Diskussion:Motorvägskorsning

message: Varför har du raderat all text och hänvisat till Fyrklöver (väg) ?
Fyrklöver är en typ av motorvägskorsning där alla vänstersvängar sker genom 270 graders högersväng.
Men det finns andra typer som inte kallas fyrklöver. 
Är det lokal skånsk beteckning eftersom motorvägskorsningarna längs Yttre Ringvägen är av fyrklövertyp de flesta ?
Motorvägskorsning kallas motorvägskorsning i övriga landet. BIL 8 december 2005 kl.20.48 (CET)

message: Tillhör verkligen Helsingborg Södra de "äkta" motorvägskorsningarna. Hur lång sträcka av Länsväg 109 är det i så fall som är motorväg?
Lavas 8 april 2006 kl.01.40 (CEST)
replies: text: Ja det kan man säga att den gör. Visserligen är det inte någon lång bit av Länsväg 109 som är motorväg men några hundra meter är det i alla fall. Så det här är absolut en äkta motorvägskorsning och det är motorväg åt fyra håll även om ett av dessa har en ganska minimal sträcka. /E70 8 april 2006 kl.01.51 (CEST)
replies: text: :Men Länsväg 109 är faktiskt bara motorväg i västgåenderiktning (öster om E6:an)...
Och även innan ombyggnaden var det stopp eller lämna företräde om man körde av mot Bårslöv (numera Ekeby)... Tycker denna korsning mer hör hemma under "motorväg åt tre håll - korsning.
Dessutom är trafikplats Kropp och Kronetorp ej kompletta. Man kan inte byta från den ena motorvägen till den andra på alla sätt. Kör man E6:an söderut vid Kronetorp kan man INTE köra mot Lund på E22 ! (och tvärtom). Lika dant på trafikplats Kropp, kör Du E4:an mot Helsingborg kan man inte köra på E6:an norrut, och tvärtom ! JP Eriksson
thread_title:  Helsingborg södra 

message: Jag vill inte påstå att trafikplats Gubbängen kan klassificeras som en motorvägsliknande korsning. Detta av anledningen att det finns vänstersvängar där man korsar en fil i samma plan på tre av anslutningsvägarna. Jag tar bort den från listan.
replies: text: Just det, det var jag som skrev ovanstående... /Dunord 26 april 2006 kl.01.26 (CEST)
thread_title:  Trafikplats Gubbängen 

message: I handboken för trafikplatser, som det länkas till i artikeln Trafikplats kallas det som här kallas fyrklöver för klöverbladskorsning.
Lavas 3 maj 2006 kl.21.08 (CEST)
Förlåt, bara "klöverblad" kallades de, men inte "fyrklöver".
Lavas 3 maj 2006 kl.21.12 (CEST)
thread_title:  Klöverblad 

message: I illustrationen av en klöverbladskorsning finns det "isolerade" sidokörfält längs motorvägarna trafikplatsen igenom. Jag kan inte minnas att jag sett det i Sverige, men jag åker sällan bil på vägar med sådana korsningar? Brukar det ofta vara så? Jag antog snarare att påfarten före viadukten antingen har ett accelerationsfält som tar slut strax innan retardationsfältet för avfarten efter viadukten börjar eller att dessa fält övergår i varandra. Det där blev komplicerat men jag undrar alltså hur obligatoriska de där från vägen i övrigt separerade sidokörfälten är?
Lavas 4 maj 2006 kl.01.15 (CEST)
replies: text: Sådana korsningar finns i första hand i Malmö, och enligt www.eniro.se är åtminstone Fredriksberg och Petersborg sådana att den har sidokörfält. De finns för att minska antal av- och påfarter, och ge trafikanterna plats att axxa och bromsa om de använder "klöverbladskurvorna". Det varierar nog för övriga fall. Ljungarum, Jönköping är inte sådan, den har av och påfarter direkt mot motorvägen. Den korsningen är inte trevlig heller och ska byggas om med en bro av "malteserkorstyp" för E4 söderut. Bilden kommer från Tyskland där klöverbladskorsningar är vanliga och de brukar ha sidokörfält. /BIL 4 maj 2006 kl.10.10 (CEST)
thread_title:  Sidokörfält 

message: En motorvägskorsning benämns enligt artikelns nuvarande innehåll endast som en korsning då två motorvägar möts, dvs. där man kan köra åt fyra håll. Varför enbart benömna motorvägskorsning som denna typ? Även motorvägskorsningar där en motorväg viker av från en annan bör väl benämnas som en sådan. I utlandet används ofta speciella typer av skyltar då motorvägar möts och sådana skyltar brukar användas både då en motorväg ansluter en annan (och slutar där) samt när två motorvägar möts och det finns fyra hålla att färdas åt. Det tyska ordet autobahnkreuz används så vitt jag vet för bägge ovanstående nämnda typerna och självfallet också i sådana korsningar där det finns fler än fyra hålla att köra åt. Jag föreslår därför att man ändrar i artikeln så att motorvägskorsning även innehåller typer av trafikplatser där en motorväg viker av från en annan och således gälla mer allmänt för trafikplatser där mer än en motorväg är inblandad. Om denna ändring görs bör även listan över motorvägskorsningar i Sverige utökas, då bland annat några trafikplatser i Stockholm och Göteborg bör tilläggas./Sebbe 12 juni 2006 kl.16.26 (CEST)
replies: text: I princip har du rätt de kan tas med, fast ingen har orkat. Texten "Dessutom finns det ett antal trevägs motorvägskorsningar, där det går motorvägar åt tre håll (och ibland vanliga avfarter åt fler håll)." har stått förut. Fast i Tysklanad är Autobahnkreuz bara fyrvägs. Trevägs kallas Autobahndreieck i Tyskland. I Österrike kallas båda Knoten. /BIL 12 juni 2006 kl.18.43 (CEST)
replies: text: :Och med ordet "korsning" avses allmänt att två vägar korsar varandra. Då blir det ju logiskt att "motorvägskorsning" avser just korsning mellan två motorvägar.
Sveriges första och största korsning överhuvudtaget är f.ö trafikplats Kropp norr om Helsingborg - där E6 och E4 (eg E47) korsar varandra. Den är byggd i tre plan - fast saknar anknytning från E4:an norrifrån till E6:an norrifrån - och tvärtom. Vill man köra denna väg måste man ta en länsväg en bit tidigare (vilket dock blir minst 1 mil kortare.... JPEriksson 21 juli 2009 kl. 08.01 (CEST)
thread_title: Motorvägskorsningens betydelse

message: Egentligen ligger trafikljuset inte i Ringömotet utan i grannmotet, Tingstadsmotet. Det är bara det att man måste köra den filen i Tingstadsmotet för komma mot Länsväg 155 från norr. För att komma från 155 in på E6 mot Oslo måste man svänga av före Brunnsbomotet (utan trafikljus). Ringömotet är konstigt. För övrigt håller man på att bygga en liknande trafikljuskorsning i Gullbergsmotet så att man måste passera det för att komma från E6 Oslo mot E20 Örebro i Olskroksmotet. Vägverket har via en datasimulering kommit fram till att man kan få bättre flyt på det viset. Hur ska vi definiera Ringömotet, Gullbergsmotet och Olskroksmotet ? /BIL 14 juni 2006 kl.19.55 (CEST)
thread_title:  Trafikljus i Göteborg 

message: Där det i listan över trevägskorsningar står "ytterligare landsvägsanslutning", innebär inte kanske det att de borde stå i listan ovanför, den som handlar om att det går vägar åt fyra håll, men alla inte är skyltade som motorväg?
Skvattram 17 juni 2006 kl.12.59 (CEST)
replies: text: Inte om landsväganslutningen inte är korsningsfri utan fungerar som vanlig avfart. /BIL 28 juni 2006 kl.09.28 (CEST)
Är 'halvt Malteserkors' det etablerade uttrycket på svenska? På engelska används två uttryck 'directional T' och 'semi-directional T' där man undviker av- och påfarter till omkörningsfilen i den senare.
/D 12 mars 2009 kl.00.51 (CEST)

text: Det är inte säker att det är etablerat. Vad heter det då? En T-korsning är väl en plankorsning. --BIL 12 mars 2009 kl. 14.06 (CET)
thread_title:  Tre håll 

message: Jag är tyvärr inte så bra på Wikipadiagrafik, men det går alltså att anlägga en korsning mellan två - eller fler - motorvägar helt utan broar. Det verkar inte förekomma i Sverige, men vi tar ett exempel med två st. fyrfältsmotorvägar.
För enkelhetens skull säger vi att det rör sig om en rakt nord-sydlig motorväg och en öst-västlig båda fyrfältsmotorvägarvägar ( 2 x 2). Vi kommer från norr och skall svänga "vänster" mot väst (mest komplicerat).
Framme vid korsningen svänger båda körbanorna åt höger, och från vänster dyker det nu upp två nya körfält (givetvis med trafik åt samma håll som vi). Nu är det fyra fält men med tjockstreckad linje i mitten. Skyltar över vägen visar att de två högra fälten skall åt öster, de övriga två åt söder och väster. Vi byter fält åt vänster och kör mot söder/väster. Så delas vägen och trafiken mot öster  försvinner åt höger. Samtidigt kör vi i en jättecirkel med 1 amerikansk mile i diameter eller mer. Plötsligt dyker två nya körfält - denna gång från höger, det är trafiken från den östra motorvägen. Återigen fyra fält med tjockstreckad linje och kan vi på skyltarna ovanför läsa att de två högra fälten nu går mot söder och det två vänstra fälten ("de inre fälten" i jättecirkeln) går mot väster/norr . Snart försvinner två filer till höger mot söder, vägen svänger igen och än en gång från tillkommer två nya filer från höger - trafiken från söder. Nu står det på skyltarna att de två högra fälten skall åt väster, och vi byter därför fil till något av de båda högra fälten, mot väster. De båda vänstra filerna (de inre körfälten i jättecirkeln) går nu mot norr/öster igen. Men vi skulle ju åt väster - och snart försvinner våra två körfält också åt höger mot väster. Trafiken som fortsätter rakt fram är nu densamma som kom in från vänster när vi först körde in i korsningen ! Och det går givetvis även att köra av norrut. 
replies: text: .
Principen är alltså en rondell av jätteformat. Sådana korsningar blir billiga att bygga där mark är billigt. Byggkostnaderna blir lägre eftersom inte en enda bro behövs, men rondellen måste vara tillräckligt stor för att alla skall kunna byta körfält - gärna 2 km mellan varje avfart s.a.s. Man upplever det alltså inte som att köra i en rondell - och det är motorvägsregler som gäller hela tiden. En något mindre variant finns för korsning med tre "del-vägar" s.a.s.
JPEriksson 21 juli 2009 kl. 07.52 (CEST)

text: En sån fanns där länsväg 158 korsade leden Mölndal-Frölunda, i södra Göteborg. Den var ingen höjdare och byggdes om med en genomgående körbana efter ett antal år, och fick trafikljus. Det finns en sådan utanför Linköping förutom att E4 går över den på bro. Ska den fungera bra krävs jättestort markområde, och det tar lång tid att passera den också. --BIL 26 juli 2009 kl. 22.23 (CEST)
thread_title:  Enplans korsningsfri motorvägskorsning