Diskussion:Internets historia

message: Varför står det inget om Defense Advanced Research Projects Administration (DARPA) Net?
Det var ju där det hela började med 4 datorer. Sen 1971-1972 vart det ARPANET (37 datorer). Johan Forsberg 7 december 2006 kl. 03.28 (CET)
thread_title:  Defense Advanced Research Projects Administration (DARPA) Net? 

message: Hur vet man att det bara är en myt att det var för att klara kärnvapen krig?  finns källa? 
  
replies: text: Instämmer med ovanstående skribent om huruvida kärnvapenfrågan var en myt. Jag kan enligt källa snarare hävda motsatsen.

text: Se: Castells, Manuel "Nätverkssamhällets framväxt, Band I av III" Daidalos 1996 sid. 351

text: [2009-05-27 kl. 18.04]

text: ‎
thread_title:  Kärnvapenkrig? 

message: World Wide Web borde få en egen rubrik eftersom det är en tjänst (som t ex E-post).
Som det står nu så hävdas www vara synonymt med Internet.
thread_title:  World Wide Web 

message: : Inkopierat inlägg från Användardiskussion:Perjoa av Allexim 3 juli 2015 kl. 22.34 (CEST)
Det är någon individ som envisas med att helt respektlöst mot såväl mig som uppgiftslämnare som övriga användare av Wikipedia tar bort några informativa uppgifter vad gäller E-postens historia! Vore tacksam för visad respekt för Wikipedia som ett seriöst uppslagsverk, såväl som mig och mina uppgifter samt källhänvisning. Informera mig gärna vad som inte gillas så kan vi förmodligen enas om nya acceptabla formuleringar. Tackar på förhand!--Perjoa (diskussion) 3 juli 2015 kl. 21.57 (CEST)
replies: text: Perojas tretton redigeringar som LPfi och Le Lapin Vert ogjorde borde ha diskuterats här innan de ogjordes. Detta för att uppnå Wikipedia:Konsensus.

text: Att föra en debatt via redigeringskommentarer som "ogör: bilder kunde skickas tidigare, om de skall packas upp automatiskt eller inte är klientprogrammets sak; ingen källa" som LPfi gjorde eller inga alls som Le Lapin Vert gjorde, är fel väg för att uppnå konsensus. Diskussionssidor som denna är till för att användas för just detta syftet, konsensussyftet.

text: Läsning av Wikipedia:Var snäll mot nybörjare rekommenderas å det starkaste.

text: Personligen tycker jag att du istället borde ha lagt till dina nya uppgifter och källor i artikeln E-post.

text: --Allexim (diskussion) 3 juli 2015 kl. 22.57 (CEST)
replies: text: :Programmet verkar inte ha uppmärksammats i någon större omfattning. Le Lapin Vert Jag är en liten morot 3 juli 2015 kl. 23.49 (CEST)
replies: text: :: Jag övervägde att använda diskussionssidan, men tyckte att återställningen kunde motiveras tillräckligt bra i redigeringskommentaren. Jag vill inte använda diskussionssidan för varje märklig ändring i artiklarna, dels för att inte översvämma den, dels för att det tar en hel del tid.

text: :: Tilläggen handlar om att en viss marknadsförare 1995 kom på "idén att det borde gå att även lägga in bilder i E-posten som automatiskt skulle öppnas av mottagaren". Idén var inte ny. Jag antar att man kommit på och avfärdat idén ett antal gånger redan på 1980-talet. Teknik för att bifoga bilder hade funnits sedan länge, dock bristfällig. MIME som mer eller mindre löste problematiken verkar vara från 1992 (se RFC 1341). En uppdatering 1993 nämner en då inte ännu införd möjlighet att rekommendera att e-postklienten visar bilden direkt.

text: :: Jag förstod inte att de länkade bilderna var källhänvisningar, och utan att läsa dem fanns inget som tydde på att marknadsförarens "idé" skulle vara värd att nämna i artikeln. Om jag läst dem hade jag inte återställt så som jag gjorde.

text: :: Jag ser nu att idén var att skicka ett bildvisningsprogram med e-postmeddelandet. Idén är absurd bl.a. med tanke på datasäkerhet och fungerade antagligen bara med Windows (java fanns inte på den tiden). Det är också otroligt att en programsnutt tillräckligt liten för att inkluderas i meddelandet inte kunde tillhandahållas med e-postprogrammet (vad använde man på Windows på den tiden?) eller operativsystemet. Webbläsare med förmåga att visa bilder hade funnits i flera år, till och med för Windows sedan 1992. Trots det absurda kan jag tänka mig att programmet fick tillräcklig spridning för att vara relevant i någon artikel.

text: :: Oberoende i vilken artikel programmet eventuellt skall nämnas måste texten formuleras om, så att det väsentliga i programmet framgår. Antagligen måste man också förklara något om den tidens datormiljö. Le Lapin Vert, av vad drar du slutsatsen att programmet inte uppmärksammats? Jag minns vykort som kan ha varit av den nämnda typen och andra "roliga" småprogram som bifogades e-post (idealiskt sätt att sprida skadlig programkod). Själv läste jag min e-post i Unix, så programmen var mindre relevanta för mig.

text: :: --LPfi (diskussion)
replies: text: :::På Windows använde man emailklienten Eudora  och webbläsaren Cello . Det av Perjoa nämnda programmet har jag aldrig stött på, och jag ifrågasätter starkt att det varit särskilt revolutionerande eller tillräckligt spritt för att nämnas i artikeln Internets historia. Le Lapin Vert Jag är en liten morot 4 juli 2015 kl. 03.46 (CEST)
replies: text: ::::På den tiden var det fortfarande Unix-datorer som dominerade internet. Något riktigt TCP/IP stöd fanns inte i Windows (om man inte körde tredjepartsprogrammet Trumpet Winsock). På den tiden läste jag min epost i xmh (som var ett grafiskt skal runt nmh). Den stödde MIME på samma sätt som idag; man associerade ett program med en MIME-typ och bilagor med den MIME-typen öppnades därefter med det programmet. /ℇsquilo 4 juli 2015 kl. 08.23 (CEST)
replies: text: ::::: Windows 95 hade stöd för TCP/IP och Internet översvämmades av nya användare som aldrig fick kontakt med den gamla kulturen, motsvarande vad som hände med Usenet då AOL gav sina användare förbindelse. Det var i den situationen som programmet tydligen lanserades. Jag antar att Unix-användarna (de som hade möjligheten att logga in direkt på en arbetsstation och inte med terminal) hade tillgång till bildvisare och bildhanteringsprogram, liksom Mac-användarna i den mån de hade tillgång till Internet.

text: ::::: Hur som helst behövs alltså stöd för att programmet varit spritt. Revolutionerande var det inte.

text: ::::: --LPfi (diskussion) 4 juli 2015 kl. 14.36 (CEST)
replies: text: ::::::Vad är det för program som avses? Har det något namn? För övrigt ett gräsligt sätt att lägga in externa länkar i löptext. /ℇsquilo 4 juli 2015 kl. 16.49 (CEST)
replies: text: ::::::: Vore bra om du kunde besvara ℇsquilos fråga som finns här ovan. --Allexim (diskussion) 4 juli 2015 kl. 16.51 (CEST)

text: ::::::: Angående "För övrigt ett gräsligt sätt att lägga in externa länkar i löptext.":

text: :::::::Peroja är nybörjare och behöver allt stöd som finns. Kanske kan du på ett pedagogiskt sätt förklara för Peroja hur man gör för att lägga in externa länkar i löptext? Jag hade turen att få hjälp av  hur man gör. Det kan tyckas enkelt att lägga in externa länkar i löptext för den som kan det, men jag tycker fortfarande det är svårt trots att jag har redigerat på svWikipedia i många år. --Allexim (diskussion) 4 juli 2015 kl. 17.20 (CEST)
replies: text: :::::::::Jag vet inte vad jag ska ha lärt ut men externa länkar i löpande text har jag då aldrig uppmuntrat till, det ska vi inte ha. /Hangsna (diskussion) 4 juli 2015 kl. 19.20 (CEST)
replies: text: :::::::::: De externa länkarna skall nog uppfattas som källbeläggning av Perojas framförda uppgifter i artikeln. --Allexim (diskussion) 4 juli 2015 kl. 19.27 (CEST)

text: ::::::::Inga andra epostprogram nämns i artikeln, ej heller i artikeln e-post. Det finns ingen anledning att detta (namnlösa?) program ska vara det första. Le Lapin Vert Jag är en liten morot 4 juli 2015 kl. 17.01 (CEST)
Nu var det först och fortsättningen av utvecklingen av programvaran fick in ett första kapital på 7.000.000 kr. Vidare var vi mycket nära att komma in på USA's teknikbörs NASDAC, vilket då hade gjort att bolagets värde skulle gått upp från 63.000.000 kr till ett betydligt högre värde. Självklart hade dessa summor inte förekommit om det inte varit så att vi var först och kommit längst på den tiden! Att påstå motsattsen är horribelt!--Perjoa (diskussion) 4 juli 2015 kl. 19.42 (CEST)
Vidare är det helt riktigt att jag här i Wikipedia är nybörjare. Det är vidare riktigt att de externa länkarna är tänkt som källbeläggning.--Perjoa (diskussion) 4 juli 2015 kl. 19.48 (CEST)

text: Jag upprepar min fråga: Vad heter det epostprogram som du refererar till, Perjoa? /ℇsquilo 4 juli 2015 kl. 19.49 (CEST)
replies: text: :Syftet med artikeln är inte att beskriva storheten eller antal användare av programvaran. Syftet är endast att tala om att vi var först med den nämnda E-postfunktionen! Kristina Erkeborn som skrev artikeln i Computer Sweden bör kanske kontaktas i ärendet. Hennes namn framgår i artikeln. Hon arbetar tydligen på TT som redaktör nu för tiden. Vidare skrev ännu en internettidning om denna nya E-postfunktion. Men här är jag mer osäker då jag inte har den sparad.

text: :På något sätt är det här med att jämföra riktigheten med att påstå att Graham Bells första telefonsamtal inte var först, med motiveringen att han endast talade med en person!! Han var ju först oavsett att det sedan blev fler och fler personer som kunde ringa varandra!--Perjoa (diskussion) 4 juli 2015 kl. 20.04 (CEST)

text: :Tack för det nya betydligt trevligare bemötandet och respekten för mig som person så väl som uppgiftslämnare än vad som tidigare var fallet. Nu känner jag att vi kan ha en fungerande dialog som känns trevlig. Ingen nämnd och ingen glömd!--Perjoa (diskussion) 4 juli 2015 kl. 20.25 (CEST)

text: :Hej , Eftersom det var nytt kallade vi programvaran för E-card. Hade till och med registrerat E-Card.com om jag inte minns fel. Senare under utvecklingen registrerade vi även IQ-Card.com. Detta var för att förtydliga de programeringskoder som möjliggjorde automatisk uppackningen av text och bild. Programvaran gjordes av Mats Kihlberg som programerade heltid i 7-8 månader. Detta tog många tusentals timmar innan vi fick denna nya E-postfunktion att fungera.--Perjoa (diskussion) 4 juli 2015 kl. 20.35 (CEST)
replies: text: ::Programmet platsar fortfarande inte. Le Lapin Vert Jag är en liten morot 4 juli 2015 kl. 21.13 (CEST)

text: ::Detta var det närmaste jag kunde hitta som rönt någon uppmärksamhet. Le Lapin Vert Jag är en liten morot 4 juli 2015 kl. 21.57 (CEST)
I artikeln som "Le Lapin Vert" refererar till står det dessutom att man måste ha netscape 3.0 för att sända samt ta emot E-post inklusive text och bild. Vårt E-postprogram var ett helt fristående program. Altså borde saken vara klar! Läs: "Because both the sender and the recipient of the card, therefore, currently must have Netscape Navigator 3.0 to use the Email Express service, Awesome Cyber Cards continues to offer its SendOut Announcement service. With the SendOut Announcement service, a WWW surfer fills in a brief form to personalize and create a card and then the card is immediately posted on the WWW and an email announcement is automatically sent to the recipient."!!--Perjoa (diskussion) 4 juli 2015 kl. 23.02 (CEST)
Ok "Le Lapin Verde" Om vi skulle ta och vara lite konstruktiva, vad menar du att du kan acceptera för info ang min artikel från Computer Sweden?--Perjoa (diskussion) 5 juli 2015 kl. 08.24 (CEST)

text: ...men några spår av ert program är svårt att hitta över huvud taget. För övrigt har du alltså en intressekonflikt då du skriver om ditt eget program. Le Lapin Vert Jag är en liten morot 4 juli 2015 kl. 23.06 (CEST)
Programmet heter E-card helt enkelt kan det tyckas. Men det är ett produktnamn som sedan blivit synonymt med alla liknande produkter. Vi tog det namnet för att det bäst beskrev produktens användningsområde. När sedan artiklar informerar massan om den nya produkten med namnet E-Card blir sedan även alla efterföljare kallade E-Card. Vet inte hur bra jämförelsen är men, det är som "att söka" har bytts ut till "att googla". Borgar inte artikeln som Kristina Erkeborn på Computer Sweden skrivit som referens på artikelns trovärdighet i sig?--Perjoa (diskussion) 5 juli 2015 kl. 08.24 (CEST)

text: E-postens historia bör beskrivas i artikeln E-post, inte i denna artikel. E-post har funnit både via internet och via andra nätverk som fanns, främst då interna. Jag jobbade själv med att installera ett e-postsystem runt 1985 som inte var baserat på internet och som kom från Volvodata (MEMO). Det fanns naturligtvis många liknande initiativ då tidigt 1980-tal, och ingen anledning föra fram en av dessa många. Då jag var fullt i centrum av dessa frågor i tidigt 1980-tale så vet jag jag aldrig hörde om E-card, och inte heller set det nämnt när gurus skriver om internets (e-post) barndom.Yger (diskussion) 5 juli 2015 kl. 09.07 (CEST)
Kanske handlar hela diskutionen om en missuppfattning. Vi lanserade namnet E-Card då vi döpte programvaran. Innan dess var det inte etablerat som benämning. Åter igen!? Borgar inte artikeln (http://174.120.146.186/~poprockt/ComputerSweden252.jpg) som Kristina Erkeborn på Computer Sweden skrivit som referens på artikelns trovärdighet i sig? --Perjoa (diskussion) 5 juli 2015 kl. 11.56 (CEST)

text: E-card kommer jag faktiskt ihåg. Det var en webbaplikation som inte hade särskilt mycket med epost att göra mer än att man via epost fick en notifiering om att man hade ett vykort att hämta. Inget särskilt nyskapande eller märkvärdigt mao. /ℇsquilo 5 juli 2015 kl. 13.17 (CEST)
replies: text: :@Perjoa. nej ett omnämnanden i CS tycker jag inte räcker när det är mer frågan om "personligt minne". Interente histria är beskriven av många tunga auktoriteter, och deras summeringar är goda källor.Yger (diskussion) 5 juli 2015 kl. 13.22 (CEST)
Återigen, det handlar inte om en simpel webbapplication som Escuilo tror! Det handlar om att vi var först med att skicka text och bild i ett E-postprogram!
Vi gjorde något som var omöjligt och aldrig skett innan! När vi väl visade vägen ter det sig givetvis enkelt! Att vara först är alltid svårt. Det är därför ingen annan gjort det innan!!
Ärligt talat börjar jag känna mig ungefär som den förste som påstod att jorden är rund! Han blev väl såväl misstrodd som fängslad! --Perjoa (diskussion) 5 juli 2015 kl. 14.06 (CEST)

text: Wikipedia handlar inte om vad vi "vet" utan vad som framkommer av trovärdiga källor. I detta fall räcker inte din källa utan du måste kunna visa mer auktoritativa källor.Yger (diskussion) 5 juli 2015 kl. 14.46 (CEST)
replies: text: : Vi talar förbi varandra, vilket jag misstänker beror på att vi andra främst arbetade med andra system än Windows. De som hade en skärm med vilken man kunde visa bilder hade programvara med vilken man kunde visa bilder (redan innan e-post fanns), och det fanns metoder att koppla den programvaran till e-postprogrammet (antagligen senast i slutet av 1980-talet). Många av oss föredrog säkert att öppna bilden explicit framom att ha e-postprogrammet att göra det. För oss var idén och programmet vi diskuterar inget revolutionerande.

text: : Jag antar att du arbetade med DOS/Windows, då du inte verkar förstå vår inställning. Windows var underutvecklat, hade brist på många sorters programvara och användarna var inte kritiska mot att köra programvara utifrån, trots att virus florerade på DOS/Windows sedan länge. För Windows-användare, som inte förstod de principiella problemen eller de självklara alternativa lösningarna, var antagligen er programvara revolutionerade (jag tror dig – Google är dålig ifråga om äldre tider, mycket finns bara på papper – men som Yger skriver, det räcker inte nödvändigtvis).

text: : Det som borde göras är att skriva ett avsnitt eller en artikel om e-postens utveckling ifråga om bilder och andra bilagor, där man mycket väl kan nämna programmet, men där man sätter det i vettig kontext. Om det var revolutionerande var det det för att Microsoft inte tyckte att vanliga användare behövde kunna se bilder. Hade man verkligen inte ens en enkel bildvisare i Windows? Kanske t.o.m. möjligheten att få (vissa vanliga?) e-postklienter på Windows att köra program man skickar med e-post ännu inte var allmänt utnyttjad? Programmet kunde vara ett intressant exempel på hur funktionaliteten utnyttjades och skulle då illustrera också varför det är svårt att kombinera säkerhetstänkandet i Unix-världen med Windows-användares förväntningar.

text: : Det vi inte kan göra är att nämna programmet så att vi ger sken av att det löste problemet med att skicka bilder över Internet. Vi behöver en kontext, där programmet läggs in i ett sammanhang, och där man klart ser att det handlar om ett sätt att lösa ett problem, och att programmet inte löste något problem för de gamla Internet-användarna, som dels antagligen hade en hel del problem med att få ut bilden ur bilagan, dels lätt hade kunnat se den om den skickats som bilaga på normalt sätt (om de satt vid en grafisk terminal eller arbetsstation).

text: : --LPfi (diskussion) 5 juli 2015 kl. 15.07 (CEST)
Nu kan vi kanske komma vidare. :-) Grundidén var bl.a. att få känslan av att få ett riktigt kort som packade upp sig via mailen. Jag återkommer senare, måste tyvärr iväg ett tag men återkommer! --Perjoa (diskussion) 5 juli 2015 kl. 16.03 (CEST)

text: Det som Le Lapin Vert skriver här borde vara värt en kommentar från dig. Intressant att h*n nämner den engelskspråkiga Wikipediaartikeln. Kanske är det något att bygga vidare på? --Allexim (diskussion) 5 juli 2015 kl. 16.23 (CEST)
thread_title:  E-postens historia