baserat på bilens uppenbara kondition. Utslitna däck, belysning, lösa delar och liknande kan de ha synpunkter på. De har inte rätt att gå in i bilen och kontrollera bälten och varningstriangel som de får på bilprovningen. Det är också väldigt svårt att bedöma om bilen är en smugglarbil baserat på utseende. Det kan vara en hyrbil, en skåpbil, en lastbil, en ny fin bil eller en rishög. Transporterar man knark lägger man inte det i en påse i passagerarsätet fullt synligt. Är i så fall alla väskor och påsar misstänkta? Då kan man börja genomsöka alla mammor med matkassar och blöjväskor, ishockeyspelare, försäljare och företagsbilar som är på väg till posten med paket. Den värld du drömmer om finns i vissa afrikanska länder. Du borde ta en rejäl semester i världens totalitära stater så kanske du kommer tillbaka med en ny syn på livet. Gärna en halvårslång resa. --Βονγομαν 15 juni 2007 kl. 12.08 (CEST)
thread_title:  Vägspärrar 

message: Leif Stenbergs senaste redigering  fallerar i sin logik, för inte behöver en minskning av ytan hampa odlats på betyda att hampa inte sågs som en fara av tobaks och bomullsodlare? Steinberger 11 juli 2007 kl. 12.46 (CEST)
replies: text: :Logiken bygger på kunskap om hur marknader brukar fungera. För att ta ett nutida exempel från en helt annan bransch. Tillverkare av CD-skivor än knappast rädda för konkurrens från tillverkare av kasettband. Kasettband är en produkt som har minskat sin marknadsandel väldigt mycket.
replies: text: :Den minskande odlingen av hampa för att få fram naturfibrer under den period jag nämnde hade säkert flera orsaken men jag har läst ett antal artiklar som handlar om hur  flera olika naturfibrer delvis konkurrerade ut hampan som fiberråvara under slutet av 1800 och början av 1900-talet, till ex manilla som i huvudsak odlades på Fillipinerna och jute. I Sverge var till ex linodlingen på slutet av 1800 talet oerhört mycket större än odlingen av hampa. Hampa förblev en liten gröda i Sverige fram till odlingsförbudet 1970 vilket jag tolkar som att marknaden hade hittat alternativ till hampan från Cannabis Sativa. Leif Stenberg 11 juli 2007 kl. 21.11 (CEST)
replies: text: ::Källan du angav handlar till stor del om en entreprenör som försökte ta tillvara hampans egenskaper och öka odlingarna, detta skedde under det tidiga 30-talet, efter nedgångsperioden men innan den famösa lagen kom 37. Hur sanna dina observationer om hur andra specialiserade grödor mer lämpade för maskinell bearbetning konkurrerade ut hampan än är, har de i sammanhanget som står i texten inte att göra verkar det som. Jag konstaterar att din redigering fortfarande inte håller ihop och tar bort den i morgon om du inte kommer med någon vederhäftigare källa, eller på annat sätt formulerar om och gör den mer passande och utan logiska felslut. Steinberger 11 juli 2007 kl. 21.28 (CEST)

text: ::Orsakerna till Anslingers antipati för sen, som om kongressen och herr Anslinger vore samma sak, övergå till att kongressen inte borde ta "nämnvärd" hänsyn till dessa... det finns fortfarande luckor i resonemanget. Steinberger 12 juli 2007 kl. 10.12 (CEST)
replies: text: :::Om man vill kan man man ju referera till både kongressen och Anslinger. Den stora luckan är den föga trovärdiga konspirationsteorin om tobaks- och bommulsindustrin. Vad är källan? Är enventuella källor trovärdiga eller är konspirationsteorin bara någons fantasier som blivit en vandringssägen? Jag hittade i Nordisk Familjebok en uppgift om den area som användes för bommulsodling i USA år 1896. Bommul odlades på 23 milj acre. Den siffran kan jämföras med hur mycket hampa som odades i USA 1933, 1200 acre . dvs cirka 0,005 procent av arealen för bommul.  En författare anger en drygt 10 gånger högre siffra, vilket i så fall blir 0,07 procent av arealen för bommul. Hur trovärdigt är det att någon bransch skulle känna sig allvarligt hotad av en konkurrent som har mellan 0,005 % och 0,07 % av marknaden? Leif Stenberg 12 juli 2007 kl. 20.41 (CEST)
replies: text: :::::Att konspirationsteorien inte har källa eller på något sätt styrks är ett annat problem. Men istället för att göra saker värre med haltande resonemang (en person som är misstänksam kan mycket väl tolka undanflykten eller det komplicerade faktumet tvärt om, som stöd till konspirationsteorien om det svarar på något som inte har med saken att göra) så ser jag hellre att stycket tas bort. Steinberger 12 juli 2007 kl. 22.15 (CEST)
replies: text: ::::::Exakt vad är det som haltar?  Du har fortfarande inte lyckats förklara det. Leif Stenberg 12 juli 2007 kl. 22.26 (CEST)

text: "Det finns teorier som säger att bakgrunden för Anslingers antipati för cannabis var hans kontakter med de mäktiga bomullsfarmarförbunden och tobaksproducenterna i sydstaterna." Här får vi veta att det finns konspirationsteorier angående Anslinger (!) och bomulls- samt tobaksindustrin. Fortsättningen är: " Det kan dock ifrågasättas om den påstådda rädslan för konkurrens hade någon nämnvärd betydelse för kongressen." Mycket märkligt, skulle de hur som helst öppet ta hänsyn till Anslingers eventuella konspiratoriska förehavanden? Visste de ens om Anslingers motiv? Och om de visste det, vore det då en konspirationsteori, eller en teori överhuvudtaget, vore det i så fall inte ett faktum? Sedan kommer en drapa som tillsynes inte har något med saken att göra, att arealen på hampa minskat (sedan odlingstvånget upphört, den internationella konkurrensen dumpat priserna och andra grödor efterfrågats mer och ger bättre avkastning). En minskning under en tidsperiod som inte visar hur trenderna låg precis när lagen klubbades, vilket i sammanhanget i så fall är det intressanta. Jag har redan påpekat att din första källa (eller källa, har inte kollat om du bytt) tog, som jag tidigare nämnt, upp en entreprenör på området. Dina observationer kan vara intressanta - men på annan plats i artikeln (typ under allmän historia eller ännu hellre, i artikeln hampa). Steinberger 13 juli 2007 kl. 03.34 (CEST)

text: Nu tog jag bort flummet och satte in en "källa behövs" på grundpåståendet så får vi se vad som händer. Steinberger 27 juli 2007 kl. 21.06 (CEST)
thread_title: Vilken logik då?

message: Återigen pumpar Leif Stenberg ut siffror på ett sätt som gör en statistiker gråtfärdig. Att redovisa ökad risk utan att redovisa grundrisken är skrämselpropagandisternas största vapen. Är risken att övergå till amfetamin 1:1000 eller 1:100.000 innan man börjar med cannabis? Om dessa siffror inte redovisas anser jag att 15 är en siffra tagen ur luften och kommer att strykas som POV. --Βονγομαν 27 juli 2007 kl. 09.19 (CEST) 
replies: text: :Jag hade inte den siffran från någon källa mer än Steinberger nedan. --Leif Stenberg 27 juli 2007 kl. 20.26 (CEST)

text: 12% av testpersonerna verkar ha testat amfetamin fram till och med det året de var 24. Hur som helst är slutsatsen inte ett generellt samband som kan utsträckas på världen som sådan, utan den gäller för förhållandena i Australien. Det vill säga inte på det sätt som LS lägger fram det. Steinberger 27 juli 2007 kl. 13.21 (CEST)
replies: text: :Jag har justerat texten efter era synpunkter. Vad är källan till 12 % ?? --27 juli 2007 kl. 20.26 (CEST)Leif Stenberg

text: :Ojdå, måste kopierat fel adress, här:  Steinberger 27 juli 2007 kl. 20.56 (CEST)
replies: text: ::Fortfarande säger relativa siffror om "femton gånger mer" föga om man inte får veta något om prevalencen för de 60%-70% (eller vad det nu är i Australien) som inte testat cannabis vid 15 års ålder. Steinberger 27 juli 2007 kl. 21.04 (CEST)
replies: text: :::Sett i sitt sammanhang, jag har lagt till mer text som redogör för frekvensen av amfaminmissbruk i hela den undersökta gruppen, så säger siffran 15 gånger något. Den som vill veta mer detaljer får köpa hela undersökning i fulltext.Leif Stenberg 28 juli 2007 kl. 19.27 (CEST)
replies: text: ::::Senaste tillägget har inte tillfört något som visar hur man kommer fram till 15. Det talar bara om antalet som testat vid 20 års ålder. Inga samband ännu. Snart dags att ta fram suddgummit. --Βονγομαν 28 juli 2007 kl. 19.41 (CEST)
replies: text: :::::Den som vill veta exakt hur han kom fram till talet 15 kan betala drygt 30$ och köpa artikeln på det sätt som anges i  den referens jag angivit. Menar du verkligen att ett refererat av en rapport plus en intervju med författaren inte duger som källa, eftersom den fullständiga texten inte  finns åtkomlig gratis på Internet? Om du hävdar det som princip så blir det inte mycket kvar av Wikipedia. Många vetenskapliga artiklar är bara gratis som referat.  Leif Stenberg 28 juli 2007 kl. 20.12 (CEST)
replies: text: ::::::För de som föresten undrar så hade runt 25% av 15-åringarna testat cannabis för några år sedan, runt 50% bland 17-åringarna (och förmodligen ännu fler bland 20-åringarna). Dock märks den nedåtgående internationella trenden även i Australien, ett land där runt 40% av befolkningen som helhet provat cannabis någongång. Siffrorna är uppenbart så osvenska de kan bli, och därför bör egentligen info från och om Australien tas med det i beaktande. För det är ju uppenbarligen för de med en intuitiv känsla för det där (det vill säga, australiensare), som ABC Australia presenterat den där spektakulära men för svenskar intetsägande uppgiften om 15 gånger fler. LS självsäkra påstående om att det numera, lite bättre influffat, säger något skriver jag inte under på. Jag tycker den delen om 15 gånger skall styrkas och utan något bra argument mot kommer jag göra det. Steinberger 2 augusti 2007 kl. 17.28 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag noterar dina siffror om Australien.  Källa? Jag ser det dock inte dina siffror som ett argument för att stryka siffran 15 eller någon annan form av ett tydligt omnämnande av den stora skillnaden mellan de båda grupperna av 15 åringar. Tvärtom.  Dina siffror innebär att man i undersökningen troligen fick med runt 400 personer som testat cannabis vid 15-års ålder. 400 är en hyfsat stor grupp. Dessutom är det bra att den australiensiska undersökningen är baserad på ett statistiskt urval i en viss  åldersgrupp i ett ganska stort område. Det jag skulle kunna tänka mig som en möjligt komplettering vore att lägga till en kort mening som innehåller någon  om hur vanligt cannabis var bland 15 åringar i Australien. För att undvika en diskussion om exaktheten i siffran 15 kan jag tänka mig att istället skriva "mer än 10 gånger högre" , dvs en text tydligt anger att det var en så anmärkningsvärt stor skillnad mellan de två grupperna av 15-åringar.   Leif Stenberg 3 augusti 2007 kl. 21.08 (CEST)
replies: text: :::::::::Varför en kompromiss som inte har stammar ur någon källa, räcker inte 12%? Eller slutsatsen, att cannabis som huvudsakliga illegala drog öppnar upp för vidare drog experimenterande och fortsatta steg ner i "spiralen" - det vill säga, åtminstone under australiensiska förhållanden. Steinberger 4 augusti 2007 kl. 03.51 (CEST) PS. Du tror inte att den siffran i Sverige, som är ett amfetaminland, aldrig är högre än ett land där de flesta dricker foster och röker zombie? DS.
thread_title:  Australiensisk undersökning 

message: Meningen
"Enligt en doktoravhandling vid Karolinska institutet från februari 2007[44] får ungdomar som röker cannabis en ökad neurobiologisk känslighet för heroin och liknande droger." borde skrivas om. I och med att undersökningen gjordes på råttor anser jag det fel att skriva på det sätt man gjort. 
Abstraktet till avhandlingen är betydligt mer försiktig i sina slutsatser:
"KLIPP
Therefore, the aim of this thesis was to test experimentally the cannabis gateway hypothesis, i.e., to determine whether cannabis exposure during periods of active brain development alters reward-related behavior and neurobiology for psychostimulant and opioid drugs by the use of animal models.
KLIPP
Taken together, this thesis presents neurobiological support for the cannabis gateway hypothesis in terms of adult opiate, but not amphetamine, abuse, with underlying long-term disturbances of discrete opioid-related systems within limbic brain regions."
Pierreback 27 juli 2007 kl. 21.13 (CEST)
thread_title:  Råttor 

message: Det är uppebarligen ganska tätt mellan skolorna i Rotterdam. Med tanke på att hälften av alla coffeeshops hamnar inom en tvåhundra meters radie. Fast vid närmare eftertanke och lite måttade med en göteborgskarta så är det kanske inte så konstigt. Tätbebyggda områden har visst ganska tätt mellan skolorna. Har LS något belägg för att det är onormalt mycket med häften av alla coffeeshops inom 200 meter från en skola? Steinberger 31 augusti 2007 kl. 18.18 (CEST)
Jag bemödade mig om att läsa artikeln nu. Den handlar främst om en vår för konservativa krafter och inte om cannabis, rotterdam eller coffeeshops. Gick vidare och hittade en artikel i sydsvenska dagbladet som tar upp Rotterdam och coffeshops. Där utmålas det hela som ytterst kontroversiellt bland Rotterdamare. Sammantaget skulle det således kunna begripas som en konstaterande att det finns en opposition (föga upplysande). Denna oppostion är inte heller homogen eller delar för den delen samma mål. En talesman för borgmästaren i Rotterdam - borgmästaren var den som beslutade om stängnignen av de coffeeshops som ligger 200 meter fågelvägen, eller 250 meter gångväg från en skola - slår i från sig på frågan om detta är ett led i att helt få bort coffeeshops med förklaringen att Rotterdam är en storstad och det i storstäder finns droger och då det är bättre med kontroll. Steinberger 21 september 2007 kl. 17.08 (CEST)
replies: text: LS: Att borgmästaren i landets näst största stad beslutar att stänga nästan hälften av alla coffe shops är ingen annektdot.
replies: text: :Att ta som det som intäkt att det finns en växande opinion mot partiell legalisering gentemot cannabis, som man rimligtvis tolkar det som när det överhuvudtaget nämns, är ett typexempel på anekdotisk bevisföring. Steinberger 22 september 2007 kl. 06.02 (CEST)
replies: text: ::Stängningen av coffe shops i Rotterdam är en del av en utveckling som för Nederälderna som helhet med ett markant minskande antal coffe shops, som pågått sedan slutet av 1990-talet då kommunerna fick större inflytande över tillståndsgivningen till coffe shops,  se till ex artikeln .  Jag vidhåller att den planerad stängningen i Rotterdam inte är någon isolerad händelse som bör ses  som anekdot av ringa intresse.    Eftersom det inte heller är en enstaka isolerad händelse så måste det självklart finnas en opinom bakom. Du kunde möjligen ha gjort anmärkningen att källa behövs, men att stryka en helt korrekt uppgift för att du inte gillar den vad är det?Leif Stenberg  22 september 2007 kl. 18.24 (CEST)~
replies: text: :::Att stänga coffeeshops i gränsstäder för att minska drogturism och de nära skolor i from förhoppning att minska tillgången för de yngsta kan ju även ses som pragmatiska beslut, inte i opposition till förd politik, utan i linje med den. Presenterar du källor som entydigt visar att det finns en växande opinion i Nederländerna för en egentlig omprövning av den förda cannabispolitiken så är det dock helt okej med mig och då kan det även vara värt att ta upp. Bilden verkar dock vara mer komplex och åtgärderna verkar vara mer gjorda för att skala bort den det nuvarande systemets avarter än för att undergräva dess fortlevnad vilket du verkar tolka det som. Steinberger 22 september 2007 kl. 19.37 (CEST)
replies: text: ::::Oavsett orsaken är det ett faktum att kommunerna fattat en rad beslut som lett till att antalet coffe shops har minskat med runt 40% sedan slutet av 90-talet.Leif Stenberg22 september 2007 kl. 22.06 (CEST)~~
replies: text: :::::...en minskning som gått hand i hand med en minsking av antalet cannabisrökare. Lustigt nog. Steinberger 22 september 2007 kl. 23.43 (CEST)
thread_title: Rotterdam

message: Ett inlägg: Ovanstående bör betraktas som felaktig information. Cannabis är beroendeframkallande, skapar ångest när missbrukaren ej får sin drog, det är drogen som skapar ångest vid missbruk även om jag till viss del kan hålla med om att vissa får mer ångest än andra beronde på den psykiska hälsan.Cannabis lagras även i fettvävnaderna, och även om man ej röker kan helt plötsligt ett rus infinna sig. Glorifiering av droger är ett sätt att locka fler att använda, att tro att det inte är så farligt.
replies: text: Vad menas med det sista uttalandet? Att det är farligt att inte tro att "glorifigering av droger" - i sammanhanget förstått som refererande av en faktisk studie av ett stort och ansett universitet - skulle vara menat att få fler att prova narkotika. Mycket märkligt. Steinberger 4 oktober 2007 kl. 16.43 (CEST)

text: Det finns inget belägg för att Cannabis kan ge så kallade "flashbacks", altså ett återupplevande av ruset långt i efterhand. Detta är gammal skräckpropaganda som det inte finns några som helst vetenskapliga belägg för. WalleTheMan 26 augusti 2009 kl. 23.57 (CEST)
thread_title:  ett inlägg (flyttat från artikelsidan) 

message: Någon har försökt att styra över detta avsnitt till att bara handla om heroin. I några fall jag tyvärr sett på nära håll har cannabis fungerat som inkörsport till diverse andra droger till ex 
någon sort svamp, extacy med flera syntetiska varianter av narkotika som jag inte ens vet namnet på, dock inte heroin. Men resultatet är ändock förödande. Att se en person som man kännt länge ligga på golvet med simmig blick och kravla som en sköldpadda som hamnat på rygg är något som är svårt att glömma--Leif Stenberg 29 oktober 2007 kl. 23.31 (CET)
replies: text: Nej det har jag full förståelse för. Är det dock säkerställt att det är ett kausalt samband? Jag uppfattade det som att avsnittet antydde att det var mer eller mindre säkerställt, vilket inte stämde överens med den information jag hittat när jag letat information om ämnet den senaste veckan. Tack för att du rättade de felaktigheter jag eventuellt råkat få med. Jag har nu lagt till en källa till som förhoppningsvis är godtagbar. Entheta 30 oktober 2007 kl. 08.43 (CET)
replies: text: :Ordet kausalt ger bara utrymme för att svara ja eller nej. Krävs man att det skall finnas ett kausalt samband och att det dessutom skall finnas ett bevisat kausalt samband kan man, om jag förstått kvantfysiken rätt, i princip neka till allting eftersom ingenting kan mätas exakt. Läkare brukar istället uttala sig i termer av risk och sannolikhet.--Leif Stenberg 30 oktober 2007 kl. 23.26 (CET)
replies: text: ::Ett europeiskt trafikfoskningsinstitut har tagit fram statistik som visar på hur riskabla kombibilar är! -Vi har tagits fram statistik som visar att det är högre sannolikhet för kombibilar att råka ut för halkolyckor än andra bilar, säger Fejk von Laatsats. Bengt Trovärdig på sanningsinstitutet ställer sig dock skeptiskt. -Kombibilar är ovanliga på kontinenten, men är förhållandevis vanliga i norra europa där halka är vanligt förekommande, säger han till Tidningarnas Skvallerbyrå. von Laatsats replikerar att "de flesta bilar konstrueras som sedanbilar, det är allmänt vedertaget att det innebär att kombibilar är mindre trafikvärdiga än andra bilar". Steinberger 20 november 2007 kl. 17.25 (CET)
replies: text: ::: Enligt BBSs dokumäntär "The evil weed?" så är det konstaterat att cannabis inte leder till att man vill ha tyngre droger, enbart att man är mer motståndskraftig och om man brukat cannabis så vill man ha en större dos av tex heroin än vad någon som inte brukat cannabis vill ha. Däremot tar dom inte upp att pga att cannabis är olagligt så kommer brukare av cannabis i kontakt även med andra droger i den undre världen vilket möjligtvis kan påverka risken att en cannabis brukare testar även andra droger.

text: :::
replies: text: ::::Hej! Vad sägs om att ta fram namnet på den dokumentären, infoga en källa och skriva om det konstaterandet? Det hade varit ett bra inlägg i artikeln! MVH [ rtap0(disk|bidrag) ] 23 mars 2010 kl. 12.48 (CET)
replies: text: ::::: Dokumänteren heter som jag skrev ovan "The evil weed?" Den visades även på Vetenskapens värld på SVT2 2010-03-22.
thread_title: Cannabis som inköpsport

message: Framställaren av orginalforkning kanske kunde förklara vad det sista inlägget överhuvudtaget har för relevans? Vad har outveklade maskiner för skördning av hampa med saken att göra överhuvudtaget? Steinberger 7 november 2007 kl. 13.50 (CET)
replies: text: :Det finns diverse spekulationer om skumma motiv för att hampa för industriellt bruk belades med skatt i USA som blivit vida spridda via en viss Jack Herer som du säkert känner till. En av dessa teorier går ut på att om hampa inte belagts med skatt så skulle hampa skördad med nya fantastiska maskiner konkurrera på allvar med massaved som råvara för papper. Detta hot skulle enligt Herer ha skrämt personer med stora ekonomiska intressen i skog, bland annat en stor tidningsägare. Det bevis som brukar åberopas är ständigt  samma tidningsartikel från 1938 om en nya fantastisk skördemaskin för hampa. Av Anslingers brevväxling framgår dock att han 1936 faktiskt bad en person att rapportera om ett försöken med att skörda hampa maskinellt; svaret blev att stora delar av experimentfältet hade fått skördas för hand. Tidningar rapporterade om detta. Processen var väldigt långt borta från något som kunde ha någon som helst påverkan på  priset på skog och massaved.  Därför framstår Herers teori om ett samband mellan maskiner för hampaskörd och 1937 års lagstiftning om skatt på marijuana som en mindre trovärdig --Leif Stenberg 7 november 2007 kl. 23.17 (CET)
replies: text: ::Vänta lite nu: Att man inte lyckats konstruera maskiner som kan skörda hampa 1936 innebär ju inte att de inte lyckats 1938. Det är ju två år senare. Vem vet: Anslinger kanske kände sig tvungen att förekomma maskinen med sin lag? Jag kan inte se att uppgifterna innebär någon trovärdighetskris för den i överigt onämnda konspirationsteorin. Förövrigt: Bort med allt eller diskutera bakgrunden till uppgifterna (eg, denna konspirationsteori). Som det är nu är det tämligen obegriplit. Steinberger 8 november 2007 kl. 16.14 (CET)
replies: text: :::Att bygga en effektiv och pålitlig skdördemaskin för hampa är ett svårlöst problem även med dagens teknologi. Det är helt osannolikt att någon år 1938 skulle ha löst ett problem som inte är helt löst år 2007, läs artikeln här.  . --Leif Stenberg 10 november 2007 kl. 19.18 (CET)
replies: text: ::::De hade hur som helst löst det till kriget:  (Det är en slideshow.)
replies: text: ::::Kanske inte så effektivt, genom att det skedde i flera steg, varav några manuella. Men är det inte en traktor som drar en skördare? Eller hallucinerar jag? De kan mycket väl löst problemet 1938. Steinberger 12 november 2007 kl. 03.01 (CET)
replies: text: :::::"löst"??? Trots mängden av manuellt arbete? Slutprodukten var enligt bildtexten rep till krigsfartyg, inte papper. USA:s marin  var naturligtvis beredda att betala mycket högre priser för detta än vad pappersbruken betalade för pappermassa. För att problemet skulle vara "löst" krävdes en process som var effektivare än att göra papper av massaved. Jack Herers konspirationsteori bygger ju på att man uppfunnit något som skulle konkurrera ut tillverkning av papper från massaved --Leif Stenberg 18 november 2007 kl. 18.44 (CET)
replies: text: ::::::Det roliga med Jack Herers konspirationsteori är att han tagit artiklar ur ett populärvetenskapligt magasin i William Randolph Hearst tidningsgrupp. Du känner till Hearst?

text: ::::::Sen, om du undrar varifrån bildspelet är hämtat så kan du söka på youtube efter "hemp for victory" (att papper inte nämns beror på att det i sammanhanget är ointressant, man vinner nämligen inga krig med papper). I filmen blir man även varse att det är flera olika skörde- och processmetoder som visas, där några är mer mekaniserade än andra. Steinberger 20 november 2007 kl. 16.07 (CET)
replies: text: :::::::Jag har inga invändningar mot bildspelet, jag la ju in det som referens. Ja, jag har läst Jack Herers bok. I stort sett bygger hans teori på en enda  artikel publicerade 1938 i Popular Mecanics, dvs året efter(!) att det infört en punktskatt på hampa. I mina ögon är denna artikeln ett bra exempel på den typ av artiklar som alltid regelbundet dyker upp när någon som gjort en uppfinning som han vill marknadsföra. Leta fram en serie mer än 20 år gamla tidningar som är senare tiders motsvarighet till Popular Mecanics så kommer du att hitta många exempel på "revolutionerande" uppfinningar som sedan inte alls  blev så stora som uppfinnaren hoppats. Historien är full av  nya "revolutionerande" hudkrämer, tillsatser i bensin, hushållmaskiner, bilmodeller osv som inte blev något stort. Jag är övertygad om att den typen av artiklar förekom även på 1930-talet.  Designen på maskinerna påminner mycket om jordbruksmaskiner jag såg på 1950- och början på 1960-talet (min far drev jordbruk i liten skala), dvs trots att det fanns maskiner så blev det ändå en massa tungt fysiskt arbete som hela familjen måste hjälpa till med.  Den vanligaste formen av misslyckande är att uppfinnaren grovt överskattar hur bra maskinen är, hur långt han har kommit och hur många maskiner som han kommer att sälja.  Bildspelet och brevet som du raderat som referenser ger troligen en mer realistisk bild om man läser dem rätt. Du kan ju till ex fundera över varför man 1942 kommenderade ut krigsfångar för att hjälpa till med skörd och beredning av hampan(det står så i bildtexten). Kan det bero på att det krävdes åt väldigt många arbetstimmar för att ta hand om hampan? Sedan undrar över vad exakt vad som är halvlögn i den text och de referenser du raderade.--Leif Stenberg 20 november 2007 kl. 23.15 (CET) 
.
replies: text: :::::::::...och de som inte var krigsfångar eller deras vakter var kvinnor vilket helt säkert berodde på värnplikten som rådde under kriget. Själv har jag suttit brevid en åker där mina föräldrar, morfar och säkert ett 10-tal andra sådd3 potatis, och då hade de en traktor. Jag förstår faktiskt inte vilken poäng du menar att du har. Du frågade efter halvlögner. Här är en: "Dessa uppgifter undergräver trovärdigheten i teorier om att olika branscher år 1937 skulle ha känt sig hotade av ny teknik i hampaodling och att detta skulle haft någon betydelse för beslutet att införa en punktskatt på marijuana." Verkligen? Men det bästa var annars: "En alternativ teori är att Anslinger helt enkelt trodde att efterlevnaden av en punktskatt på marijuana skulle bli enklare att kontrollera om den även inkluderade hampa." Är inte hampa och marijuana samma sak? Skulle man annars ha tillåtit Cannabis sativa men inte Cannabis sativa indica? Skulle man ha biologer som gick omkring och avgjorde vad som är vad? Steinberger 21 november 2007 kl. 02.07 (CET) PS. Läs mitt tidigare inlägg igen (jag gjorde ett retoriskt ifrågasatte om du visste vem Herast var och vilken betydelse han har i sammanhanget, inte om du visste vem Herer var; den senare har du ju själv skrivit om här).
replies: text: :::::::::::Du tar upp nya saker som talar mot din egen ståndpunkt. "Under 1970-talet förbjuds hampodling helt med argumentet att hampa är narkotika." (citat från www.hampa.net om hampaförbudet i Sverige ); inte en stavelse om att hampa var något hot mot massaindustrin i Sverige eller nåt liknande.  1937 fanns inte dom möjligheter som finns idag att skilja hampa med låg THC-halt från droger ned hög THC-halt, vilket naturligtvis gjorde att det ur polisiär synvinkel var mycket enklare att lägga punktskatten på alla former av cannabis. --Leif Stenberg 21 november 2007 kl. 11.47 (CET)
replies: text: ::::::::::::Nu blir jag snurrig... vad är det jag tar upp som går emot min egen ståndpunkt? Föresten så växer inte hampa speciellt bra på våra breddgrader med nuvarande klimat, med låga markpriser är förmodligen extensivt skogsbruk mer ekonomiskt vilka skördemetoder man än tar fram.  Steinberger 21 november 2007 kl. 13.58 (CET)
replies: text: :::::::::::: Instämmer i avslutningen på sista inlägg. Nordamerika har ochså ett stort barrskogsbälte, titta på kartan i artikeln Taiga, många gånger större än Sveriges yta.--Leif Stenberg 25 november 2007 kl. 01.04 (CET)
replies: text: :::::::::::::De sista ja. Men du borde tagit en världskarta och kollat om Sverige och USA ligger på samma breddgrader innan du ropar hej. Odlingssäsongens längd är nämligen inte orelevant i sammanhanget. Steinberger 25 november 2007 kl. 16.08 (CET)
replies: text: :::::::::::::Suck, jag orkar inte bemöta alla fantasier. Jo, faktiskt saknar det betydelse eftersom decimalkommat i Jack Herers teori hamnat på helt fel ställe. Enligt den mest aktuella uppgiften som jag hittar motsvarade värdens kända produktion av papper från hampa , 300 000 ton per år det som man idag producerar i ett enda vanligt stort pappersbruk på 4 månader (till ex Kvarnsveden); det finns rätt många pappersbruk i världen. --Leif Stenberg 26 november 2007 kl. 01.28 (CET)

text: :::::::::::::Jag är inte helt övertygad att du verkligen läst Herer med tanke på hur fel du refererar honom. Mer med sanningen överensstämmande vore det kanske att säga att ditt personliga engagemang gör dig ointresserad av vad som är sanningen i frågan, snarare verkar du vara intresserad av det som passar dina syften. Att det inte producerats så mycket hampapapper idag, innebär inte automatiskt att hampa saknar potential. Något du verkar tro. Steinberger 26 november 2007 kl. 06.46 (CET)
thread_title:  Maskinell skördning av hampa? 

message: Leif Stenberg skrev ett tillägg och självklart har Spanien andra siffror än Nederländerna. Men läser man rapporten ger det inget stöd för påståendet att cannabis är en inkörsport. Om något så tvärt om: 1% av alla "användare av cannabis" (i Spanien) har använt heroin det senaste året (1999). Och att missbrukare av andra droger tar cannabis är föga bevis för att cannabis lett dem dit. Steinberger 27 december 2007 kl. 11.09 (CET)
thread_title:  EMCDDA-rapporten och Gatewayteorin 

thread_title:  Referenser för denna diskussionssida