Diskussion:Lista över falska vänner mellan svenska och engelska

message: Jag hittar många fel. Bland annat: 
# Athlete kan betyda atlet.
# Barracks kan betyda barack.
# Billion kan betyda biljon.
# Block kan betyda block.
# Corn kan betyda korn.
# Gas kan betyda gas. 
# Will kan betyda vill
# Wink kan betyda vink.
Vad författaren inte verkar förstå är att ett ord kan betyda mer än en sak.
/Fredrik Viberg
replies: text: Uhmmm, det är vanligt, på engelska Wikipedia http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_false_friends står det t.ex. "Swedish slang looks like slang, but means hose. Jobbigt att fixa sånt, däremot. 85.226.122.155 27 januari 2006 kl.22.58 (CET)
Fredrik, så här beskriver Cambrigde Advamced Learner's Dictionary (CALD), Second Edition (Cambridge University Press, UK 2005) Dina ord ovan:
# Athlete: "A person who is very good at sports or physical exercise, especially one who competetes in organized events." Alltså idrottsman. Däremot kallas en tyngdlyftare, alltså en person som tävlar i idrottsgrenen tyngdlyftning (eng. weight-lifting) för athlete i sin egenskap av idrottsman. En atlet på svenska är en "stark man, tyngdlyftare" (källa SAOL) och bör mest användas om Starke Arvid på Cirkus, eller om personer som tävlar i bodybuilding. Det är besläktat med adjektivet atletisk, som betyder stark, muskulös. Tynglyftare heter weight-lifter på engelska. "The weight-lifter N.N. is one of the greatest athletes of the World today" ska alltså översättas "tynglyftaren N.N. är en av vår tids största idrottsmän" (inte atleter). Den här anglicismen/falska vännen blir tyvärr alltmer spridd genom tidningar, tv och radio.
# Barracks: "A building or group of buildings where soldiers live." Alltså snarare svenskans förläggning, logement. Enligt SAOL är en barack en "enkel byggnad för tillfälligt bruk o.d.". Alltså till exempel en "futt" på en byggarbetsplats, där man förvarar verktyg samt där byggnadsarbetarna byter kläder och äter.
# Billion: "1 000 000 000" (Alltså tusen miljoner, som på svenska heter en miljard). Se även Biljon här på svenska Wikipedia, resp en:Billion och en:Trillion på engelska Wikipedia.
# Block kan ha flera olika betydelser, som verb eller som substantiv och beroende på om man avser amerikansk eller brittisk engelska. 
# Corn kan betyda korn: "1. UK (the seeds of) plants, such as wheat, maize, oats, and barley. [...] 2. US the seeds pf the maize plants, or the plant itself." Alltså i brittisk engelska t ex sädesslagen vete, majs, havre eller korns frön, eller på amerikansk engelska det vi på svenska kallar majskorn. Sädesslaget som på svenska heter korn heter på engelska barley. Sädeskorn eller frö på svenska heter på engelska även grain
# Gas kan betyda gas: — Alldeles riktigt. Grundbetydelsen för engelskans gas är gas (alltså ett ämne i gasform). Den falska vännen uppstår i amerikansk engelska, där det vi på svenska kallar bensin och tankar våra bilar med, heter gasoline och ofta förkortas till gas (uttalas gaess). På brittisk engelska heter bensin petrol.
# Will  har nio olika huvudord i CALD. Ingen av dem motsvarar svenskans vill (verb, att vilja något, önska o s v). Det närmaste är i uttryck som (eng.) at will  (sv. med vilje/avsiktligt) och last will and testament (sv. "sista vilja och testamente''
# Wink: "1. To close one eye briefly as a way of greeting someone or showing friendliness, affection, sexual attribution etc., or showing that you are not serious about something you have said [...] 2. When lights wink, they keep flashing on and off quickly. [...]. Svenskans vink (en hälsning eller signal med handen) heter a wave (of the hand) och svenskans verb att vinka heter to wave. En vink (ett tips, ett gott råd o s v) heter a hint. 
Kapten Kaos 14 augusti 2006 kl. 17.38 (CEST)
Dessutom så kan spring ocks betyda springa.
/Calle

text: Egentligen är detta homonymer inom engelska, två olika betydelser av samma uttal/stavning inom engelska. Man kan säga att det är falska vänner mellan den vanligaste betydelen i engelska och den vanligaste betydelsen i svenska. -- BIL 29 augusti 2007 kl. 23.24 (CEST)
thread_title:  Många fel 

message: tog bort parantesen som sade att high school bara var i USA. de finns i storbritannien också, och är också ungefär som högstadie eller gymnasieskola.
Jag har all respekt för CALD, men tror ändå inte att någon enskild ordlista kan vara så pass allomfattande att den får med alla betydelser av alla ord. 
Tävlarna (atleterna) under antiken brukar kallas för "athletes". 
I SAOB får barack bland annat förklaringen "för logerande af soldater". Jag tycker att det stämmer bra in på CALD:s definition. 
Om man läser äldre engelska texter finner man ganska frekvent "one billion" i betydelsen "en biljon".
Will används ofta i betydelsen vill. Ex: "Will you have some coffee?", "If God will...", "He will not do as he is told". 
I fraseologiordböcker hittar man flera exempel, bl.a. "tip a person the wink" och "get the wink", som mycket väl motsvaras av svenskans vink (tips).
/Fredrik
replies: text: Fredrik: "Will you have some coffee?" översätts bättre till "Ska du ha nåt kaffe?", uppfordrande/irriterad ton jmf. "Will you ever get out of bed?!" och "ska/kommer du..." "Would you like som coffee?" passar bättre med det svenska ordet vill. "If God will..." Har iaf jag aldrig hört som fristående fras. Jag har dock hört "If god is willing...". "He will not do as he is told" känns mer som "Han gör inte som han är åtsagd att göra". Inget "vill" där, mer ett krasst konstaterande.

text: Kortsagt, en i sanning falsk vän enligt mig. Vad det gäller biljon och billion så kanske man kan notera att det inte var en falsk vän i äldre texter men i dagens språkläge är det så. Sen tycker även jag att svenskans vink översätts till hint och de två exempel du tar upp är idiom som kommer ifrån att man kan "hinta" genom att blinka med ögonen. Jag kan dock hålla med om att atlet används i väldigt stor utsträckning idag som just  idrottsman/kvinna och i mindre utsträckning om starka män, därför kanske inte den förvirringen existerar i dagsläget. --Mnsc 15 december 2006 kl. 22.12 (CET)
replies: text: :Vad gäller "billion" så används det faktiskt på samma sätt som i svenskan i brittisk engelska .

text: :andejons 16 december 2006 kl. 00.05 (CET)
replies: text: ::Det är inte riktigt sant. Det används i Storbritannien i väldigt hög grad likadant som i USA  och . Det blir mer och mer så, förr var billion mer samma som svensk biljon. Sammanhanget avgör. Om ett stort byggprojekt kostar "1 billion pounds", är det 1 miljard. -- BIL 20 maj 2007 kl. 20.10 (CEST)
replies: text: :::Jag har läst brittisk engelska och jag har själv aldrig förrän nu hört att billion kan betyda biljon. I alla ordböcker står det billion - miljard.  Men jag tror ändå att det är fler britter som använder billion som biljon än vad amerikaner gör. Men det enda jag har hört är korrekt är billion = miljard.

text: :::BIL, vad jag visste var det tvärtom... D.v.s. att Storbritannien har haft detsamma som USA tidigare men nu långsamt jobbar för att gå över till det system som vi bl.a. har i Sverige. /Greverod 망눗 25 maj 2007 kl. 21.23 (CEST)
replies: text: ::::Läs :en:Long and short scales. -- BIL 25 maj 2007 kl. 23.48 (CEST)
replies: text: :::::Där ser man. /Greverod 망눗 26 maj 2007 kl. 13.12 (CEST)
thread_title:  High school 

message: Falska vänner ses normalt som ord som kan missuppfattas av personer med hyggliga kunskaper i det utländska språket. Det är inte samma sak som en uttömmande lista över språköverskridande homonymer.
Flera ord som ingår i den nuvarande listan (21 augusti 2007) är så grundläggande att den som missförstår dem knappast har ens grundläggande kunskaper i engelska. Den som tror att det engelska ordet and betyder fågeln "and" och inte "och" har så begränsade kunskaper i engelska att falska vänner blir ett perifert problem. 
Listan borde därmed rensas från ord i basvokabulären, som and, bad, bleed, breakfast, green, husband med flera. I själva verket innehåller listan ganska få genuina falska vänner. Lojak 21 augusti 2007 kl. 21.09 (CEST)
replies: text: Detta gäller väl även answer/ansvar, men kul kan det bli. :-) Vinsci 6 september 2007 kl. 15.07 (CEST)
replies: text: :"To answer for something" eller "to have to answer for something" kan betyda "ha ansvar för något".  Varför finns inte det engelska ordet "befall" i listan?  Om jag sager "if sickness should befall me..." så menar jag "om sjukdom skulle drabba mig..."  Det har ingenting att göra med svenska ordet "befalla".  Eller:

text: :engelska/svenska

text: :----------------

text: :whore(sköka)/hår(hair)

text: :tend(sköta; vårda)/tända(light on fire; set fire to)

text: :rinse(skölja)/rensa(purge; clean)

text: :dumb(stum)/dum(stupid)

text: :sky(himmel)/sky(cloud)

text: :black(svart)/black(pale; colorless)

text: :beseech(?)/besöka(visit)

text: :slow(långsam)/slö(dull)
replies: text: ::198.145.196.71 3 mars 2008 kl. 08.40 (CET)

text: ::Jag kan tänka på många falska vänner, men jag vill inte lägga till i listan ordpar som är mer skämtsamma än egentligen möjliga att missförstås på grund av sin likhet.  Å andra sidan finns det ordpar med gemensamt etymologiskt ursprung vars betydelser någorlunda blivit olika i de två språkena.  Dessa är viktiga även om de inte är egentligen lätta att missförstå. 198.145.196.71 5 mars 2008 kl. 05.11 (CET)

text: Det finns fortfarande många ord i listan som bara är homonymer (eller homofoner) och som borde rensas bort, som "barn", "ask", "asset". Kriteriet för att komma med i listan tycker jag borde vara empiriskt – att man i princip kan belägga förekomsten av felaktig användning. --Jantangring 4 februari 2011 kl. 10.50 (CET)
thread_title: Listan bör begränsas till falska vänner enligt gängse definition

message: *spare/spara:  Jo, det finns vissa sammanhang där dessa kan betyda samma sak, men de är i flesta fall falska vänner.  Man kan spara pengar i banken, till exempel, men det går inte att säga på engelska "I will spare money in the bank."  One saves money in the bank.  "I have money to spare" betyder att jag har pengar kvar att (till exempel) ge åt de fattiga.
*friend/frände:  "Frände" betyder någon som är släkt.  "Friend" betyder "vän".
*trust/tröst:  "Trust" betyder "lita på" eller "förtröstan".  "Tröst" (eller "trösta") betyder på engelska "comfort".  Det kan vara en tröst att kunna lita på någon, men orden "trust" och "tröst" betyder inte samma sak.
198.145.196.71 5 mars 2008 kl. 22.14 (CET)
replies: text: Frände kan betyda vän: .

text: andejons 5 mars 2008 kl. 22.59 (CET)
replies: text: :Ja, men "friend" har ingenting att göra med släktskap. 198.145.196.71 6 mars 2008 kl. 01.46 (CET)
*craft/kraft:  "Craft" betyder konst eller skicklighet att arbeta med eller skapa någonting (med eller som om med händerna), varemot "kraft" oversättas till "power" eller "strength" osv.  ("Craft" kan faktiskt betyda "kraft" men detta är en ålderdomlig betydelse.) 198.145.196.71 6 mars 2008 kl. 02.53 (CET)
thread_title:  Flera par togs bort eftersom de ansågs vara "icke" falska vänner 

message: Borde inte den här listan snarare ligga i Wikipedia:-namnrymden istället? Det handlar ju egentligen inte om ett uppslagsord som förklarar ämnet utan om en lista som ger exempel på misstag man kan göra. Det gör att det i mina ögon snarast är ett arbetsdokument till hjälp när man skriver artiklar, än en självstående artikel. Jopparn 1 juni 2009 kl. 00.04 (CEST)
replies: text: Jag instämmer helt och fullt! Den är inte encyklopedisk till naturen. Tostarpadius (disk) 10 september 2012 kl. 18.48 (CEST)
replies: text: :Den rimligaste platsen är faktiskt wiktionary, som också innehåller en del semantiskt och syntaktiskt utredande artiklar. Problemet är väl möjligen att wikipediaanvändare (och wikipediaskribenter) verkar att ha litet svårt att hitta dit.  Jörgen B (diskussion) 30 december 2016 kl. 18.53 (CET)
thread_title:  Flytt till Wikipedia: 

message: Engelska wiktionary listar ambitious och aspirational som synonymer, då känns det lite konstigt att ha dem som "false friends". 213.112.154.152 17 oktober 2011 kl. 20.23 (CEST)
Jag tog bort den raden. Efter att ha diskuterat den med en vän med engelska som första (och enda) språk så verkar den raden mera förvirrande än hjälpsam.
thread_title:  Ambitious == aspirational 

message: Falska vänner är inte vilka ord som helst som råkar vara lika. Den som tror att "fire" är betyder "fira" har förmodligen så dåliga kunskaper i engelska att falska vänner är ett relativt litet problem.
andejons (disk) 10 september 2012 kl. 18.42 (CEST)
replies: text: Jag har hört folk som kan uttrycka sig hyfsat på engelska men som säger fire när de menat fira, insult när de menat insylta, och så vidare.--BIL (disk) 11 september 2012 kl. 15.07 (CEST)
thread_title:  Falska vänner? 

message: I artikeln förekommer olika beteckningar för brittisk och amerikansk engelska. Bland annat (Br) och (Am) efter orden, utskrivet (brittisk engelska) efter orden, Br.e. och Am.e. före orden, (britt.eng.) efter orden, (brittisk) och (USA) efter orden, m.fl. Det bör naturligtvis vara samma system i hela artikeln.
Min Cambridge-ordbok har gjort det enkelt genom att använda dollar- och pundtecken ($, £) för att spara utrymme. Eftersom det finns behov av att skriva vissa förtydliganden inom parentes tycker jag att parenteser bör undvikas för de regionala varianterna. Dessutom finns det ju fler regionala varianter (australisk, sydafrikansk, etc.) så valutatecknen är inte entydiga. Finns det någon standard?  Rex Sueciæ (disk) 5 februari 2014 kl. 17.58 (CET)
replies: text: Engelskspråkiga Wiktionary använder (UK) och (US) efter orden.  Rex Sueciæ (disk) 6 februari 2014 kl. 10.54 (CET)
thread_title:  Brittisk och amerikansk engelska 

message: Cloak – kloak lades till. Men är de verkligen "false friends"? De uttalas inte lika, de stavas inte lika, de har inte direkt något annat gemensamt heller. /NH 19 maj 2016 kl. 20.56 (CEST)
replies: text: Vad jag har förstått så är det inte något krav att falska vänner ska uttalas lika (homofoner) eller stavas lika (homografer). I så fall ryker de flesta av de andra ordparen i listan. Uttalet i det här fallet är ganska olika, men stavningen är snarlik. Jag gjorde min bedömning att {cloak; kloak} platsar på listan baserat på att jag tycker att de matchar vad som står om falska vänner överst i artikeln minst lika bra som de flesta andra i listan: "...ord i de båda språken som liknar varandra, men har skilda betydelser, och kan förväxlas av personer med hyggliga kunskaper i de båda språken." Visst är det en bedömningssak – exempelvis skulle jag inte säga att road och road är falska vänner trots att de är homografer, eftersom road (en: väg) är ett vanligare ord och det därför förmodligen är mindre sannolikt att någon med hyggliga kunskaper i engelska skulle tro att det motsvarar det svenska ordet road. Om du menar att {cloak; kloak} ska bort, kan ordpar som t.ex. {chin; kind}, {cream; kräm}, {fabric; fabrik} eller {warehouse; varuhus} då stå kvar? --Luen (diskussion) 20 maj 2016 kl. 01.34 (CEST)
replies: text: : Jag inser att jag inte förklarade särskilt bra vad jag menade. Chin – kind är ett bra exempel på false friends. En svenskspråkig som håller på att lära sig engelska blir väldigt lätt lurad av "she had a bruise on her chin". Lite liknande är det med physician – fysiker, där man blir lurad av att ett annars vanligt mönster för ordbildning inte följs. Däremot är det svårt att tänka sig sammanhang som skulle få någon att misstolka det engelska ordet cloak till det svenska kloak. Eller speak – spik, etc. /NH 20 maj 2016 kl. 15.44 (CEST)
replies: text: :: Det kan nog hända att en svensk som kan hyfsad engelska men inte kan ordet cloak tror att det betyder kloak, och kanske använder det när de när de behöver använda ordet. Jag jobbar i industrin där vi har mycket kontakt med utländska personer och jag har hört en hel del misstag svenskar gjort, även ord som egentligen betyder helt olika.--BIL (diskussion) 20 maj 2016 kl. 17.56 (CEST)
replies: text: :::Jag tror att inte så få svenskar skulle bli lurade av följande meningar:

text: :::* Yesterday I had to help a kitten that had got caught in a cloak.

text: :::* I can't make it to the LARP meetup this weekend; my cloak is really dirty and has to be washed first.

text: :::* The murderer used a cloak to get away unnoticed.

text: :::--Luen (diskussion) 20 maj 2016 kl. 17.58 (CEST)
replies: text: :::: Visst, det går att konstruera sådana exempel. Men det som katter normalt tänks fastna i är träd, inte ytterrockar eller avloppssystem. Påståendet att jag inte kan komma för att mina kloaker är smutsiga och behöver tvättas låter minst sagt märkligt – om något så får det en nog att tro att cloak inte betyder kloaker. I det tredje exemplet skulle man nog kunna missförstå, men inget av detta kvalificerar som "false friends". /NH 20 maj 2016 kl. 18.13 (CEST)
thread_title:  Cloak – kloak? 

message: Bör inte detta ord tas bort ur listan? Språket förändras och jag uppfattar det som att (i varje fall) sportjournalister (och de är väl rimligen normgivande) numera använder ordet i dess engelska betydelse, dvs idrottsman. Är den engelska betydelsen för övrigt inte begränsad till fri-idrottare, dvs en fotbollsspelare omfattas inte? Hyperboré (diskussion) 4 september 2016 kl. 16.58 (CEST)
replies: text: Svår fråga. Flertalet av de svenska ord som tas upp felanvänds nog emellanåt av engelskpåverkade svenskar; och när tillräckligt många säger fel så blir det rätt... . Jag tycker ändå att detta och en del andra ordpar bör vara kvar (eller läggas tillbaka, som friend - frände), och jag skall förklara varför.

text: Det faktum att användare vana vid den traditionella svenska betydelsen kan råka använda athlete i denna betydelse på engelska är en orsak att ha kvar ordparet. En annan är paradoxalt nog att den engelska betydelsen börjar bli vanlig även på svenska. Detta har nämligen effekten att de "falska vänparen" och möjliga missförstånden kan uppstå när svenskar samtalar med varandra, eller när svenskar läser svenska texter. Man kan nog se detta i diskussionen år 2006 på denna sida om just "atlet" mellan Fredrik Viberg och Kapten Kaos, där de delvis talar förbi varandra. Fredrik menar att det engelska ordet också kan ha samma betydelse som det svenska "atlet", och Kapten Kaos förklarar rätt väl varför det inte riktigt har det ens när det syftar på samma personer - men utgår då utan förklaring från att Fredrik också uppfattar ordet på (traditionellt) svenskt vis. Det gör nu Fredrik knappast, eftersom han senare skriver
replies: text: ::Tävlarna (atleterna) under antiken brukar kallas för "athletes".

text: Fredrik verkar alltså att utgå från att den vanliga engelska betydelsen är den (enda) svenska, inte förstå att diskussionen handlar om någon annan svensk betydelse än "atlet = friidrottare", och anta att den i stället måste handla om att det engelska ordet har olika betydelser. Hans exempel är därför inte ett försök att styrka att atlet kan betyda "friidrottare", utan att även athlete kan användas i den betydelsen.

text: Vi borde nog skriva en generell förklaring överst på sidan om att i vissa fall just detta håller på att inträffa, vad gäller engelska ords användning på svenska, och att alltså man både riskerar att sammanblanda svenska och engelska ord, och att sammanblanda "traditionell" och "engelskpåverkad" användning av de svenska orden. Exempelvis används det svenska "frände" i äldre böcker och äldre personers språkbruk (exempelvis mitt) så gott som uteslutande i betydelsen "släkting"; möjligen även för "ingift släkting". Däremot verkar många yngre personer utgå från att ordet är och alltid har varit synonymt med "vän". Detta gör ju att stående uttryck som "Vänner och fränder" i gamla visor missförstås, liksom exempelvis böcker som Röde Orm. Det gör också att man riskerar att inte alls förstå betydelsen av släktskapsband i äldre tid (utan tror att det snarare handlar om vänskapsband). Detta gäller faktiskt också en del med ett genuint och aktivt intresse för exempelvis medeltida eller vikingatida samhällsförhållanden, som en del lajvare.

text: Möjligen kunde man tänka sig att flytta över vissa ord (som atlet och frände) till en separat tabell för sådana där många men långtifrån alla svensktalande numera mer använder den engelska betydelsen; men då får vi å andra sidan nya gränsdragningsproblem. Hur många skall "felanvända" ett ord innan detta upphör att vara "fel"? Jörgen B (diskussion) 30 december 2016 kl. 19.52 (CET)
replies: text: : Jag har aldrig hört någon använda ordet "frände" i betydelsen "vän". Finns det verkligen belägg för detta missförstånd?  I mina öron låter det helt osannolikt att man kan vara så obekant med sitt eget modersmål. Tostarpadius (diskussion) 5 juni 2017 kl. 10.59 (CEST)
replies: text: ::I lajvkretsar är betydelsen "vän" nog tyvärr den vanliga. Det är också i den betydelsen jag hört det i ett studentspex; också det ett sammanhang dominerat av ungdomar. Betydelsen syns också i sammanhang där åtminstone några borde känna till den äldre betydelsen (som i läsarförslaget "Frändevallen" som svensk beteckning på "Friends Arena", okommenterat framfört på Namn-och-Nytt-sidan i DN; liksom jag, utan att ha läst artikeln ifråga i Militärhistorisk Tidskrift (2011), fruktar att ordet i artikeltiteln Fiende, allierad eller frände?: Polska militära analyser av Finland under mellankrigstiden inte i första hand syftar på släktskap). Jörgen B (diskussion) 19 oktober 2017 kl. 20.18 (CEST)

text: ::Jag lutar åt att det bästa är att markera de ord där "felanvändningen" idag blivit så vanlig att den åtminstone delvis kan uppfattas som accepterad, men behålla dem i samma tabell.

text: ::Ett annat exempel är att i dag många ungdomar säger "Jag tänker" när jag skulle säga antingen "Jag tycker" eller "Jag tror". Detta slags anglicismer hörs numera också ofta i radio. (Det får den paradoxala effekten att gäststudenter i svenskstudier kan få lära sig den nyanserade skillnaden mellan "att tycka något" och "att tro något", medan deras svenska medstudenter inte alls gör någon sådan skillnad. Jag tycker att det är synd att vi tappar den nyansskillnaden, men tror att det nu har gått såpass långt att det är svårt att ändra tillbaka språkbruket. En av våra doktorander berättade f. ö. att på hennes första svenskkurs gjordes stor affär av skillnaderna mellan tycka, tänka och tro, men på nästa kurs sade läraren att de kunde glömma allt de lärt sig om detta.) Jörgen B (diskussion) 19 oktober 2017 kl. 20.18 (CEST)
thread_title: Atlet

message: Även på svenska betyder ordet "sjö" ofta "hav", inte minst i uttryck som "till sjöss" eller "på sjön", för att inte tala om en sammansättning som "sjöman". Visst kan det ibland handla om anglicismer, men att tala om falska vänner är att gå för långt. Snarare är det som i många andra fall så att de inte är exakta synonymer,  men har en delvis sammanhållande betydelse. Tostarpadius (diskussion) 5 juni 2017 kl. 10.54 (CEST)
replies: text: En "falsk vän" är ju ett engelskt ord som av någon anledning ligger nära till hands som översättning av ett svenskt ord för en svensktalande person. I det verkar ligga att de både uttalas eller skrivs ungefär lika och har någorlunda närliggande betydelser och innebörd, eller åtminstone skulle kunna vara samma typ av ord. Därför är t ex skar (jag skar bröd) och scar (eng. ärr) inte falska vänner. Medan wrist och vrist är ett typexempel. Så när man talar om insjöar tycker jag nog att sea kan bete sig som en falsk vän. Å andra sidan har det ju också betydelsen sjö som du skriver. Så jag har tagit bort det igen. Överlag skulle den här listan nog må bra av att gås igenom utifrån någon källa... /NH 9 juni 2017 kl. 10.22 (CEST)
thread_title:  Sea 

message: Jag ser att du tagit bort både construction och collusion.
Kan hålla med om att collusion inte är någon äkta "falsk vän", ligger bara nära i stavning och uttal. Men construction är väl en klockren falsk vän?! /Mats 213.112.18.128 22 februari 2019 kl. 12.34 (CET)
replies: text: Hej! Slår man upp ”construction” i engelsk-svenska ordlistor, så är en av betydelserna just ”konstruktion”. Därför är det inte ett bra exempel på en falsk vän. /NH 22 februari 2019 kl. 14.25 (CET)
replies: text: :Den falska vännen är väl konstruktion som i det en konstruktör gör (technical design)? Construction i betydelsen konstruktion (byggnad/stativ etc) är däremot ingen falsk vän.--LittleGun (diskussion) 22 februari 2019 kl. 14.32 (CET)
replies: text: :: Precis. Att två ord som liknar varandra inte har fullständigt identiska betydelser gör dem inte till falska vänner  /NH 22 februari 2019 kl. 15.07 (CET)
replies: text: :::Jag tänker mer att construction i betydelsen konstruktion (struktur) är inte en falsk vän, men construction i betydelsen konstruktion (arbetsområdet mekanik) är en falsk vän. Construction i betydelsen konstruktion (arbetsområdet mekanik) är helt fel, och obegripligt för en engelsktalande.--LittleGun (diskussion) 23 februari 2019 kl. 19.41 (CET)
replies: text: ::::Min utgångspunkt var att det rätt ofta förekommer att massmedia hamnar fel; de läser t ex nu om Trumps mur att den ska kosta "USD 8 billion for the construction only" och översätter det till att bara konstruerandet kommer att kosta så mycket. När det helt enkelt är själva bygg-kostnaden som avses.

text: ::::Andra exempel: https://www.svd.se/trumps-mur-kan-kosta-190-miljarder och https://www.aftonbladet.se/nyheter/a/1AWPB/trump-muren-mot-mexiko-ska-byggas-omedelbart Fyller väl kriterierna för en falsk vän, tycker jag. /Mats 213.112.18.128 24 februari 2019 kl. 02.25 (CET)
replies: text: ::::: Jag tycker mer det är slarviga översättningar. En mur konstrueras väl inte? Om man översatte det till ”konstruerandet av muren kommer kosta…” så borde en svensktalande ana ugglor i mossen. En klassisk falsk vän är väl wrist/vrist: ”He hurt his wrist in a football game” blir bedrägligt eftersom översättningen ”skadade vristen” ligger så nära till hands. Jag tycker listan ska begränsas till solklara exempel, annars blir den väldigt stor, och då hör inte construction/konstruktion dit eftersom de trots allt delar många betydelser. Men jag vet att det också finns användare som tycker att alla ord som på något sätt liknar varandra ska tas med (typ hut/hatt som liknar varandra i uttal eller cloak/kloak som liknar varandra i stavning). Då tror jag listan skulle bli helt enorm, och därmed ganska meningslös. /NH 24 februari 2019 kl. 17.15 (CET)
replies: text: :::::: Visst måste även en mur (eller barriär som det här egentligen handlar om) konstrueras, så att den går att bygga med rätt hållfasthet och utseende osv. Och SvD-artikeln som säger att "Konstruktionen uppskattas ta mer än tre år" är ett klockrent exempel på att man hamnat fel pga en falsk vän enligt min mening. /Mats 213.112.18.128 24 februari 2019 kl. 17.40 (CET)
replies: text: ::::::: Ok, det vi inte är överens om är väl om ett ord både kan vara en "god vän” och en falsk vän samtidigt, alltså om ordet kan sägas vara (eller är ett bra exempel på) en falsk vän även när det delar många betydelser med ”vännen”. Jag kopierar den här diskussionen till Diskussion:Lista över falska vänner mellan svenska och engelska, så kanske det kommer tankar från fler användare. /NH 24 februari 2019 kl. 18.19 (CET)

text: :::::::Inläggen ovan kopierade från Användardiskussion:NH
thread_title:  Construction/konstruktion 

message: Artikeln är inte skriven som någon artikel utan som en ordlista som kan användas till översättningar mellan svenska och engelska. Mitt förslag är att sidan flyttas till Wikipedias namnrymd, t.ex. Wikipedia:Översättningsfrågor, där den kan komma till användning vid översättningar eller för att skriva en mer encyklopedisk artikel om ämnet. Nasko (✉) 1 augusti 2020 kl. 00.08 (CEST)
replies: text: Liksom de övriga tre listorna över falska vänner gör den här artikeln stor nytta i artikelnamnrymden. Den innehåller information som det är värt att söka efter. /Ascilto (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 06.21 (CEST)
replies: text: :Jag tycker som Ascilto. Sjunnesson (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 07.39 (CEST)
replies: text: ::Tar man bort allt som inte är källbelagt blir det ingenting kvar. Radera och börja om från början! 62 osv (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 08.13 (CEST)
replies: text: :::Engelska, norska och danska dylika finns i Handbok i svenska. --Caztorp (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 08.57 (CEST)
replies: text: ::::Det är bara att sätta sig med en ordbok och verifiera de falska vännerna, en efter en. Att vilja radera artikeln bara för att man är för lat för att göra det jobbet, är ingen bra lösning för Wikipedia. Stigfinnare (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 10.43 (CEST)
replies: text: ::::: Vilken härlig ton! Gått upp på fel sida av sängen? /NH 1 augusti 2020 kl. 10.54 (CEST)
replies: text: ::::::Ordböcker noterar inte vad som är falska vänner. Och att bara jämföra ordens stavningslikhet gör att "dog/dog" blir en falsk vän, medan "chin/kind" knappast blir det, trots att det senare troligen är ett betydligt vanligare och mindre uppenbart misstag.

text: ::::::Sedan är jag rätt tveksam om det är en bra idé överhuvudtaget med den här typen av ordlista. Jag tvivlar på att det egentligen har i uppslagsverk att göra.

text: ::::::andejons (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 11.27 (CEST)
replies: text: :::::::  du lade in de fem titlarna som ligger under Vidare läsning - har du möjligtvis tillgång till någon av dem och skulle kunna använda för lite källbeläggning i så fall så att denna artikel kan få vara kvar (i någon form)? //Vätte (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 12.46 (CEST)

text: Jag tycker av princip att artiklar som legat källösa så här pass länge bör kunna raderas. Har det inte åtgärdats efter 4 år så finns det ingenting som säger att det kommer åtgärdas inom en snar framtid heller, och att bara lägga in ett meddelande på diskussionssidan brukar inte leda till någon vidare uppmärksamhet. Nu finns inget sånt på sv.wp men en ganska bra lösning hade varit typ "proposed deletion" att artikeln får ligga cirka en vecka och förbättras den inte så ryker den - eller något i den stilen. EstrellaSueciadiskussion, 1 augusti 2020 kl. 10.58 (CEST)
replies: text: : Det är så SFFR brukar fungera? //Vätte (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 12.46 (CEST)
replies: text: ::Sällan! Den här artikeln är i mina ögon fullt relevant som ämne här, men artikeln som sådan är inte det. Sådana artiklar funkar inte att ta till SFFR. 62 osv (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 12.50 (CEST)
replies: text: ::: skulle det fungera bättre med "proposed deletion"? På vilket sätt skulle det skilja sig? //Vätte (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 13.02 (CEST)
replies: text: ::::Nej, men jag tror det skulle fungera om artikeln i princip töms. Man lägger tillbaka enstaka fall källbelagda och tydliggör att övriga tillägg måste också vara källbelagda, och då inte bara utifrån OR med hjälp av en ordbok. 62 osv (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 13.12 (CEST)
replies: text: ::::: Radera källösa artiklar utan diskussion kan man göra när innehållet är tvivelaktigt och verkligen behöver verifieras. I ett fall som detta är det bra med hänvisningar, men ingenting är kontroversiellt och ifrågasatt. Allt kan därför stå kvar i väntan på fotnoter. Tostarpadius (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 19.24 (CEST) 
Det är upplysningsvis en mycket värdefull artikel & jag hoppas att den kan räddas. --80.216.8.132 1 augusti 2020 kl. 14.56 (CEST)

text: Jag instämmer med ip-numret. Tostarpadius (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 15.33 (CEST)
replies: text: : Nu har jag fixat lite källor genom att införa ordet källor i rubriken över böcker om ämnet, samt lagt till en onlineordlista. Om man undrar om någon av orden verkligen betyder det som står kan man kolla i en länk.--BIL (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 19.24 (CEST)
replies: text: ::Jag är ledsen, men det var en ohållbar lösning. "Vidare läsning" och "Källor" används som särskilda rubriker för att de inte skall blandas samman: en källa är underlag för artikeln, vidare lösning behöver egentligen inte stödja någonting alls i den men kan ändå vara intressant för läsaren. Det som behöver göras är att för varje enskild punkt på listan belägga just det som står där.

text: ::andejons (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 20.06 (CEST)
replies: text: :::Under vissa perioder och av vissa användare har rubriken Vidare läsning lagts in istället för Källor eller Referenser, möjligen inspirerat av dewp där detta är ännu vanligare. Om litteraturen under Vidare läsning verifierar hela eller delar av innehållet i artikeln, är det inte fel att uppgradera listan till Källor. /Ascilto (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 20.14 (CEST)
replies: text: ::::Förvisso, men det gör inte rubriken "Vidare läsning och källor" lämpligare.

text: ::::andejons (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 20.17 (CEST)
replies: text: :::::Det blir svårt att rädda artikeln när ordbokskällor och boken Handbok i Svenska som specifikt anger en del av dem som falska vänner raderas för att de inte duger, samt att referenserna under "Vidare läsning" inte heller får räknas eller rubriceras om, samt att Wikipedias ledning i princip kräver en avhandling om var om en som beskriver deras samtliga betydelser och hur ofta var och en missuppfattas. Jag tycker det räcker med en ordbok såsom https://tyda.se som verifierar deras betydelse, och så borde det räcka att de är nära nog i stavning eller uttal för att man ska kunna anta att de förväxlas utan att det finns en avhandling om just det.--BIL (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 23.30 (CEST)
replies: text: ::::::Visst får du använda de här som källor, men då måste du nog visa att du läst dem, förslagsvis genom att använda noter. Bara ändra på rubriken imponerar inte. Själv sitta och jämföra uttal och stavning blir OR, undvik det. Håll dig till källor som bekräftar dem som falska vänner. 62 osv (diskussion) 2 augusti 2020 kl. 07.46 (CEST)
replies: text: :::::::Handbok i svenska funkar (men skall naturligtvis i så fall ha en fullständig hänvisning). Ordböcker gör det inte. Och det är poänglöst med generella källor i den här artikeln, det som behövs är källor för de enskilda påståendena - är verkligen ihopblandning av "carrot" med "karott" ett problem? "Trap" med "trappa"? Det finns rimligen tusentals ordpar i svenska och engelska som företar viss likhet, men som aldrig innebär ett problem för andra än nybörjaren, och om den här listan skall ha något värde så kan vi inte ta med allt som någon får för sig vore roligt att skriva in.

text: :::::::andejons (diskussion) 2 augusti 2020 kl. 07.50 (CEST)
replies: text: :::::::: Nej, det är ju inte tänkt att vara en ”lista över engelska ord som liknar svenska ord men inte har samma betydelse”. Då hamnar man lätt på nivån ”Sehr schön!”. Jag tycker, efter att ha umgåtts med den här listan ganska länge, att man kunde nöja sig med att infoga en lista med exempel på falska vänner mellan svenska och engelska i artikeln om falska vänner. Då kunde man utgå från exemplen i Handbok i svenska (se länk i inlägg av Caztorp ovan). Samma kunde göras för de två andra språken. Om man tycker att listorna tar för stor plats i artikeln kan man korta av dem eller låta dem ligga i en separat artikel som den här (”falska vänner mellan svenska och andra språk”). Jag tycker inte det är svenskspråkiga Wikipedias uppgift att lista falska vänner mellan svenska och alla andra språk, än mindre mellan varje språk och varje annat språk. Vad som är och inte är en falsk vän beror till stor del på sammanhang och på språkanvändaren själv. /NH 2 augusti 2020 kl. 17.01 (CEST)
replies: text: :::::::::Helt apropå: När jag som vanligt satt vid datorn hörde jag i bakgrunden ett norskt TV-program om räddningstjänsten. Sykepleierinnen sade till den skadade kvinnan "I gotta clip your trousers"... Falsk vän? /Ascilto (diskussion) 2 augusti 2020 kl. 17.10 (CEST)
replies: text: :::::::::: För henne, tydligen. För mig är ”smell” och ”smak” falska vänner (för att båda börjar på ”sm…” antar jag). Jag har sagt ”Smells great!” om något gott jag ätit ett antal gånger. Det illustrerar väl ganska bra att det inte är så meningsfullt att lista dem. /NH 2 augusti 2020 kl. 17.55 (CEST)
replies: text: ::::::::::: Clip är en falsk vän, clip på engelska är ett substantiv som betyder gem eller betyda klippa film eller ett filmklipp, men inte klippa hår eller tyg. Jag vet inte vilka källor som förväntas, men man kunde ju länka till tv-programmet för att visa att felet förekommer. Jag får intrycket att några inte gillar ämnet och bestämmer krav som inte kan uppfyllas så att artikeln kan raderas. Vitsen med artikeln är att man ska kunna förbättra sina färdigheter i engelska genom att lära sig vad man inte ska säga. Liksom artiklar i astronomi är till för att läsarna ska förbättra sin kunskap i astronomi. Artiklarna är inte till för att regelmakarna ska få sina åsikter om källors format och användning genomdrivna. Kan ni länka till kraven "går bra och går inte och ohållbar" som omnämns ovan?--BIL (diskussion) 2 augusti 2020 kl. 19.12 (CEST)
replies: text: ::::::::::::Jag gillar ämnet, men inte sättet artikeln sätts samman. 62 osv (diskussion) 2 augusti 2020 kl. 20.05 (CEST)
replies: text: ::::::::::::: Precis, jag gillar också ämnet, det är därför jag försökt underhålla listan. Men det går inte, för det finns inget bra sätt att skilja vad som ska vara med på den från det som inte ska vara med på den. /NH 2 augusti 2020 kl. 21.07 (CEST)
replies: text: :::::::::::::: Som krav på att låta en rad få vara med, borde det krävas: 1.Betydelsen stämmer med koll i en angiven ordbok. 2.De tillhör samma ordklass (då bortfaller allt för simpla exempel såsom det angivna exemplet "ser bra" ←→ "sehr gut" (="mycket bra" som dock är på tyska)) 3.De har olika huvudbetydelser. Om de har samma huvudbetydelser men det förekommer sidobetydelser som är olika och förväxlingsbara bör nog inte raden vara med. 4.De är förväxlingsbara, dvs väldigt lika stavning eller uttal. 5.Allt för sällan använda yrkestermer med mera borde undvikas. För övrigt noterar jag vid koll mot godkända källor att det finns många fler falska vänner mot engelska än vår lista har. Jag har inte lagt till någon nyligen. De som jag (tidigare år) lagt till har vanligen varit när jag hört eller läst någon göra misstag med dem. --BIL (diskussion) 4 augusti 2020 kl. 22.05 (CEST)
replies: text: :::::::::::::::Handbok i svenska ovan är ett exempel på en bra källa, inte OR säger jag för tredje/fjärde gången. 62 osv (diskussion) 5 augusti 2020 kl. 07.58 (CEST)
replies: text: :::::::::::::::: Det du föreslår, BIL, är ”lista över svenska och engelska ord som liknar varandra men inte betyder samma sak”, med begränsning på ordklass. En sådan lista skulle bli enorm. Men falska vänner är ett snävare begrepp. Det förklaras bra i den första källhänvisningen i artikeln falska vänner (länk.) Av skäl som framgår där och tidigare i diskussionen är det varken möjligt eller meningsfullt att på något metodiskt sätt avgöra om ett visst par av ord som liknar varandra är falska vänner eller inte. Det beror på sammanhanget och på språkanvändaren. Däremot kan man ge några exempel på ordpar som brukar betraktas som falska vänner. /NH 6 augusti 2020 kl. 11.00 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::::: Länken (källhänvisningen) definierar "falska vänner" som "Det är ord som ser likadant ut eller nästan likadant som ett ord i det egna språket men som har en annan betydelse." Jag tycker att min definition "De är förväxlingsbara, dvs väldigt lika stavning eller uttal" är ungefär samma. Din definition som jag inte skrivit "svenska och engelska ord som liknar varandra men inte betyder samma sak” är väl lite generellare bara för att det står "liknar" mot källhänvisningens "ser likadant ut eller nästan likadant". Föreslå avgränsningar istället för att hitta fel (debattmetod om man inte vill ha en grej men det är taktikmässigt bättre att åsikten inte framgår, då försöker man bara hitta fel, ungefär som när källan "Handbok i svenska" raderades med hänvisning till att den angavs under felaktig rubrik).--BIL (diskussion) 6 augusti 2020 kl. 14.57 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::::::: Men lite längre ner på sidan jag länkade till står såhär.
replies: text: :::::::::::::::::::: Det typiska med falska vänner är just att de kan förekomma i sammanhang som medger en sammanblandning. Det kan man tänka sig med bl.a. rolig och anledning. Men det finns ord där förutsättningarna för att missförstånd skall uppstå är mindre. Det är nog inte så att en svensk tror att en norrman som säger att han skall inngi en anke i en juridisk sak menar en tam and, alltså anka på svenska. Inte heller tror väl en svensk att norrmän menar ett löv, alltså blad, när de talar om en løve i bur. Och lika lite tror väl en norrman att en svensk som talar om ett vasst föremål avser detsamma som norska formål. Ofta gäller det också ordparet norska kunstig (‘artificiell’) – svenska konstig (‘underlig’). Förmodligen tror inte en svensk att norska kunstig befruktning innebär att befruktningen är underlig.

text: ::::::::::::::::::: Det är alltså svårt att hitta lämpliga avgränsningar. /NH 6 augusti 2020 kl. 15.14 (CEST)
Det rimliga stället att flytta till är Wiktionary och det finns redan en plats reserverad, wikt:Appendix:Falska vänner/Engelska, som hittills inte använts, just för att den här sidan finns. Men går flytten att göra så att även sidans historik följer med? --LA2 (diskussion) 24 december 2021 kl. 02.47 (CET)
thread_title:  Att vara eller icke vara 2020