Diskussion:Finlandssvenska

message: Det vore bra med en lista över finlandssvenska ord som skiljer sig från rikssvenska. --Yvwv [y'vov] 3 juni 2005 kl.00.33 (CEST)
replies: text: Jag gjorde ett försök att påbörja en lista. Av naturiga skäl ha de en viss skolanstrykning, eftersom det är i min roll som rikssvensk lärare i finländsk skola jag upptäckt hur man kunnat bli missförstådd. /RaSten 3 juni 2005 kl.02.22 (CEST)
replies: text: :Borde inte en del vedertagna finlandismer finnas med i Wiktionary? Hur skall de kodas? Borde det finnas en särskild kategori (annat än "dialektal" som ju inte är alldeles exakt tillämplig)? Då kunde man ju mesamma länka dit, och i motsvarande mån banta ner den ärligt talat lite väl omfattande listan här. era 13 mars 2007 kl 07:09 (EEST)
Ville bara påpeka att många av de "finlanssvenska" orden och uttrycken i tabellerna är mer standard-svenska här i Göteborg än de som står som "rikssvenska"...
thread_title:  Ordlista 

message: I artikeln finns verbet slippa i lite fel form. Om man på finlandssvenska säger "Jag slipper att städa" så menar man för det mesta samma som på rikssvenska. Det används nog också i motsatt betydelse, men mer sällan. Däremot "Jag slipper OCH städa" betyder att man slipper till att städa. Märkväl att detta inte heller är godtagen finlandssvenska, utan talspråk som inte godkänns i tryckt text. /Humppe 13 juli 2005 kl.14.20 (CEST)
replies: text: Kan du hitta en bra formulering? För mig var det ett problem när jag var nyiflyttad i Vasa, och det ledde till ett och annat missförstånd mellan mig och mina elever. "Får vi slippa nu?" var en fråga jag inte fattade. Och när jag på ett prov skrev "Du slipper göra uppgift 13, om du..." missförstods instruktionen helt. /RaSten 14 juli 2005 kl.08.09 (CEST)
replies: text: :Jobbigt, eftersom distinktionen och/att ofta går förlorad i rikssvenska där båda uttalas som "å". (Har hört om språkforskare som tror att ordet "att" kan försvinna eftersom det är så många som använder det felaktigt.) Har sett det skrivas felaktigt också, ungefär som "Jag tycker om och lyssna på musik" eller "Jag är bra på och sporta".
replies: text: ::Var nog direkt felaktig som stod där tidigare. Humppe skriver rätt att "slippa och" kan användas i betydelsen "komma åt", men problemet är att i de flesta dialekter används "slippa att" och "slippa och" helt parallellt. Därmed är nog skillanden endast i användningsområdet. Om man säger "slippa och städa" tror jag nog inte en finlandssvensk (åtm. i södra finland) tänker på annat än att man inte behövde städa! Däremot kan man bra höra utrryck med slippa i betydelsen komma åt/in/till t.ex. som "jag slapp in till universitetet/konserten" i betydelsen jag kom in på universitetet/konserten. Swana 25.8.05
replies: text: ::::Jag slapp in till konserten torde inte ha med slippa att göra utan med  släppa, jag släpptes in; jfr jag slank in till/på konserten/ 82.182.149.179 25 september 2009 kl. 21.13 (CEST)

text: :::OK, är det ett finlandssvenskt uttryck? Det har jag hört förut, iallafall, men kommer inte ihåg om det var i ett rikssvenskt eller finlandssvenskt sammanhang...
Jag tror att ett av de bästa exemplen på "slippa" kommer från skolan, där någon kan säga 
"Slipper vi klockan 2 idag" 
i betydelsen "får vi gå (redan)klockan 2 idag. Det kommer med största sannnolikhet från 
"Slipper vi lektionen i t.ex. fysik" 
i betydelsen 
"är vi lediga från lektionen i fysik" 
Då slipper vi alltså skolan kl 2, och då är fortsättningen given: 
"Jo, vi slipper fysiken idag så vi slipper klockan 2"
--84.248.119.148 12 juli 2019 kl. 05.03 (CEST)
-----Ang. "att slippa x städa" - egentligen säger man väl "jag slipper städa" om man menar att man inte behöver städa (utan något bindeord). Jag är också benägen att påstå att man använder "slippa att/slippa och" parallellt (även om det skulle finnas en teoretisk skillnad) eftersom bägge uttalas likadant - "ja slipper å städa".
thread_title:  Att "slippa" 

message: Som finlandssvensk har jag aldrig hört detta begrepp, men nog "fastlands-Finland". Ålänningarna kallar fastlands-Finland för "Riket"... mvh. User:Janke från en-wikipedia.
replies: text: :Jag snodde denna text från finska regeringen hemsida: "I början av 2004 fanns det i Fasta Finland 428 och i landskapet Åland 16 kommuner." Kan det vara så att frasen Fasta Finland är en översättning av finskans Manner-Suomi, som av något skäl verkar mer ordagrann, och därför bättre, än Fastlandsfinland, men som ingen egentligen använder i spontant talspråk? Man säger Fastlandssverige, oftare svenska fastlandet, men knappast Fasta Sverige. (Det låter som en slogan till en bantningskampanj.) Jeff
replies: text: :: ;-) Det kan mycket väl vara en dålig översättning från finskan. Sådana vimlar det av i finlandssvenskan, tyvärr. Janke --85.76.95.49 7 oktober 2005 kl.09.51 (CEST)
replies: text: :::Jag bytte till "Tre (Korsnäs, Larsmo och Närpes) av kommunerna på finska fastlandet", hoppas ni inte har nått imot det, annars så kan ni ju byta ut det till nått bättre. Föresten varför håller ni bara på och diskuterar detta och inte fixar till det? Vågar ni inte :) Var djärvaa --Kruosio 7 oktober 2005 kl.10.18 (CEST)
Jag tycker det är fel då ålänningarna talar om "fasta Finland" eller "Riket". Till exempel Åbolands skärgård består av ca 40.000 öar, varav Pargas, Nagu, Korpo, Houtskär, Iniö, Kimito, Dragsfjärd, Västanfjärd är de största (de kommunerna består i sin tur av mindre öar och holmar). I synnerhet i västra Åboland kryllar det av större och mindre landsvägsfärjor. Att t.ex. ta sig till Houtskär från "Fastlandet" kräver hela tre landsvägsfärjor. Mina egna iakttagelser är att skärgårdsbefolkningen i västra Åboland dessutom alltjämt verkar betrakta sig som öbor - inte fastlänningar.
thread_title:  Fasta Finland 

message: Hej på er! Redigerade bara en mening som angår användning av svenska/finska ortsnamn på tyska. Det är ganska länge sedan att Helsingfors hette "Helsingfors" på kartor i Tyskland, Österrike eller Schweiz. Jag kommer ihåg ngn tysk karta från inbördeskrigets tid (alltså omkring 1918) där det hette "Helsingfors". Men redan Olympiaden i Helsingfors (1952) var Olympiaden i Helsinki... Känner inte heller ngn som säger Nyslott, Villmanstrand eller Nystad. Tyvärr - men så är det. Om ngn vet bättre - vara djärva :-) 
Hälsningar från Schweiz, rebekka
      
Praxisen brukar väl vara den att man i främmande språk använder det namn som majoriteten av platsens invånare använder, ifall det främmande språket inte har ett eget specifikt namn för stället. Om majoriteten alltså talar finska, används det finska namnet. Därför används Helsinki för Helsingfors på exempelvis engelska och tyska. Däremot är Mariehamn just Mariehamn på dessa språk, även om dess finska namn är Maarianhamina. --Alexej 3 februari 2006 kl.19.52 (CET)
thread_title:  På tyska 

message: Hårdskiva betyder nog inte hårddisk utan masonit!
replies: text: Vet inte om ovanstående är avsett att vara skämtsamt skrivet eller inte, men i svenskspråkiga datorbeskrivningar i Finland är ordet hårdskiva vanligt förekommande (och motsvarar rikssvenskans hårddisk). I finland används också tecken i stället för rikssvenska (?) byte, exempelvis säger man "min dator har en hårdskiva på 160 Gt". --Ztaffanb 4 april 2006 kl.11.44 (CEST)
replies: text: :Frågan är dock om ett fel, som är rätt välspritt, typ hackare och krackare. Den felaktiga termen kommer välan från finskan var även där "kovalevy" är fel, fastän det används nästan mer än korrekta kiintolevy.

text: :Dessutom kan jag nog inte minnas var jag skulle märkt finlandssvenskar använda den finska förkortningen för byte (byte=tavu på finska). Det kan närmast vara frågan om att någon glömt någonstans o översätta enheterna då man exempelvis översatt en finsk broschyr eller något sådant.. Gillis 10 augusti 2006 kl. 18.37 (CEST)
thread_title:  Hårdskiva 

message: är lite väl dum då den inte riktigt ger något mervärde förutom den tidigare kartan. Kusten råkar nämligen även vara den mest tättbefolkade, och med de till arealen mindre kommunerna.
Gillis 8 augusti 2006 kl. 19.36 (CEST)
replies: text: Den illustrerar procentantalet på ett annorlunda sätt.MoЯsE 8 augusti 2006 kl. 20.23 (CEST)
replies: text: :Vilket sätt skulle detta vara? jag menar som skiljer sig från den andra kartan som är presenterad. Gillis 8 augusti 2006 kl. 22.19 (CEST)

text: :Starkare färger - högre inslag av svenska, vice versa. MoЯsE 8 augusti 2006 kl. 22.57 (CEST)
replies: text: ::Tja, nog stämmer det på kommunbasis, men ger ingen större uppfattning om antalet finlandssvenskar i Finland då kommuenrnas populationsdensitet osv. är olika. Men visst kan vi för min del lämna den kartan där. Jag tror det var så att just den bilden dock skippades på engelska wikipedia. Gillis 10 augusti 2006 kl. 18.37 (CEST)
thread_title:  kartan över finlandssvenska kommuner 

message: Nu blev jag nyfiken. Om de i Sverige talar om att låsa dörren när de menar det vi i Finland menar när vi talar om att stänga dörren, vad säger de då när de menar det vi menar med att låsa dörren?  Eller gör de kanske ingen skillnad mellan att stänga (utan att låsa) och att låsa?
replies: text: dock säger vi finlandssvenskar ju ofta stäng då dörren även låses, en vana från abloy-lås som låser sig autoamtiskt, det gör väl låsen automatiskt i sverige också för det mesta? men det gör de inte i alla länder. Men ifall rikssvenskar faktiskt säger lås fastän inte dörren låses är det ju kufiskt ologiskt.
replies: text: :Kollade saken över nätet med en rikssvensk bekant. Det verkar som det fungerar i princip på samma sätt där (alltså lås då man låser stäng ifall man stänger men inte låser), jag tror denhär "finlandismen" dock kan vara mer av en låsfråga än språkfråga, eftersom abloy-lås i Finland nästan alltid går i lås av att bara stänga dörren, medan i Sverige väl inte en så stor andel av dörrarna faktiskt går i lås av att bara stänga dem. Varav man kanske ibland säger bara stäng då man låst (vilket ju automatiskt händer) men då jag är utomlands säger jag nog specifikt låst ifall det är ett land var dörrarna oftast inte går i lås av sig själva.
thread_title:  Stänga eller låsa dörren 

message: Är det säkert att "dona" kommer från finska? Svenska "dona" i betydelsen "pyssla" kommer enligt "Svenska akademins ordbok" från lågtyska doon (besläktat med engelska "do"), där inget nämns om finskt ursprung. Det kan ju iofs vara frågan om två olika ord här, men det behöver förtydligas. 惑乱 分からん 27 september 2006 kl. 15.06 (CEST)
replies: text: Många av de finska motsvarigheterna i kommentar-spalten är missvisande, eftersom alla finlandssvenska uttryck inte kommer från finskan. Tvärtom kommer många av de finska från finlandssvenskan. Någon som vet exakt vilka ord som kommer direkt från finskan kunde städa i kolummen och ta bort missvisande kommentarer. Det är bättre att återge de finska motsvarigheterna endast om de har ett relevant samband. Migro 27 september 2006 kl. 18.25 (CEST)
replies: text: :Eller kolla upp saken ordentligt i en bra etymologisk ordbok. Det är många som uttrycker sig tvärsäkert i språkfrågor (ofta av mer eller mindre nationalistiska skäl, framhäva ett språk som "viktigare" än det är, etc.) utan att ha några källor att uderbygga sina påståenden med... 惑乱 分からん 27 september 2006 kl. 19.55 (CEST)
replies: text: ::Vilken är källan till att "dona" skulle vara Helsingfors-slang? Enligt vad jag vet är det allmänt på många håll. Men visst, det är en småsak.
thread_title:  Dona 

message: Jag är osäker på om den åländska svenskan räknas som finlandssvenska. I så fall är det nog mer av politiska än av lingvistiska skäl. Är det någon annan som är säker? Skvattram 17 februari 2007 kl. 02.28 (CET)
replies: text: Lingvistiskt är den ett mellanting. Så har dialektforskare beskrivit den. Själv tycker jag att tonfallen är centralsvenska, men vissa av ljuden är finlandssvenska. Har dock haft rätt begränsad kontakt med åländska - och än mindre med roslagsdialekten i Stockholms skärgård, som den torde likna mest. "Finlandssvenska" skulle inte alls finnas, om det inte uppstod 1917, då politiken gjorde det relevant att gruppera ihop österbottniska, nyländska, åboländska - och åländska? --Jeff 18 februari 2007 kl. 19.57 (CET)
replies: text: :Med tanke på hur det politiska läget såg ut just då så måste det vara ett synnerligen kontroversiellt påstående.

text: :/Tuomas -- 80.251.207.37 1 april 2007 kl. 16.01 (CEST)
replies: text: ::Tja! Jag som lingvist och kan är jävligt intresserad av språk, sociolekter och inte minst dialekter så bör åländskan räknas till de svenska målen i Sverige. Om man kollar på dess fonologi så är detta väldigt släkt med sveamålen. 28 oktober 2013 kl. 00.22 (CEST)
thread_title: Åland

message: Som finne bosatt i Blekinge tycker jag att artikelns användning av begreppet "rikssvenska" är både slarvig och slapp. De flesta språkliga drag som här anges vara rikssvenska används lika lite i södra Sverige som de används i Finland. Detta gäller inte minst uttalet av r-ljudet och de olika sorternas tje-/sje-ljud. Man skulle också kunna misstänka att situationen är densamma i norra Sverige.
/Tuomas -- 80.251.207.37 1 april 2007 kl. 16.01 (CEST)
replies: text: Det kan gott påpekas i artikeln, om det går utan en alltför lång utredning, att uttalsskillnaderna beskriver "standardfinlandssvenska" contra stockholmska/uppsvenska, som är den sverigesvenska finlandssvenskar oftast hör och kallar för "rikssvenska". "Standardfinlandssvenska" finns heller inte riktigt. Såvitt jag är rätt informerad är det mest bara i Helsingfors, eller delar av Nyland, man uttalar "djur" med d och "situation" med t ("-tjon").--Jeff 10 april 2007 kl. 10.18 (CEST)
thread_title: Rikssvenska

message: Halva min släkt är från finland och talar finlandsvenska, när vi badar bastu så brukar jag ibland fråga ifall vi ska gå och bada, då kollar de oförstående på mig (inte längre) och frågar ifall jag vill simma.
Jag tycker att den skillnaden bör tas upp i ordlistan, där bara översättningen basta => bada bastu finns. --Gurkzor 8 maj 2007 kl. 17.25 (CEST)
replies: text: Jag blev lite konfunderad över vad du menade. Om någon säger att den går och bada tror jag som finlandssvensk att den tar ett bad i badkaret (eller jacuzzin). Orden tycks ha flera betydelser. Enligt mej badar man i badkar, simmar gör man i havet. I bastun badar man bastu. mvh Migro 8 maj 2007 kl. 18.02 (CEST)
replies: text: :Ok, då förstår jag. Jag är inte själv finlandssvensk, utan har bara kontakt med dem. Varifrån finland kommer du? (tänkte ifall det har att göra med regionella skillnader) --Gurkzor 8 maj 2007 kl. 19.12 (CEST)
replies: text: ::Jag som österbottning talar nog om att "bada bastu" --MoRsE 8 maj 2007 kl. 21.51 (CEST)
replies: text: :::Men badar du även i havet, eller simmar du där? --Gurkzor 8 maj 2007 kl. 23.00 (CEST)
replies: text: ::::Ursäkta att jag kommer in, en aning, sent på tråden. Jag skall försöka hjälpa till att reda ut begreppen. Det är nämligen så att när en (riks-)svensk bastar så badar en finlandssvensk bastu. En (riks-)svensk badar aldrig bastu han eller hon bastar däremot alltid. Så över till ordet simma. En finlandssvensk går glad i hågen till simstranden för att sola och simma medan (riks-)svensken går glad i hågen till badstranden för att sola och bada. (Riks-)svensken går dock inte alltid till badstranden för att bada. Han eller hon kan också gå dit för att simma men då gör personen  det med den uttryckliga målsättningen att förbättra sin kondition. En person i Sverige kan motionssimma, träningssimma och tävlingssimma men tar personen ett dopp i sjön för nöjes skull så badar alltså personen. Att skriva om språk kan vara underhållande ibland. Pax 4 juni 2007 kl. 02.44 (CEST)
replies: text: :::::Precis den uppfattningen har jag, men är det möjligt för en finlandssvensk att bada i vattnet?--gurkzorbd 4 juni 2007 kl. 08.14 (CEST)
replies: text: ::::::Det var en bra följdfråga sign. gurkzor. Visst händer det att en finlandssvensk person kan bada i vatten. Han eller hon kan t.ex. bada i badkar, bada i badtunna och bada i bubbelpool. Vinterbada i en vak kan även en finlandssvensk vinterbadare göra för där trampar han eller hon huvudsakligen vatten och tar på sin höjd bara några få simtag. Pax 4 juni 2007 kl. 21.57 (CEST)
replies: text: :::::::Man kan bada bastu även i Sverige, men man kan även basta. Att vi i Sverige säger basta skulle kunna vara påverkan från den mycket stora andelen finnar som bor i Sverige. De är ju experter på bastubadande så det är inte så konstigt att vi tagit efter dem. De säger "basta" när de talar om att bada bastu. Det skulle kunna bero på att verbet "saunoa" är enkelt och inte bildas tillsammans med ordet bada på finska.Åke (diskussion) 12 oktober 2020 kl. 09.09 (CEST)

text: :::::Ovanstående stämmer inte helt, man kan "bada bastu" i Sverige också. 140.166.206.23 2 januari 2024 kl. 15.18 (CET)
thread_title:  Bada eller Simma 

message: Kan inte "egnahemshus" komma från "vårt egna hem"? Dessutom flyter det bättre än "egethemshus", där t:et gör ordet stakigt. 惑乱 分からん * \)/ (\ (< \) (2 /) /)/ * 7 oktober 2007 kl. 11.32 (CEST)
replies: text: Inte vet jag, men frasen "Egna hem" och sammansättningar som "egnahemsrörelsen" används även i Sverige, bland annat finns det villastadsdelar i Fagersta, Huskvarna och Kristianstad som heter Egna Hem. Att det är vanligare i finlandssvenska kanske snarare beror på att "villa" har en annan betydelse? Men frasen kan ju ändå ha kommit från finska. //Essin 7 oktober 2007 kl. 12.00 (CEST)

text: Fram tills de senaste decennierna var det faktiskt inte normalt på svenska att säga "vårt egna hem". Man kunde i och för sig säga det, men det var nog i så fall för att markera att man är extra spontan - det hade en lite barnslig klang. Men på senare år har det ju blivit normalt. (Det vedertagna har alltså varit "vårt eget hem".) 140.166.206.23 2 januari 2024 kl. 15.16 (CET)
replies: text: :Diskussionen som du svarade på är 16 år gammal, så vet inte vad poängen med svaret är riktigt, men ”egna” i ”egna hem” är i alla fall plural enligt SAOB. —Lundgren8 (d · b) 2 januari 2024 kl. 18.26 (CET)
thread_title: Egnahemshus

message: Ett enda a-ljud 
"Kontrasten mellan främre och bakre a-ljud saknas; "kaffe och bakelser" uttalas med ett enda a-ljud i stället för 'käffe och båkelser'."
Varför skulle det uttalas "käffe och båkelser"? Det gör det ju inte i Sverige heller.
Skvattram 21 oktober 2007 kl. 12.57 (CEST)
replies: text: Beskrivningen över ä-ljudet lät också märklig. Jag försökte korrigera den, men är rädd för att det kan ha blivit ännu mer fel. =S Uttalas alltså "räv" och "rev" likadant, eller har jag missförstått? 惑乱 分からん * \)/ (\ (< \) (2 /) /)/ * 30 oktober 2007 kl. 16.41 (CET)

text: Okej, det som meningen syftar på, med sin klumpiga formulering och underliga exempel är att svenskt kort och långt a-ljud har olika kvaliteter, förutom enbart längden. Kort a är IPA:, medan långt a är IPA:. Jag tror att den finlandssvenska distinktionen borde vara IPA: kontra IPA:, men är inte helt säker. Det här är anledningen till varför fonologi alltid bör beskrivas med IPA, eftersom det i regel annars blir oklart, luddigt och förvirrande... 惑乱 分からん * \)/ (\ (< \) (2 /) /)/ * 30 oktober 2007 kl. 16.50 (CET)
replies: text: :Ett ämne jag kan utbreda mig över hur länge som helst!:) Ja; räv och rev uttalas lika i finlandssvenskan. (bägge som "e") Dessutom är det finlandssvenska ä'et (som "ä") betydligt bredare än det "rikssvenska", ungefär som i det engelska "fair", exempelvis i "ärlig". (menvisst, svenskarna uttalar naturligtvis engelskan lite annorlunda också, och jag känner inte IPA) En sak som ingendera av oss egentligen märker att är olika, förrän vi ska förklara hur nånting uttalas. Och vad beträffar "a",  så låter det nog i våra öron som ni skulle säga kåkor och båkelser, medan jag nog tycker att kaffe har ett ungefär likadant a som vårt. (medan ert "k" är mer explosivt än vårt) -Islander 16 november 2007 kl. 01.13 (CET)
replies: text: ::Tack för svar. Det är av såna här anledningar IPA är praktiskt. Det är neutralt och direkt, medan icke-lingvistiska beskrivningar ofta blir personligt förnimmda (eller förnumna, eller vad det nu blir) beskrivningar över uppskattade distinkta särdrag, som i regel formas och begränsas efter de/t språket/n man själv vuxit upp med. 惑乱 分からん * \)/ (\ (< \) (2 /) /)/ * 16 november 2007 kl. 15.31 (CET)
thread_title: Konstig beskrivning

message: Antalet finladssvenskar längs kusterna sägs vara "265 000 invånare i Nyland, Egentliga Finland och Österbotten (5,1 % av befolkningen)". Avses andel av befolkningen i "fastlandsfinland" eller av landets befolkning? Hur som helst är formuleringen mycket vilseledande, då den med säkerhet inte gäller andelen i nämnda landskap. Vore det måntro bättre att ge statistik för hela Finland och för Åland? I några sammanhang kanske "xx på Åland och yy i övriga Finland" vore vettigast; att nämna skärgårdskommunen Larsmo som en av de svenskaste kommunerna på "fastlandet" är ju rätt missvisande.
--LPfi 19 november 2007 kl. 14.18 (CET)
thread_title:  Språkstatistik 

message: I någon mån har exemplen i tabellerna över skillnader mellan finlandssvenska och rikssvenska mer eller mindre kraftig betoning på ord som är mera vanliga i Helsingforsregionen (om detta är beskrivande för all finlandssvenska är en annan fråga) än annorstädes i Svenskfinland. Är ingen expert på ämnet, men kanske borde det framhållas mera att det är fråga om exempel som inte gäller överallt/för alla finlandssvenskar. Alternativt borde exemplen beskäras lite eller (vilket kan vara en rullande snöboll) utökas med andra exempel för ett mera representativt sampel. 130.232.144.221 30 juni 2008 kl. 15.10 (CEST)
thread_title: Exempeltabellerna

message: Jag tar bort denna icke-källbelagda diskussion:
replies: text: Detta beror på att ifall man vill garantera en maximal funktionell tvåspråkighet för barnen, dvs förstärka deras svenska i ett samhälle där finskan de facto är det dominerande språket som alla vuxna med minst gymnasieutbildning förväntas kunna mer eller mindre flytande, är det oftast i praktiken nödvändigt att tvåspråkiga barn går i skola på svenska. Barn från tvåspråkiga familjer som går i finsk skola talar vanligtvis finska något bättre än svenska, medan tvåspråkiga barn som går i svensk skola som regel behärskar båda språken ungefär lika bra. Detta gäller särskilt för orter med övervägande finskspråkig majoritet, där merparten av den tvåspråkiga befolkningsgruppen bor.
Diskussionen skulle vara intressant, men jag misstänker att det är frågan om egen forskning. Har någon tillgång till forskning om saken? Folktingets rekommendationer (t.ex. broschyren Ge ditt barn en gåva) kan också vara intressanta i sammanhanget, om de uttalar sig mer specifikt.
--LPfi 17 februari 2009 kl. 11.00 (CET)

text: Bra att du tog bort det. Hade själv funderat på det. Det är i och för sig inte alls omöjligt att påståendet är korrekt, men dels saknar det ju attribuering, dels är det väl på gränsen till vad som borde platsa i WP.

text: /Degeröbo 21 februari 2009 kl. 23.54 (CET)
thread_title: Modersmål och skolspråk

message: Jag har alltid antagit att finlandssvenskans "stöpsel" kommer från det finska slangordet "töpseli" för samma sak. Kommentaren på sidan verkar vara egen forskning och följaktligen undrar jag om den är ett dugg mer tillförlitlig än min uppfattning att det är långsökt att ordet skulle komma från tyskan med tanke på hur mycket mer finlandssvenskar kommer i kontakt med finsk slang.
Åtminstone några versioner av Macintosh operativsystem i Sverige har angett att det är så och så mycket utrymme ledigt "i skiva". Innan jag träffade på det exemplet, hade jag antagit precis samma sak som den som skrivit kommentaren men Macintosh lär ju ha använt sig av professionella översättare från engelska och därför är jag inte alls säker på att det har någonting med finskans inflytande att göra. Dessutom är den mer korrekta finska översättningen av engelskans "harddisk" inte "kovalevy" (direktöversatt: hårddisk) utan "kiintolevy" (direktöversatt: "fast" skiva)
Jag tänker inte gå och göra några ändringar än men tänkte ändå dela med mig av vad jag lade märke till. 
replies: text: Varifrån har då det finska töpseli kommit från? Antagligen från tyskan/ryskan, och det är fullt möjligt att ordet tagits direkt in i finlandssvenskan och inte gått via finskan och tagits in i finskan via svenskan. Det är svårt att veta då det är frågan om ett ord från förra sekelskiftet. Det är fel att anta att alla finlandssvenska utryck endast kommer från finskan. I många fall är det tvärtom. Det är speciellt nyare ord i finlandssvenska som kommer från finskan, medan äldre ord oftast spridits andra vägen. --Migro 5 maj 2009 kl. 10.41 (CEST)
replies: text: :1. Noteras bör att hard disk på tyska heter Festscheibe trots att innehållet stundom snurrar. Därmed i stället menandes att det (normalt) inte går på något enkelt sett ta bort den; den sitter fast. Klintolevi och fastskiva i Finland skulle kunna vara inspirerat av den tyska termen. Svenska hårddisk är ren anglicism; samma med kovalevi. Huvudminne vore en bättre term, men jag har aldrig sett det nominerat av någon erkänd terminstans. Kanske dags att puffa för det i såväl Sverige som i svensktalande Finland (med passande översättning till finska).
replies: text: ::Hard disk pa engelska torde ha varit i kontrast med Floppy disk. Det skulle förklara finlandssvenskans hardskiva och finskans kovalevy.

text: :2. Som rikssvensk vet jag inte säkert vilket slags kontaktdon stöpsel resp töpseli motsvarar, men jag noterar följande:    Nutida tekniska termer på ryska är ofta inlån från tyska. Om töpseli invandrat från ryska, så är det antagligen tyska Stöpsel som ligger bakom i ett led tidigare. Men naturligtvis kan ordet tänkas ha kommit direkt ifrån tyska, kanske i samband med tyska trupper i Finland omkring 1940. Aktuellt slag av komponent är en uppfinning från början av 1900-talet, så töpseli kan knappast ha kommit in i finskan tidigare än så. Observera att Stöpsel motsvaras av engelska jack (ett hankontaktdon), på svenska jackpropp eller förkortat enbart jack, f ö kontroversiellt i fråga om neutrum eller utrum. Ibland avses dessutom med jack inte en propp utan ett håltag (jfr telefonjack). Motsvarande honkontaktdon är Klinke resp socket. När det gäller stiftpropp (som passar i ett håltag) motsvaras det på tyska inte av Stöpsel utan av  Stecker,     Ovan sägs att finlandsvenska stöpsel anses vara slang. Kanske är det snarare jargong bland lata nördar (!) som tagit intryck av tysk litteratur och inte orkat komma på en inhemsk term, alltså helt enkelt en germanism. Hur detta kommer in på erkända finska och finlandsvenska termer vet jag inte, men det vore högeligen intressant om någon finsk tekniskt sakkunnig (inte lingvist som är teknisk dilettant) kunde reda ut (gärna med bild) vad slags komponent som avses med termen töpseli./ 82.182.149.179 25 september 2009 kl. 23.06 (CEST)
replies: text: ::En stickkontakt har kallats stöpsel långt innan 1940. Då syftade man vanligen på den bakelitkropp med två cylindriska stift som fanns i änden på den sladd (bestående av två ledare tvinnade kring varandra) som fanns i till exempel en bordslampa eller ett strykjärn. Med tanke på hur tekniska innovationer spriddes i början av 1900-talet tycker jag det verkar mest troligt att även ordet lånats från tyskan till finlandssvenskan, och till finskan antingen direkt från tyskan eller via finlandssvenskan. Men den kan även ha kommit via ryskan till både finskan och finlandssvenskan. Elektrifieringen skedde ju snabbt så det kan ha varit en pingpong-situation, men kusterna elektrifierades generellt tidigare än inlandet. Det vore intressant att veta om ordet någonsin använts i Sverige. Att ordet är populärt i finlandssvenskan hänger säkert samman med att ordet kontakt är så mångtydigt. Det är ju först mycket sent som man i Sverige bringat riktig reda mellan stickkontakt och vägguttag (stöpsel respektive väggkontakt i finlandssvenskan).   Oshifima 24 februari 2010 kl. 17.55 (CET)

text: ::Hugo Bergroth anger i sin bok Högsvenska Kortfattad hjälpreda vid undervisning i modersmålet, Helsingfors 1924, att stöpsel är en germanism, och meddelar därtill att den högsvenska motsvarigheten vid den tiden var "propp". "Sätta proppen i kontakten" menar han att man borde säga för att inte avvika för mycket från högspråken. Detta sistnämnda kastar kanske också ljus över varför målen i Sverige har varit mindre stabila på den här punkten än finlandssvenskan. Propp betydde ju samtidigt säkring, så det förelåg besvärande tvetydighet, vilket det inte gjorde i frågan om stöpsel. Oshifima 25 februari 2010 kl. 16.07 (CET)
thread_title:  Stöpsel och hårdskiva 

message: Lunta är inte synonymt med fuska, utan handlar specifikt om att kolla provsvar i bok/anteckningar (eller motsvarande situationer, kolla upp något man glömt men som man tycker med sig att man borde känna till).
replies: text: : Stämmer ej, se lunta = underslev.
replies: text: :: Den angivna artikeln har (eller hade) inga källor. Min finlandssvenska uppfattning av ordet är det samma som enligt första inlägget. --LPfi (disk) 23 oktober 2012 kl. 13.39 (CEST)
thread_title:  Lunta 

message: Ord som laga och fara omnämns inte ens i artikeln. Nån som trivs med språket på sidan kan lägga till dem.
replies: text: De orden är allmänsvenska (se wikt:laga, wikt:fara). Vad gäller uttalet, se Kortstavigt uttal av vissa ord, med exempel som "sidu", "före" och "fari". --LPfi 26 maj 2010 kl. 09.53 (CEST)
thread_title:  Fler ord 

message: Uttalas "skyma" med sje-ljud (I finlandssvenska snarare [ʃ] än [ɧ], tydligen) eller med starkt sk-ljud [sk]? Och har någon koll på etymologin? Det låter inte otroligt att det är någon sorts avljudsvariant på "skumma" (jfr skum-skymma, full-fylla etc) och SAOB listar flera betydelser av "skumma" som är liknande.  惑乱 分からん * \)/ (\ (< \) (2 /) /)/ * 7 juni 2011 kl. 12.56 (CEST)
replies: text: Skyma? Menar du skymma? På standardfinlandssvenska uttalas skymma med sje-ljud [ʃ] (schymma), men jag antar att det i vissa dialekter också kan uttalas med s och k skilt för sig. Då tänker jag främst på Östnyländska i allmänhet och Sibbodialekt i synnerhet. --Migro 7 juni 2011 kl. 23.03 (CEST)
replies: text: :Det nämns ett ord i artikeln, skyma, som anges betyda skrapa av det godaste lagret av något, eller liknande. 惑乱 分からん * \)/ (\ (< \) (2 /) /)/ * 9 juni 2011 kl. 21.58 (CEST)
replies: text: ::Ser man på, det ordet har jag aldrig hört. Jag antar att det är ett regionalt ord och kan inte klassas som allmänt finlandssvenskt (listan innehåller en hel del sådana ord, och de borde egentligen inte finnas på denna lista, utan på en lista om den dialekt där ordet används). Utan att känna till saken närmare skulle jag våga påstå att skyma uttalas [sk-] och med kort y. Högst antagligen är skyma besläktat med skumma. Det finns ett utryck att skumma grädden av mjölken, vilket väl betyder samma som skyma. --Migro 10 juni 2011 kl. 22.27 (CEST)
replies: text: :::Jo. Tack för svar. 惑乱 分からん * \)/ (\ (< \) (2 /) /)/ * 11 juni 2011 kl. 20.48 (CEST)
thread_title: Skyma

message: Artikeln innehåller alldeles för många ad hoc-beskrivningar av fonologi. Kan någon som har koll skriva om till IPA och eventuellt lägga upp ljudfiler? 惑乱 分からん * \)/ (\ (< \) (2 /) /)/ * 7 juni 2011 kl. 12.59 (CEST)
thread_title: IPA

message: Är finlandssvensk och har aldrig hört någon säga (eller läst) arbus istället för vattenmelon. Troligtvis är det ett gammalt finlandssvenskt uttryck. Radering? Wickholm 23 augusti 2011 kl. 18.40 (CEST)
replies: text: Det listas i SAOB: , det verkar finnas en hel del ålderdomliga och dialektala uttryck i listan, annars, som verkar valda snarare för att skilja ut finlandssvenska från svenska, än för att de är allmänt vedertagna. 惑乱 分からん * \)/ (\ (< \) (2 /) /)/ * 7 september 2011 kl. 23.24 (CEST)
replies: text: :Jag har finlandssvenska vänner från Helsingfors som säger arbus. Jag lärde mig det av dem och det finns (om jag inte missminner mig i Finlandssvensk ordbok. Se även wikt:arbus. --Lundgren8 (d · b) 7 september 2011 kl. 23.32 (CEST)

text: :Det tas även upp av Mikael Reuter i den angivna källan här. Där står det att det har stark ställning i i synnerhet Helsingforsområdet. --Lundgren8 (d · b) 7 september 2011 kl. 23.38 (CEST)
Okej, själv bor jag i Västnyland och har aldrig hört ordet.Wickholm 9 september 2011 kl. 07.32 (CEST)
replies: text: ::Vi talar helt allmänt om arbus här i Helsingfors.
Jag bor i Östnyland och hade aldrig förr hört det. Kanske man kan tillägga i kommentarsfältet "mest använt i Helsingforstrakterna"?
thread_title:  Arbus = vattenmelon? 

message: Den högsvenska dialekten uppfattas som tydligare och mer utarbetad av de flesta, inte bara av lekmän, trots att satsmelodi och betoningar avviker och en del ljud saknas.  
(- De enda som kan tala svenska är finlandssvenskarna, sade ofta chefen för talpedagogerna på Sveriges Radio uppgivet när hon tvingades träna stockholmare och andra med svårbegripliga dialekter, med enahanda vokalanvändning och mängder av sammandragna ljud i talet. 
Det var när jag började på företaget 1975. Idag är uttalet kanske ännu viktigare, eftersom radiomaterialet ofta passerar ett dåligt mobilnät eller satellitnät. Dessutom har alltfler lyssnare inte svenska som huvudspråk.)
replies: text: Har det här inlägget någon encyklopedisk relevans? Är det inte enbart personligt tyckande? 惑乱 分からん * \)/ (\ (< \) (2 /) /)/ * (disk) 15 juni 2012 kl. 17.32 (CEST)
replies: text: : Vad som kan ha encyklopedisk relevans är att finlandssvenskan (högsvenskan?) lär vara den variant av nordiska språk som lättast förstås av de flesta andra. Jag kommer inte ihåg exakt hur man mätt och resultatet kan bero på använda vikter, testade dialekter etc. Jag hittade inte undersökningen senast jag sökte (undersökningen kan ha varit från före webbens tid), men det kan vara bra att hålla ögonen öppna efter sådana undersökningar, och vara lyhörd för sådana åsikter i nordiska sammanhang. --LPfi (disk) 16 juni 2012 kl. 17.42 (CEST)
thread_title:  Finlandssvenskt uttal, en eloge saknas 

message: "hur t ex festtalare och radio- och TV-journalister förväntas försöka låta." - Hej från Finland!
thread_title:  Kul! ;-) 

message: Det hade varit värdefullt med en redogörelse för när och hur Fridtjuv Bergs reform implementerades. Tostarpadius (diskussion) 14 april 2014 kl. 08.46 (CEST)
thread_title:  Stavning 

message: Jag ser att det tillkommit en varning för obestyrkta påståenden i artikeln. När artikeln började skrivas var källkritiken inte lika utvecklad, och vi var flera som bidrog med våra personliga erfarenheter. Många av dem som läst och bidragit till artikeln har tillräckliga praktiska erfarenheter för att kunna gå i god för riktigheten. Det är möjligt att det finns akademiska avhandlingar kring de missförstånd som uppstår när en rikssvensk missförstår en finlandssvensk och tvärtom, men artikeln kan väl anses ha utstått för tillräckligt med källkritik ändå genom att så många vanliga användare har bidragit till utformningen av listan. Så avsnittet https://sv.wikipedia.org/wiki/Finlandssvenska#Finlandismer_.E2.80.93_s.C3.A4rfinlandssvenska_uttryck kan nog anses vara väl så välgrundat som vilken annan källforskning som helst. --/RaSten 1 november 2014 kl. 12.14 (CET)
replies: text: Håller helt med! (Beklagar min otympliga signering, men jag har inte hunnit reda ut stölden av min identitet) Islander~svwiki (diskussion) 1 oktober 2015 kl. 21.55 (CEST)
replies: text: : Men i fall som detta vill jag gärna ha en källa: "Men situationen är ofta den motsatta[källa behövs]: finnar bryter sin inlärda svenska på finlandssvenska eftersom det är den varianten av svenska de lärt sig i skolan och som de hör från finlandssvenskar i sin omgivning." Jag har besökt många finskspråkiga skolor och uttalet är väldigt varierande. En del (inte få) lärare i svenska har lärt sig sin svenska i Sverige och har därför ett sverigesvenskt uttal. För många elever är det den svenska de hör mest eftersom kontakten med annan svenska är väldigt liten i många kommuner. Samtidigt blandas materialet i skolorna där hörförståelsen övas både vad gäller finlandssvenskt och sverigesvenskt uttal. --Romuruotsalainen (diskussion) 28 oktober 2019 kl. 09.57 (CET)
thread_title:  Bristande källhänvisningar, behövs de? 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Finlandssvenska. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20160106183351/http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_386_en.pdf till http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_386_en.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 20 april 2017 kl. 13.09 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Finlandssvenska. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100125225808/http://www.kotus.fi/index.phtml?l=sv till http://www.kotus.fi/index.phtml?l=sv&s=1391
*Lade  till http://www.rikstermbanken.se/rtb/visaTermpost.html?id=161034
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20150514064153/http://www.kotus.fi/?l=sv till http://www.kotus.fi/?l=sv&s=1808
*Lade  till http://www.mediesprak.fi/sprakrad.aspx?id=180
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 21 juni 2017 kl. 04.31 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Finlandssvenska. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100125225808/http://www.kotus.fi/index.phtml?l=sv till http://www.kotus.fi/index.phtml?l=sv&s=1391
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 17 juli 2017 kl. 23.25 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Finlandssvenska. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://archive.is/20120524200900/http://pxweb2.stat.fi/Database/StatFin/vrm/vaerak/vaerak_sv.asp till http://pxweb2.stat.fi/Database/StatFin/vrm/vaerak/vaerak_sv.asp
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 3 september 2017 kl. 18.02 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Detta var en utomordentligt trevlig artikel! Jag får några tankar och undringar när jag läser den, och undrar om någon kunnigare kan besvara dem.
*Jämförelser med rikssvenska dialekter: Det ser möjligen ut som om någon skribent vetat mer om norrländska mål än om en del andra. Jag tror att jag någon gång har sett en språkkarta med området för "tjockt l" utsatt, och som jag minns den var utbredningen "på tvären", öst-västligt, från Finland över Sverige till Norge, men förekom varken i de nordligare målen i de tre länderna, eller i de sydligare i Sverige; jag minns inte riktigt hur det såg ut i södra Finland. I den här artikeln står däremot att de förekommer i de norrländska målen i Sverige, men inte i de nordligaste finlandssvenska målen. Ett annat drag är det "mjuka" uttalet av g och k före främre vokal. Där kunde nog det nämnas att ("den genuina") gotländskan (och riksdanskan) delar dessa drag. Även i gotländskan lär för övrigt bestämd form förekomma oftare än i rikssvenskan.
*Jag undrar också litet över termen "östmellansvenska". Jag tror att artikeln här jämför med det som brukade kallas uppsvenska mål. ("Östsvenska mål" var reserverat för dialekterna i de delar av det svenska språkområdet som låg öster om Sverige; alltså väsentligen finlandssvenska och estlandssvenska mål; och enligt vår artikel om dem verkar detta fortfarande att vara fallet.)
*Vidare ser jag att vår artikel på ett par ställen talar om "riksfinlandssvenska". Är det denna beteckning (snarare än högsvenska) som finlandssvenskar idag använder för att skilja sina lokala mål från "standardfinlandssvenska"?
*Uttalsfrågor: I "vårdat uttal" förekom i Sverige, särskilt i de södra delarna, att man uttalade "de" som "di" men "dem" som "dom". (Ni kan höra detta i exempelvis Astrid Lindgrens egna uppläsningar av texter, där hon inte lagt in mål.) Jag tror nog att jag ibland åtminstone har hört "di" för "de" i "vårdat finlandssvenskt uttal". Det finns andra skillnader som också verkar rätt genomgående, och kunde vara värda att nämna. Exempelvis tycker jag att "vårdat finlandssvenskt uttal" rätt konsekvent verkar att bevara tendensen att inte uttala finalt -t i vissa kombinationer, som "huse'" för "huset" (bestämd form för neutrum singularis) eller "vari'" för "varit" (supinum- eller perfektparticipändelse). Såvitt jag förstår är uttalet utan hörbart -t det äldre; men i modernt "vårdat rikssvenskt uttal" har i stället ett läsuttal, där detta -t hörs, slagit igenom. Jörgen B (diskussion) 11 september 2017 kl. 19.46 (CEST)
replies: text: :tjocka l-ljud förekommer enligt den artikeln i större delen av Sverige. Det finns i alla fall i västgötskan...
replies: text: :andejons (diskussion) 11 september 2017 kl. 22.15 (CEST)
replies: text: :: Jag tror att "riksfinlandssvenska" använts här med tanke på rikssvenskar. Jag har inte stött på det ordet annanstans och uppfattar högsvenska som den brukliga termen, men hela tanken om ett normerat språkbruk verkar att ha fallit ur mode, så jag har inte hört många ta ordet i sin mun på sista tiden (om också man i sak naturligtvis fortfarande lär ut högsvenska, åtminstone i någon mening). --LPfi (diskussion) 13 september 2017 kl. 17.41 (CEST)
replies: text: :::Tjock t förekommer ända fram till västkusten i norra Halland. 140.166.206.23 2 januari 2024 kl. 15.03 (CET)
thread_title:  Ett par kommentarer eller frågor. 

message: Finns det en stavningsreform för detta? T.ex. Savolaks -> Savolax. Maundwiki (diskussion) 13 maj 2019 kl. 14.25 (CEST)
replies: text: En intressant fråga! En kvalificerad gissning är att det inte handlar om en direkt stavningsreform, utan om en standardisering av ett varierande skrivsätt. Hoplaksvägen (sic!) i Helsingfors har namngivits 1947/1950 med denna stavning, vilket kan antyda om när en sådan stavning ännu förekommit. --Migro (diskussion) 23 maj 2019 kl. 18.12 (CEST)
replies: text: :En intressant observation i sammanhanget (som berör mitt intresseområde) är att Finlands artdatacenter blandar stavningarna "taksonomi" och "taxonomi" i sina rödlistningsrapporter. Se t.ex. här. / TernariusD 12 juli 2019 kl. 06.36 (CEST)
replies: text: :: "Taksonomi" tror jag inte har med saken att göra. Det är säkert lätt hänt för en finskspråkig att skriva så: det finska ordet är "taksonomia", "x" saknas i finskspråkiga ord. --LPfi (diskussion) 12 juli 2019 kl. 12.06 (CEST)
replies: text: :::Det är alltså en generell stavning jag talar om. "Taksonomi" resp. "taxonomi" förekommer på samma ställen i varje rapport oavsett vem som skrivit rapporten. Men det kan givetvis bero på att de använder samma mall för alla taxa, och ingen brytt sig om att korrigera stavningen. / TernariusD 12 juli 2019 kl. 14.17 (CEST)

text: ::: Det med mallen låter som en rimlig tolkning. --LPfi (diskussion) 12 juli 2019 kl. 14.36 (CEST)
thread_title:  ks till x 

message: Det var mig en otroligt bra och ingående artikel. Min uppriktiga honnör till författarna. 
(Ursäkta, visste inte var jag skulle skriva detta)
--84.248.119.148 12 juli 2019 kl. 05.03 (CEST)
replies: text: instämmer och gör den till rekommenerad.Yger (diskussion) 12 juli 2019 kl. 08.21 (CEST)
replies: text: :Och finlandssvenskarnas språkmissar roade mig! (Jag har väl gjort några sådana genom åren.) Per W (diskussion) 15 april 2021 kl. 20.57 (CEST)
replies: text: ::Omdömet "rekommenderad" är rakt inte några överord. Håller verkligen med! / TernariusDisk 15 april 2021 kl. 21.49 (CEST)
thread_title: Beröm

message: I avsnittet "Dialekter" sägs om uppmjukning av uttalet gällande konsonanterna g och k: "I standardsvenskan sker denna förmjukning enbart i början av ord, som t.ex. i "tjööket" (köket) och "jeenast" (genast)." Gällande g så stämmer detta inte, vilket ses i exempelvis uttalet av orden "igen", "egentligen" och "regera". Gällande k så kan jag dock inte hitta några undantag förutom i sammansatta ord som "framkörning". Men om man vill ha med g och k i samma regel så verkar det mer korrekt att säga "I standardsvenskan sker denna fördjupning enbart i början av betonad stavelse". Men jag är ingen språkexpert. Kommentarer på det? 140.166.206.23 2 januari 2024 kl. 14.59 (CET)
replies: text: —Lundgren8 (d · b) 2 januari 2024 kl. 15.53 (CET)
thread_title:  Dialektal uppmjukning