Diskussion:Sveriges grevskap

message: Borde inte denna artikel utökas med friherreskapen? Såvitt jag förstår var det inte någon avgörande skillnad mellan den svenska grevskapen och friherreskapen. Av den anledningen vore det naturligt att behandla dem i samma artikel. /B****n (disk) 19 maj 2013 kl. 21.51 (CEST)
replies: text: Dessa borde isåfall behandlas i en egen artikel. Har du någon källa till att det funnits territoriella friherreskap i Sverige? /Ascilto (disk) 20 maj 2013 kl. 14.38 (CEST)
replies: text: :Det har funnits territoriella friherreskap i Sverige (inkl Finland). Exempelvis fanns det år 1654 20 grevskap och 33 friherreskap (se ). Min tanke kring en gemensam artikel är att även om grevskapen uppträder något tidigare än friherreskapen, så har de en gemensam historia och skiljer sig åt, såvitt jag kan se, endast avseende deras geografiska omfattning och rangen. Det var inte heller självklart om ett feodalt län skulle få rangen som grevskap eller friherreskap. Exempelvis fanns tankar om att Axel Oxenstiernas friherreskap Kimito skulle upphöjas till grevskap. Istället blev det dock Södermöre som blev hans grevskap. Vid sidan av rangen är jag osäker på om det innebar någon skillnad. /B****n (disk) 20 maj 2013 kl. 15.02 (CEST)
replies: text: ::Intressant! Men jag tycker din utredning styrker att friherreskapen skall ha en egen artikel. Det verkar kunna bli rörigt annars. Jurisdiktionen torde också ha skilt sig då grevskapen fick rätten att anlägga en stad. /Ascilto (disk) 20 maj 2013 kl. 15.18 (CEST)
replies: text: :::Jag är inte helt inläst på området, men som jag förstår Swedlunds avhandling så grundades privilegierna för respektive län (=greveskap respektive friherreskap) i hög grad på varje individuell donation. Det verkar alltså inte ha varit så att det fanns ett centralt regelverk som automatiskt blev gällande när län ett skapades. Även om privilegierna i många avseenden var de samma för alla län, så var de individuellt givna. Domsrätten verkar ha varit densamma och inte heller vad gäller ekonomiska friheter verkar det ha funnits någon tydlig uppdelning mellan grevskapen och friherreskapen. Vad gäller rätten att grunda städer så gavs den även till många av friherreskapen. Skillnaderna verkar vara större över tid än beroende på vilken titel länstagaren fick. /B****n (disk) 20 maj 2013 kl. 23.06 (CEST)

text: :::På enwp finns denna artikel en:Counties and baronies in Finland. Visserligen kan det ifrågasättas om just de finska grev- och friherreskapen skall ha en egen artikel, Sverige och Finland var vid tiden ett sammanhållet rike, men det är en bra illustration av min tanke om en artikel om både grevskap och friherreskap. /B****n (disk) 25 maj 2013 kl. 23.20 (CEST)
thread_title:  Friherreskap 

message: Ett önskemål om förtydligande angående grevskapet Sölvesborg har lagts in i artikeln. Jag svarar här då jag inte ser att det går att infoga svaret i själva artikeln.
Grevskapen kunde omfatta ett befintligt slott, men framför allt omfattade de markområden, såväl landsbygd som städer. Sölvesborgs grevskap omfattade ursprungligen Sölvesborg stad och slott, samt byar och gårdar i Medelstads, Bräkne och Listers härader vilka utgjorde cirka 900 mantal. Efter en jordrevning 1671 omfattade länet Sölvesborgs stad och slott, Elleholms ladugård och fiske, samt 523 7/24 mantal. Allt enligt Robert Swedlund (1936) Grev- och friherreskapen i Sverige och Finland: donationerna och reduktionerna före 1680. /B****n (diskussion) 3 februari 2017 kl. 00.33 (CET)
replies: text: OK, men om det gjorde det kanske det kan stå i artikeln. Jag tänkte mer på att grevskapet var runt "Sölvesborgs slott" inte staden eftersom borgen var kanske fortfarande en försvarspunkt/maktcenter. Maundwiki (diskussion) 4 februari 2017 kl. 00.09 (CET)
replies: text: :Borgar som försvarspunkter eller maktcentra för enskilda adelsmän är snarare en medeltida företeelse. Frågan är hur detaljerad man ska vara i denna ganska översiktliga artikel. Det kan bli väldigt mycket detaljerad fakta om varje enskilt grevskap. Bättre vore att fylla på mer allmänt om grevskapens funktion och sedan lägga mer detaljerad information i enskilda artiklar om resp grevskap. /B****n (diskussion) 4 februari 2017 kl. 11.44 (CET)
replies: text: ::Nja, Per Brahes Visingsborg var den absolut mest "feodala" förläningen i Sveriges historia. Kanske inte så mycket en försvarspunkt, men definitivt ett maktcentrum.

text: ::andejons (diskussion) 4 februari 2017 kl. 13.42 (CET)
replies: text: :::Det var inte Visingsborgs slott i sig som utgjorde grunden för Brahes makt, utan det omgivande grevskapet med gårdar etc. Slottet var mer en manifestation av Brahes makt än en orsak till den. Sedan håller jag inte med om att grevskapet Visingsborg skulle ha varit den mest feodala förläningen i Sveriges historia. Åtminstone torde en del av de hertigdömen som förekommit ha varit minst lika feodala, om inte mer. /B****n (diskussion) 4 februari 2017 kl. 18.18 (CET)
replies: text: ::::Vi kan utesluta hertigdömena ur diskussionen, poängen kvarstår likväl: Per Brahe på Visingsborg hade förlänats mer långtgående makt än någon tidigare jämförbar adelsman. Och om inte Visingsborg skulle vara ett maktcentrum var rimligen inte de medeltida borgarna det heller, annat än då i funktionen som försvarspunkt, och då blir konstruktionen "försvarspunker eller maktcentra" tautologisk.

text: ::::andejons (diskussion) 4 februari 2017 kl. 20.28 (CET)
replies: text: :::::Finns det några källor som stöder att Visingsborgs grevskap hade mer befogenheter än de andra? På vilket sätt var Visingsborg i större utsträckning ett maktcentrum än t.ex. Söderköping eller det hertigliga Stegeborg? F.ö. hade borgarna i de medeltida slottslänen den dubbla funktionen att vara försvarsanläggningar och residens för skatteindrivning, och var i båda funktionerna maktcentrum. /Ascilto (diskussion) 4 februari 2017 kl. 20.51 (CET)
replies: text: ::::::Per Brahe är den ende adelsman som fått privilegier att grunda en stad (Gränna) och han hade dessutom en högst ovanlig hals- och handrätt (jag trodde att även den var unik, men det finns tydligen något ytterligare exempel), så det finns all anledning att betrakta hans ställning som exceptionell.

text: ::::::andejons (diskussion) 4 februari 2017 kl. 22.18 (CET)
replies: text: :::::::Som jag skrev på Diskussion:Gränna har jag läst någonstans att grevskapen fick som privilegium att grunda en stad, eller möjligen två, jag är osäker på antalet. Det enda andra exempel jag känner till är att Lödöse återfick sina stadsprivilegier 1586 - det rör visserligen också Visingsborgs grevskap, och detta stöder att privilegiet omfattade att grunda två städer. Användare:B****n nämner i samma diskussion Nya staden vid Lidköping, ingående i Läckö grevskap, jag vet tyvärr ingenting om detta. Så om övriga grevskap hade samma privilegier, kan det hända att de inte hade de ekonomiska förutsättningarna att grunda städer eller att det inte förelåg några logistiska fördelar i att grunda städer inom deras territorier. /Ascilto (diskussion) 4 februari 2017 kl. 22.31 (CET)
replies: text: ::::::::Per Brahe är definitivt inte den ende adelsman i Sverige som givits privilegier att grunda en stad. Som nämnts grundades Nya staden vid Lidköping av Magnus Gabriel De la Gardie. (Den gamla staden är medeltida.) Rätten att grunda en stad hade dock redan givits hans far, vilken dock inte kom att utnyttja den. Jag har just nu inte relevant litteratur inom räckhåll, men som jag minns det skilde sig privilegierna åt från grevskap till grevskap. Det var inte så att förläningarna gjordes efter en exakt mall. Variationer förekom. I många fall fanns det inte behov av att grunda en ny stad då det redan fanns en inom grevskapet. Jag får återkomma senare med detaljer kring detta.

text: ::::::::Vad gäller herresäten som maktcentra, så har jag inte förnekat att de kunde vara det. Min poäng är att de kunde bli det genom att vara centrum i ett grevskap. Hade de förlänats för sig utan de resurser i form av  jordbruk och övriga näringar som förläningen förde med sig, så hade de inte haft någon större betydelse (se diskussionen ovan angående Sölvesborg).

text: ::::::::Sedan förstår jag inte varför hertigdömena ska uteslutas om vi mer allmänt diskuterar feodala förläningar i Sverige.

text: ::::::::B****n (diskussion) 5 februari 2017 kl. 00.47 (CET)
replies: text: :::::::::Diskussionen gäller ju just grevskap. Dessutom har ju (med ett undantag) alla hertigdömen varit furstliga, så det är till viss del orimligt att jämföra de privilegier som tilldelats en kungason med de som en vanlig adelsman fått, speciellt när frågan var om man kan jämföra medeltida förläningar med senare (och jag förstår fortfarande inte vad detta insisterande på de underlydande områdena har med saken att göra: hade någon medeltida frälseman tilldelats något slott utan tillhörande län så hade detta rimligen inte heller varit något maktcentrum utan en ren försvarspunkt).

text: :::::::::Jag är rätt säker på att jag vid något tillfälle sett Per Brahes privilegier beskrivas som de mest långtgående som utfärdats, men jag lyckades tyvärr inte hitta stycket igen.

text: :::::::::andejons (diskussion) 5 februari 2017 kl. 10.28 (CET)
replies: text: ::::::::::Frågan om slott kontra mark handlar om perspektiv. Det var rent allmänt inte frågan om ett slott ”med underlydande områden”. Grevskapen (och friherreskapen) gavs inte i första hand för att länstagaren skulle få ett slott utan att det skulle få ekonomisk avkastning av förläningen. Vissa förläningar omfattade inte ens något herresäte och länstagaren kunde mycket väl ha sitt huvudsäte i någon helt annan del av riket. Ta Axel Oxenstierna som exempel. Han hade först friherreskapet Kimito i sydvästra Finland. Senare fick han grevskape Södermöre i södra Småland. Själv bodde han på Tidö slott i Västmanland, när han inte residerade i Stockholm.

text: ::::::::::Diskussionen gällde grevskap tills du menade att Visingsborg var ”den mest ’feodala’ förläningen i Sveriges historia”. Diskuterar vi feodala förläningar, så måste hertigdömena inkluderas.

text: ::::::::::Exakt hur mycket grevskapet Visingsborg skilde sig från andra grev- och friherreskap kan jag inte uttala mig om just nu (jag får som sagt återkomma till det när jag har litteratur inom räckhåll), men riktigt så unikt som du vill få det till var det som visat inte.

text: ::::::::::/B****n (diskussion) 5 februari 2017 kl. 11.11 (CET)
replies: text: :::::::::::Även under medeltiden gavs förläningar ut i syfte att ge avkastning; tanken bakom pantlänen var knappast att ge fordringshavarna residens. Jag ser inget som säger att det är rimligt att under medeltiden låta mark och slott utgöra en enhet medan man under senare tider måste separera de två.

text: :::::::::::Även om Visingsborg inte skulle utgöra ett absolut undantag på någon punkt så menar jag likväl att det inte går att säga att borgarnas betydelse upphörde med medeltiden. Om vi nu skall inkludera hertigdömena så utgör de snarast ett motargument mot detta: Hertig Karl på Nyköpinghus stod knappast någon medeltida borgherre efter.

text: ::::::::::andejons (diskussion) 5 februari 2017 kl. 14.57 (CET)
thread_title:  Sölvesborg