Diskussion:Produktlivscykeln

message: Hej,
Vi är en grupp på fem personer från Handelhögskolan vid Karlstads universitet. Vi har fått i uppgift att analyser och vid brister göra förbättringar i Wikipedia-artikeln för produktlivscykeln. Vi har framställt ett resultat som vi delar med oss i diskussionen och dessa förändringar i artikeln kommer göras inom kort.
Resultat
Då inledningen i artikeln granskades uppmärksammades det att den var onödigt lång. För att korta ner den togs information bort som ansågs överflödig. Det fanns begrepp som beskrev produktutveckling som passade bättre under dess underrubrik. Enligt Wikipedias artikel ”Bra artiklar” (2017) ska en inledning vara kortfattad och ta upp det mest relevanta för ämnet vilket i detta fall är de fem stadierna samt de tre olika typer av kurvor som kan beskriva produktlivscykeln. Dessa punkter återkommer även senare i artikeln och beskrivs mer ingående i deras respektive underrubriker.
Artikelns ursprungliga inledning var felaktig då den tidigare skribenten hade förmedlat inkorrekt information i förhållande till de redovisade källorna. I den tidigare artikeln nämns endast fyra steg i produktlivscykeln medan den angivna källan anger fem olika steg. Den tidigare artikeln beskrev produktutvecklingsstadiet korrekt i förhållande till den angivna källan (Kotler et al. 2013, s. 287) men skribenten menar att stadiet inte ingår i produktlivscykeln. Den refererade källan menar däremot att detta stadie ingår i produktlivscykeln och inledningen redigerades därmed för att överensstämma med källan.
Då skribenten hade refererat felaktigt till den angivna källan gällande de olika stegen av produktlivscykeln ledde detta till att bilden i artikeln också var felaktig. I den ursprungliga bilden presenterades endast fyra av stegen ur produktlivscykeln och därför byttes denna bild ut mot en ny framtagen bild som visade alla fem steg i processen. 
Skribenten nämner under inledningen i den tidigare artikeln ”stagnationsfasen”. Informationen om fasen saknar referenser och går ej att finna i artikelns andra nämnda källor. Beskrivningen togs bort då det saknades pålitliga källor. Artikeln berörde aldrig begreppet senare vilket gör att informationen angående ”stagnationsfasen” är irrelevant att ha med i inledningen och därför togs stycket i inledningen rörande detta begrepp bort. 
I artikeln är skribenten inte konsekvent gällande benämning av de olika stadierna. I vissa fall används begreppet ”fas” och emellanåt förekommer begreppet ”stadie”. Det kan skapa förvirring hos läsaren när artikeln benämner stadierna med två olika begrepp. De angivna källorna använder ”stadie” som korrekt benämning och därför redigerades det så att endast benämningen ”stadie” används i artikeln för att skapa en artikel som inte är förvirrande. 
Den ursprungliga inledningen nämner tre olika kurvor som presenterar hur produktens levnadstid kan se ut i produktlivscykeln. Som tidigare nämnt är det viktigt att artikelns inledning är kort och koncis och av denna anledning flyttades beskrivningen av kurvorna längre ner i artikeln för att hålla inledningen kort. Kurvorna beskrevs tidigare utan sammanhang till produktlivscykeln och därför tillfördes denna information. Bilder och beskrivningar av kurvorna lades även till för att förtydliga deras relevans. Kurvorna är relevanta för produktlivscykeln och i den tidigare artikeln nämns dessa endast utan att ange koppling till cykeln vilket är information som har tillagts. 
Efter artikelns inledning presenteras varje stadie i produktlivscykeln i en varsin underrubrik. Då skribenten inte ansåg att ”produktutvecklingsstadiet” ingick i produktlivscykeln beskrevs den längst ner i artikeln. Skribenten har gjort en korrekt beskrivning av stadiet enligt Kotler et al. (2013, s. 287), som även är skribentens källa, men enligt källan är detta stadie en del utav produktlivscykeln. Av den anledningen flyttades stycket om detta stadie upp till rubriken under inledningen så det hamnar rätt i jämförelse med de andra fyra stadierna.
Ett exempel som fanns i artikeln om hur ett företag kan agera under tillväxtstadiet diskuterades huruvida det var relevant för artikeln eller om det skulle tas bort. I slutändan ansågs exemplet skapa ett bra perspektiv hur produktlivscykeln fungerar i praktiken och därför behölls exemplet i artikeln. Exemplet gör artikeln enklare att ta till sig och förstå för även den mest oinvigde inom ämnet. 
Enligt Wikipedias ”Bra artiklar” (2017) ska en artikel innehålla trovärdiga källor för att klassas som en bra artikel. En av de använda källorna i den tidigare Wikipedia-artikeln var ”vad är produktlivscykeln” (2014), vilket är en direktöversättning från engelska till svenska av en artikel där skribenten refererar till en bok skriven av Terence Shaw. Enligt Wikipedias definition av en pålitlig källa ska denna vara neutral i förhållande till det den beskriver. Källan som användes var en persons egen hemsida vilket kan göra att skribentens objektivitet kan ifrågasättas. Marknadsföring: grundläggande modeller (2015) är boken som Terence Shaw har skrivit, vilket är den refererade källan, och den handlar om just marknadsföringsmodeller. Ett alternativ för att skapa större trovärdighet hos källan är att referera direkt till Shaws bok istället för den egenskapade hemsidan. Då Shaws bok inte gick att finna i Karlstads universitets biblioteket och liknande information finns i Kotler. et al. (2017) togs denna källa bort från Wikipedia-artikeln och ersattes av en verifierbar källa. Förutom att artikeln ansågs vara oseriöst skriven gick det inte heller att finna information om vem Terence Shaw är och om hans teorier är trovärdiga. Av denna anledning redigerades artikeln så den refererar istället till Kotler. et al. (2017) då författarna av boken är forskare inom ämnet och uppfyller en högre trovärdighet.
Överlag var artikeln väl utformad och skriven med endast ett få antal förbättringspunkter. Förklaringarna av de olika stadierna var kortfattade och lätta att förstå. Det stod ingen onödig information utan den fakta som fanns var tydlig och bra, därför ändrades inget av den fakta som var befintlig. Det var endast meningsbyggnader som korrigerades och förtydligades. Artikeln hade en tydlig struktur med både rubriker och underrubriker. Artikeln var också objektivt skrivet och innehöll välorganiserade spårlänkar. Inledningen var även lättförstådd då den hade en bra översikt berörande ämnet och de största ändringarna i inledningen skedde för att korta ner informationen och tydliggöra frågeställningen.
De största korrigeringarna i artikeln var smådetaljer. Dessa korrigeringar utgörs främst utav rättelser av felaktiga meningsbyggnader, grammatiska fel och irrelevant information som exempelvis stagnationsfasen som det inte går att hitta information om i artikelns tidigare angivna källor. Eftersom den tidigare artikeln byggde på fyra olika stadier istället för fem så korrigerades en del av innehållet för att den ska överensstämma med de använda källorna. Artikelns inledning redigerades så den inte saknar relevant information och därefter placerades stycket om produktutvecklingsfasen direkt under inledning och följs sedan därefter av de kommande stadierna. Dessa ändringar gör artikeln mer lättläst och det blir även lättare att förstå produktlivscykeln från produktens utveckling till nedgång.
--Grupp22kau2017 (diskussion) 5 november 2017 kl. 10.36 (CET)
thread_title: Omgörning

message: Hej!
Jag är NO-lärare och jag tycker att detta är en ekonomisk modell för en produkts utveckling hos företag. För mig betyder livscykel hos en produkt något helt annat:
*Råvara
*Förädling av råvaran (råvaror) till en färdig produkt
*Transport till varuhus och försäljning
*Användande av produkten
*Produkten utsliten/trasig/omodern och kastas
*Sophantering eller eventuell återvinning av materialen.
Borde det inte finnas en artikel med detta innehåll också?
Tack.
/Per Björkhem
41.77.129.189 7 maj 2020 kl. 10.41 (CEST)
replies: text: tack mycket bra synpunkt. Det du beskriver återfinns på engelska Wikipedia under :en:Product lifecycle och borde absolut ha en egen artikel på denna språkversion.Yger (diskussion) 7 maj 2020 kl. 11.31 (CEST)
thread_title: Vad är en livscykel