Diskussion:Olof Rudbeck den äldre

message: Jag tycker att det är lite orätt att artikeln fått mallen ugglanspråk. Den har inte kvar de äldre stavningarna och böjningsformerna, men jag tog även bort många värdeladdade ord. Framställningen är visserligen mer engagerad än vad Bonniers lexikon är, med uttryck som "den märkliga upptäckten", men det anser inte jag i alla fall stör. Stilen och engagemanget är förvisso högtravande och framträdande, men inte mer än vad den ännu kan vara i avhandlingar. //--IP 6 maj 2006 kl.09.29 (CEST)
replies: text: Efter att ha skummat igenom artikeln snabbt tycker jag att mallen ugglanspråk är berättigad. Artikeln har ett mer ålderdomligt och högtravande språk än artiklar i Wikipedia eller NE i allmänhet har och det är sådana artiklar vi bör jämföra med, inte med avhandlingar eller andra typer av texter./Nicke L 6 maj 2006 kl.12.46 (CEST)
replies: text: :Jag tycker generellt att det är synd om man förändrar texter i mer talspråklig riktning, särskilt om ovanliga ord ersätts. Risken med en sådan modernisering är att man försöker översätta äldre fenomen till nutida. För att ta ett exempel: på den tiden var det så att studenter "åhörde" föreläsningar - föreläsningar var frivilliga, och forskares popularitet kunde avgöras av hur många studenter som närvarade.//--IP 6 maj 2006 kl.13.46 (CEST)
Här om döttrarna i familjen. Varför nämns de inte, bara en son - Olof Rudbeck den Yngre - då den Äldre hade fler barn inklusive döttrar. De senare Wendela o Anna var välutbildade o bidrog med konstnärlig hjälp till akvareller, träsnitt o kopparstick för Campus Elysii o Atlantican. 
Dags att inkludera andra halvan av  befolkningen, kvinnorna,i historien!

message: (Kopierat från användardiskussion:Ettrig)
Utifall du missar det, så har jag synpunkter på din bedömning om att det är ugglanspråk i Olof Rudbeck d.ä.. Med några små undantag är den skriven som avhandlingar i humaniora ofta är än idag. Det akademiska språkbruket skiljer sig fortfarande från talspråket, och det finns ingen konsensus om att detta förhållande ska ändras. Detta är emellertid en ideologiskt laddad fråga, där regeringen har inställningen att text ska vara skriven så att den är lättläst i fråga om syntax och ordval. Deras inställning har gett utslag framförallt i juridiken och kommer att förändra det juridiska språkbruket än mera, men ideologin har starka motståndare som menar att detta leder till ett utarmat, stereotypt, tråkigt och ospecifikt språk, som särskilt för vissa ämnesdiscipliner vore ödesdiger; du minns kanske sannab:s invändningar mot att ersätta ordet "förnäm" i ett annnat sammanhang. Kom gärna med synpunkter.//--IP 6 maj 2006 kl.10.23 (CEST)
replies: text: Det här är det första exemplet jag hittar i artikeln:

text: I anatomin gjorde han snabba och lysande framsteg; redan 1650 sysslade han med undersökningar av kroppens finaste delar och uppdagade därunder arten och betydelsen av de sedan så kallade lymfkärlen, vilka han benämnde vasa serosa. Han må dessförinnan ha läst en skrift i ämnet av Asellius vilken utkom 1627 med titeln "de lactibus" – mjölkvenerna.

text: Särskilt vänder jag mig mot "uppdagade därunder", "de sedan så kallade" och "må dessförinnan ha läst". Är vi oense om att detta är hopplöst föråldrade formuleringar? Jag skulle vilja ändra till

text: Han forskade om de finare detaljerna i kroppens strukturer och upptäckte bland annat lymfkärlens funktion, ett viktigt framsteg för anatomin. Han kallade dem vasa serosa. Det är möjligt att han tidigare hade läst Asellius skrift om samma ämne, "de lactibus", mjölkvenerna, 1627.

text: Är vi oense om att detta skulle innebära en väsentlig förbättring? Kan du i så fall påtala de viktigaste försämringarna? (Lägg också märke till att denna redigering åtgärdar ett sakfel i ugglantexten.) --Ettrig 7 maj 2006 kl.08.18 (CEST)
replies: text: :Inte om det huvudsakligen är ordföljden, och vissa mindre ord. Å andra sidan lyfter Ugglan fram det sensationella i upptäckten. Han är väldigt berömd för bland annat detta. I Bonniers lexikon står dock att han upptäckte lymfkärlen, inte deras funktion. Uppsala universitet styrker att han upptäckte dessa och deras funktion..//--IP 8 maj 2006 kl.08.15 (CEST)

text: :Även Kungliga biblioteket ger Rudbeck äran, och beskriver kontroversen med Bartholin.  De utvecklar f ö hans insatser i anatomin.//--IP 8 maj 2006 kl.09.16 (CEST)
replies: text: ::Det var språkdräkten vi skulle diskutera nu. Att Ugglan möjligen har missat att R. upptäckte lymfkärlen i sig är en helt annan fråga. Jag påtalar tre i mitt tycke mycket ålderdomliga formuleringar som är samlade i ett litet stycke och alltså ligger ganska tätt. Jag anser att formuleringar som dessa motiverar varningen för ugglanspråk. Du har tidigare uttalat Med några små undantag är den skriven som avhandlingar i humaniora ofta är än idag. Ett sådant uttalande kan aldrig falsifieras, eftersom det innehåller en rejäl brasklapp. Hör de tre formuleringarna till de små undantagen eller är dessa normala i humanistiska avhandlingar? För övrigt tycker jag att vi inte ska ha avhandlingar i humaniora som språkliga ideal. Det finns många varianter mellan akademiska avhandlingar och talspråk. Wikipedia är gräsrotsfolkets uppslagsverk, både med avseende på läsare och skribenter. Jag förordar det språk som används i Dagens Nyheter, och skulle varna för Svenska Dagbladets ledare (i språkligt avseende). --Ettrig 8 maj 2006 kl.09.28 (CEST)
replies: text: :::Ugglan missade inte det. Det står att han upptäckte arten av lymfkärlen.//--IP 8 maj 2006 kl.09.29 (CEST)
replies: text: ::::Men det är ju inte det vi diskuterar! Du har tagit upp en diskussion om ugglan-märkningen. Ska jag tolka det faktum att du tar upp andra saker, men inte den, som att du drar tillbaka din invändning mot ugglanmärkningen? Jag trodde att "arten av lymfkärlen" betyder ungefär "lymfkärlens beskaffenhet". Men detta är jag osäker om, så ur mitt perspektiv kan du mycket väl ha rätt om detta. Men då är vi tillbaka i språkfrågan. Om du har rätt om detta håller jag det för mycket troligt att många av Wikipedias läsare skulle ha mycket svårt att förstå den formuleringen. Om detta beror på att den är högtravande eller ålderdomlig spelar inte så stor roll för mig. Det viktiga är att den fungerar dåligt i uppgiften att förmedla information. Därför bör den bytas ut.--Ettrig 8 maj 2006 kl.10.31 (CEST)
replies: text: :::::OK, då säger jag som det är. Risken när någon går in och förbättrar språket är att den personen inte har en aning om ämnet, eller hur språket förändrats i betydelse, och hur man ska gå till väga för att förbättra och inte bara göra texten mer talspråklig på faktans bekostnad. Att göra de förändringar som du föreslår innebär ett h-vetiskt jobb, för Rudbeck var en sådan mångsidig person att det är få som har kunskaper nog att veta vad som verkligen är förbättringar och vad som som inte är det, utan en talspråklig förändring med innehållsmässig försämring. Ugglan är klurig många gånger. Till synes små nyanser har stor faktamässig betydelse. Att jag inte förändrade texten mer, var för att jag inte "vågade", det var inte lathet.//--IP 8 maj 2006 kl.10.39 (CEST)
replies: text: ::::::Den argumentationen finner jag djupt motstridig. Om man tycker att det är stor risk att en redigerare missförstår måste man väl också tycka att det är stor risk att en läsare missförstår. Detta innebär i sig en allvarlig kritik mot texten, en kritik som motiverar att den redigeras och därmed att den tills vidare ska vara ugglanmärkt. --Ettrig 8 maj 2006 kl.10.46 (CEST)
replies: text: :::::::Ja, det är för att du inte hänger med i hur jag tänker. Låt mig ta exemplet med att studenter "åhörde" föreläsningar. Alla/Många som har läst idéhistoria, kulturhistoria, kunskapshistoria etc (det kan kanske skilja sig från olika universitet) skulle tycka att det var felaktigt och störande om det stod, t ex, Rudbeck var N.N:s student, men det stör inte den som inte känner till hur studier gick till på den tiden.//--IP 8 maj 2006 kl.10.51 (CEST)
Om du har rätt i detta, vilket jag tror, behöver artikeln utvecklas med en förklaring av vilken relation de hade. För precis som du säger kommer de flesta läsare annars inte att förstå det. Om "arten av lymfkärlen": Svensk-Engelsk ordbok från Esselte Studium, tryckt 1986 och skriven nästan helt 1968 översätter "art" med "kind", "sort", "description", "nature" och "character". Det anser jag ger gott stöd för mitt påstående att Ugglan inte säger att R. upptäckte lymfkärlen. Det är i så fall ett exempel på att språkdräkten behöver moderniseras för att du ska förstå innehållet. (Jag vill också påminna om att mitt förslag åtgärdar ett faktafel i artikeln.) --Ettrig 8 maj 2006 kl.18.31 (CEST)

text: Jag är inte helt 100 på vad det rent konkret innebär att Rudbeck "upptäckte lymfkärlen" (ordagrant enl KB och Uppsala o andra svenska universitet), men jag gissar att det är så här som följer som man ska tolka Ugglans uppgift, och det var så här jag läste det: andra hade tidigare sett lymfkärlen vid obduktioner, kanske utan att reflektera över dem, men med Rudbecks upptäckt blev de "lymfkärlen" för vetenskapen. Eller snarare: även om någon annan skulle ha sett dem dessförinnan, vilket verkar rimligt, blev de "lymfkärlen" med Rudbecks upptäckt. Jag har tittat lite i SAOB om historiska betydelser av "art", och det kan betyda "väsen" och "natur" - alltså mer men inte helt "varat" och "existensen" än "sorten" och "egenskapen". Eller enligt 8) BETYDELSE: ss. benämning på (viss) grupp af individer, enskilda föremål l. begrepp: slag; species; härunder uttr. i sin art (f) På grund av sådana här överväganden har jag förändrat så lite som möjligt.//--IP 8 maj 2006 kl.21.39 (CEST)
replies: text: :Jag upplever den argumentationen som mycket grumlig. Men den närmaste tolkningen är att du anser att det är en historisk betydelse av "arten" som är riktig och att de moderna betydelserna leder fel. Det är i så fall ännu ett stöd för att denna artikel innehåller föråldrade formuleringar. Jag håller inte alls med om att "väsen" och "natur" har betydelser som ligger nära betydelsen av "varat" eller "existensen". (Det faktafel jag nämnt är att R. studerade kroppens "finaste" (minsta) delar. Det kanske var det minsta man kunde studera på den tiden. Men jämfört med en ribosom eller en flagell är det oerhört stora saker.) --Ettrig 8 maj 2006 kl.22.28 (CEST)
replies: text: ::Det jag har sagt och poängterat är att man måste veta vad hans upptäckt verkligen bestod i. Om du tycker att allt detta är grumligt, så se definition 8, "en grupp enskilda föremål... species". Detta har dock ändå bibetydelsen "egenskap". Därför undrar jag om det är en populärvetenskaplig och förenklad framställning som KB och universiteten ger.//--IP 8 maj 2006 kl.23.05 (CEST)

text: ::Och framför allt: vet man att Rudbeck fått äran som den som upptäckte lymfkärlen och vet vad kontroversen med Bartholin berodde på, och man läser hela stycket och ser Bartholin nämnas, så måste man utgå från att detta är vad Ugglan menade, oavsett om det är en klumpig formulering eller inte. Annars hade inte den nämnda kontroversen med Bertholin någon mening.//--IP 8 maj 2006 kl.23.11 (CEST)
replies: text: :::Ja, jag tycker argumentationen i ditt förra inlägg är grumlig. Men tilläggen i det här senare inlägget och avsaknaden av protest mot min tolkning gör att jag nu känner mig säker på att ha förstått. Min största svårighet var nog att du argumenterar emot dig själv. Du anser alltså att Ugglan med orden "uppdagade ... arten ... av ... lymfkärlen" säger att R. upptäckte lymfkärlen. För detta argumenterar du väl. Du säger också att detta är ett skäl att behålla ordet "art". Men de moderna betydelserna av "art" ger inte möjlighet att tolka detta som att R. upptäckte lymfkärlen. Detta är alltså ett exempel på formulering som är så ålderdomlig att den inte går att förstå utan kännedom om äldre tiders språkbruk. --Ettrig 9 maj 2006 kl.08.08 (CEST)
replies: text: ::::Det jag protesterade emot var att han får mer "ära" för en upptäckt än vad din version gav honom. Men jag känner inte till vad "arten av denna upptäckt" egentligen bestod i, så jag vet inte. Och, jag vidhåller att den som "av-ugglar" artikeln måste ha avsevärda kunskaper i de mest skilda områden, bland annat i hur Rudbeck brukar framställas, men även i t ex kulturhistoria. Jag tror ärligt talat inte att wp förmår förbättra texten, så att även de med sakkunskaper i de fält som behandlas instämmer i att det är en förbättring.//--IP 9 maj 2006 kl.11.02 (CEST)
replies: text: :::::Jag märkte artikeln med en varning för ålderdomligt språk. Du invände mot denna märkning. Eftersom du nu i flera inlägg underlåtit att backa upp din invändning drar jag tills vidare slutsatsen att märkningen är befogad. --Ettrig 9 maj 2006 kl.11.16 (CEST)
replies: text: ::::::Det var du själv som förde in det på en detaljfråga, för att bevisa att du skulle kunna förbättra texten. Det hade varit oartigt att förbise detta. Om du läser mitt föregående inlägg ser du dessutom att jag vidhåller min åsikt om att "av-uggla" texten. Detta oavsett om du anser att orden är förlegade eller inte. Slutsatsen är därför ytterst märklig. Men jag skiter i det.//--IP 9 maj 2006 kl.11.28 (CEST)
replies: text: :::::::Jag tog upp det första stycket i artikeln som jag hade invändningar mot. Är det detta du refererar till som "detaljfråga"? I detta väljer du ut en detalj: "uppdagade ... arten ... av ... lymfkärlen". Vår analys ger att Ugglan med detta menar något annat än det som de betyder i modern svenska. Ändå vidhåller du åsikten att texten inte är ålderdomlig. Jo, jag märkte att du vidhåller din åsikt. Men innehållet i dina inlägg stöder bedömningen att detta är ett exempel på formuleringar som är så ålderdomliga att det hindrar förståelsen. --Ettrig 9 maj 2006 kl.12.08 (CEST)
replies: text: :::::::::Betydelse nr 8 i SAOB anges vara en modern betydelse. Den förekommer f ö inom t ex biologins systematik; en grupp som utmärks av gemensamma kännetecken eller egenskaper. Det är i det fallet snarare knölig användning än omodern.//--IP 9 maj 2006 kl.12.47 (CEST)
replies: text: ::::::::::Du nämnde det som resultat av sökande efter historiska betydelser. Jag utgick från din utsaga. Detta är ju ett rimligt försvar av Ugglan beträffande denna punkt. (Varför väntade du flera inlägg med det?) Hur gammal är denna uppgift i SAOB? Kan den också möjligen vara föråldrad? Kvar finns att denna användning av "art" är olämplig för att den är tvetydig. Men det skulle alltså inte ha med åldern att göra. Kvar finns också de exempel på ålderdomliga formuleringar som jag faktiskt nämnde. De håller du alltså med om att de är ålderdomliga, men betraktar som "ordföljden, och vissa mindre ord". Betyder detta att du tycker att ålderdomligheten är så liten att åtgärdandet inte skulle vara värt risken för att införa fel? I så fall fungerar det här exemplet dåligt, eftersom det uttrycket också är dåligt, om ock av andra orsaker. --Ettrig 9 maj 2006 kl.13.28 (CEST)
Ugglans artikel om Rosenius säger: "R. ... blev en av de främsta krafterna i den växande religiösa väckelse av "nyevangelisk" art". Här används alltså art i betydelsen ungefär "beskaffenhet" eller "egenskap". Ugglan säger alltså att Rudbäck tog reda på hur lymfkärlen är. --Ettrig 9 maj 2006 kl.22.26 (CEST)

text: Känner du till att samma person och samma källa kan använda ett och samma ord fastän med flera betydelser? Inom språkvetenskapen kallas det "homonym". Ugglan fråntar inte Rudbeck upptäckten av lymfkärlen. Uppsala universitet hade blivit rasande på den tiden.//--IP 9 maj 2006 kl.23.24 (CEST)
replies: text: :Det är förstås sant att Ugglan kan mena att Rudbäck upptäckte lymfkärlen. Där gick jag för långt. Men nu står det klart att texten inte alls behöver tolkas så. Ditt påstående att mitt försök till modernisering tog bort den informationen är alltså felaktigt. Den informationen fanns inte där. Vi har alltså inte ännu fått fram något exempel på att det vore skadligt att modernisera texten, men flera på att det finns ett behov av sådan modernisering. --Ettrig 10 maj 2006 kl.08.50 (CEST)
replies: text: ::Jag har redan sagt att jag skiter i det. Du kommer aldrig att erkänna att du har fel i detta. Vare sig vad beträffar dina kunskaper i semantik, eller i ämnet. Jag skulle se fram emot att någon förbättrade texten. Någon som kan. Därför anser jag att texten inte ska ha ugglanmall. Du har bevisat för mig att jag hade rätt. Det är t ex omöjligt att diskutera semantik med någon som låtsas men inte kan ett dugg. Jag kommer inte att skriva mer.//--IP 10 maj 2006 kl.08.57 (CEST)
replies: text: :::Det inlägget är framför allt dåligt för att det är ett personargument. Dessutom är det oförskämt. Dessutom är det felaktigt. Jag har har betyg i semantik från en skola i fältlingvistik och i allmän språkvetenskap och logik från institutionerna för lingvistik respektive filosofi på Stockholms universitet. --Ettrig 10 maj 2006 kl.09.36 (CEST)
replies: text: ::::Då borde du ha vetat att ord har olika betydelser. De står ofta uppräknade efter varandra i lexikon. Dina semantiska härledningar till Rosenius kan därför inte ses som annat än avsedda att reta upp mig, och knappast avsedda att leda diskussioinen vidare. Det är därför jag är irriterad. //--IP 10 maj 2006 kl.09.46 (CEST)

text: ::::Om du verkligen har läst semantik så har du med flit tagit till flera ogiltiga argument. //--IP 10 maj 2006 kl.09.49 (CEST)
replies: text: :::::IP, du skrev nyss att du inte skulle skriva något mer. Är det inte bäst att ni lägger ner diskussionen i stället om ni blir så arga på varandra?/Nicke L 10 maj 2006 kl.09.56 (CEST)
replies: text: ::::::Du skrev tidigare den som "av-ugglar" artikeln måste ha avsevärda kunskaper i de mest skilda områden. Det betyder alltså att texten är så dålig att man inte kan förstå den utan ingående förkunskaper. Detta är ett mycket starkt underkännande av texten. Framför allt innebär det att den inte är lämplig i ett encyklopediskt verk, som ju ska vara riktat till en normalt bildad allmänhet. Ändå hävdar du envetet att vi ska vara ytterst återhållsamma med modernisering. Jag finner detta mycket motsägelsefullt. Om jag förstått dig rätt vill du ha kvar ordet "art" just för att det är tvetydigt. Men det är ju tvärtom ett skäl för att byta ut det. Så länge det står kvar kommer de som vet hur det är att tycka att texten är bra och de som inte vet hur det är kommer att tolka den fel. Om vi inför mitt förslag till modernisering finns det i alla fall ett litet hopp om att någon som vet hur det är ser bristen och lägger till den informationen. --Ettrig 10 maj 2006 kl.10.12 (CEST)
replies: text: ::::::::Första meningen är en felaktig slutsats. Se mitt resonemang om "åhörde föreläsningar". Detta är en kort, encyklopedisk artikel, som inte har för avsikt att förklara hur utbildning gick till förr i tiden. Därför valdes det mest adekvata ordet, som t o m fackmän inom utbildningens historia godtar. Det är inte artikelns syfte att lära ut utbildningens historia, så de som inte känner till detta blir heller inte upplysta - det är inte meningen. Det räcker att man förstår att han fick del av N.N:s kunskap. Detta gäller även andra ordval. Den som har gjort en obduktion förstår att någon annan måste ha sett ett lymfkärl tidigare. Dessa obducenter hade dock inte reflekterat över sitt lymfkärl, förstått att lymfkärl finns på flera ställen och har likadan funktion - de hade inte blivit "lymfkärlen" utan var enstaka "grejer". I en populärvetenskaplig framställning blir detta att Rudbeck "upptäckte" lymfkärlen - det han upptäckte var begreppet, att det var en grupp grejer med samma kännetecken (dvs "art" i biologisk-systematisk bemärkelse), att de hade en funktion, att de i sina funktioner hängde ihop. Därmed skapades begreppet "lymfkärl". Ugglan är mer specifik här. Troligen för att den skrivits av fackmän i samverkan, som vetat vilka ord man kan använda utan att göra irrelevanta utvikningar.//--IP 10 maj 2006 kl.10.26 (CEST)
thread_title:  Ugglan 

message: Det framgår av artikeln och ovanstående diskussion att lymfkärlen var kända långt före Rudbeck. Det Rudbeck upptäckte var deras funktion. Därför är denna rubrik missvisande. Upptäckten av funktionen är oerhört mycket värdefullare än upptäckten av strukturerna utan förståelse av funktionen. Vi behöver formuleringar som påvisar hur betydelsefull upptäckten var. Men vi måste också redogöra korrekt för fakta. --Ettrig 21 maj 2006 kl.13.59 (CEST)
replies: text: Din uppfattning bestrides av länkarna ovan till Uppsala universitet och Kungliga biblioteket, som skriver att han upptäckte lymfkärlen och förstod deras funktion. Om du är av annan uppfattning bör du styrka den.//--IP 21 maj 2006 kl.14.19 (CEST)
replies: text: :Ja, UU säger att han upptäckte lymfkärlen. Det gör även NE. Det är väl argumenterat. Så tills vidare måste den uppgiften stå kvar. Jag tror dock att följande beskriving som du gjorde andra hade tidigare sett lymfkärlen vid obduktioner, kanske utan att reflektera över dem, men med Rudbecks upptäckt blev de "lymfkärlen" för vetenskapen är mer korrekt. Den innebär att han upptäckte att de var lymfkärl, dvs deras funktion. Detta stöds av slutet på stycket, som klart uttrycker att dessa strukturer beskrivits tidigare. Någon slags förbättring tycks alltså behövas här. Men jag är inte förmögen att göra den. --Ettrig 22 maj 2006 kl.07.11 (CEST)
Skoj att se hur ni diskuterar sprakdräkt mm. Jämför gärna första versionen som jag skrev. Ganska direkt svenska, och utan att glutta i Ugglan vad jag minns.
Jag funderar över meningen "Han var en föregångare till Carl von Linné.".
Som jag minns var Rudbeck i själva verket Linnes lärare och inspirerade honom till stor del? I en sadan situation kallas man väl inte föregangare?
Dan Koehl 22 maj 2006 kl.23.04 (CEST)

text: Nej det var hans son, Olof Rudbeck d.y. som var Linnés lärare, och som fick en blomma, Rudbeckia, uppkallad efter sig. Eftersom Olof Rudbeck d.ä. både var far och lärare åt d.y. så finns en obruten linje mellan honom och Linné, men ingen direkt kontakt vad jag känner till i alla fall. Den yngre utövade dock ett mycket stort inflytande på Linné - han var en av många som gjorde det. Linné har enligt mig blivit överskattad som "geni" i Sverige eftersom han så vitt jag har kunnat se, bara satte ihop redan existerande tankar, forskningsresultat och idéer. Hans systematik var inte så banbrytande, se sexualsystemet och personerna där. Fast han var förstås en person som fick mycket gjort.//--IP 22 maj 2006 kl.23.40 (CEST)
replies: text: :Påståendet "Han var en föregångare till Carl von Linné." fanns med redan i första versionen, och infördes alltså av den som nu funderar. Jag tycker att det ska tas bort för att det är för diffust. Det betyder rimligen att han arbetade tidigare än Linné på samma ämnesområden som Linné. Om artikeln inte anger vad och hur blir formuleringen inte informativ.--Ettrig 23 maj 2006 kl.09.36 (CEST)
replies: text: ::Jag tror att man brukar nämna ett samband dem emellan. Just nu finns det indirekt uttryckt i Ugglantexten genom botaniska trädgården - jag antar att man skulle kunna utveckla detta, men det skulle ju vara en avhandling i sig förstås.//--IP 23 maj 2006 kl.09.39 (CEST)
OT relaterat till Rudbeck: Smaken är ju som baken, och jag ser att du IP, har ändrat texten "Avlöstes av den mer naturliga systematiken, Systema naturae, som är grundad på arternas inbördes släktskap." i artikeln sexualsystemet, vilket jag gissningsvis tror är ett fatalt misstag, eftersom de bada inte är identiska. Sexualsystemet kan tänkas vara överdrivet att kalla revolutionerande uppfinning, i synnerhet som den lite används idag, medan systema naturae var den banbrytande iden som bestar till idag, och som nog manga anser vara banbrytande, i synnrhet utanför sverige, där man haller Linne högre än inom Sverige. Jag tror mao att du missuppfattat huruvida sexualsystemet och systema naturae är identiska, vilket kanske initierat denna din asikt, samt den nuvarande ordföljden pa artikeln sexualsystemet? Min gissning till varför man relaterar Rudbeck till Linné är pga av Linnés studier inom medicin innan han övergick till botanik och zoologi. 
Jag haller med Ettrig att formulering föregangare etc, bör tas bort, om den inte förklaras.
Personligen tycker jag vi bör akta oss för att jantelaga Linne. Internationellt är han kanske den mest kände svensken. Äras den som äras bör.
Dan Koehl 24 maj 2006 kl.14.02 (CEST)

text: Det var Rudbeck d.ä. som införde botaniken till Sverige, både som studium och i form av Botaniska trädgården, som Linné rustade upp efter några års förfall efter Rudbecks död. Han skrev de första verken i Sverige om botanik, och hade inte han gjort allt detta, hade Linné nog inte börjat sin botaniska bana.//--IP 24 maj 2006 kl.14.27 (CEST)
Great IP, kopplingen är klar, och självklart värd att berätta om. Dan Koehl 24 maj 2006 kl.14.34 (CEST)
replies: text: :: Texten tycks inte vara korr.läst och ger understundom ett högtravande intryck, flera partier känns direkt inklippta vilket ger en märklig mix? Ymer 5 juni 2006 kl.16.39 (CEST)
replies: text: :::Jag vet inte om du uppmärksammat att det är en Ugglantext? Av stavningen kan du se att den inte är inklippt. Det är tvärt om ganska mycket bearbetad. Ibland har den dock kvar den tyska ordföljden.//--IP 5 juni 2006 kl.16.41 (CEST)
Vill lära mig mera om Ugglantext. Av stavningen kan du se att den inte är inklippt, vad betyder det? "Om botaniken inlade Rudbeck odödlig förtjänst", är denna mening i wp's anda? förstår du IP spontant dess betydelse? Ymer 5 juni 2006 kl.16.52 (CEST)

text: "Ugglan" står för Nordisk Familjeboks ugglanupplaga, från ungefär sent 1910-tal. Den finns tillgänglig på Internet på Projekt Runeberg. Nuvarande Wikipedia-artikel är en redigerad version av motsvarande artikel i Ugglan. Precis som du påpekar återstår en del ålderdomlig text. Det är bara att hugga in och förbättra i sann Wikipedia-anda. Detta sägs också i den lilla rutan som finns högst upp i artikeln. --Ettrig 5 juni 2006 kl.17.35 (CEST)
replies: text: :: Vi jobbar alla olika, men.....kanske man ska färdigställa en artikel i en beta-version innan den läggs ut till allmänt/encyklopediskt beskådande, speciellt om man är medveten om dess ev. brister. Den lilla rutan får ingen stor uppmärksamhet som googlande besökare, tyvärr. Men visst, wp-andan finns! Ymer 5 juni 2006 kl.17.54 (CEST)
thread_title: Upptäckare av lymfkärlen

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Olof Rudbeck den äldre. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070604211032/http://www.kb.se/F1700/OR1652.htm till http://www.kb.se/F1700/OR1652.htm
*Lade  till http://old.norden.org/nordenssprak/kap2/2a/01.asp?lang=sv
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 26 juli 2017 kl. 12.12 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade