Diskussion:Stockholms tunnelbana/Arkiv 2012

message: ... som hade premiär den 25 januari i år på Kanal 5 är kanske värd att nämna, eller? --Kigsz 10 februari 2012 kl. 12.43 (CET)
thread_title: Dokumentär-/realityserien ''Tunnelbanan''...

message: Almstriden påverkade visserligen flytt av en tunnelbaneuppgång men att den även satte stopp för hela tunnelbaneutbyggnaden betvivlar jag. I huvudartikeln nämns inget om det. Däremot satte Almstriden stopp för den fortsatta Norrmalmsregleringen. Jag satte ett "kb" efter påståendet.--Holger.Ellgaard (disk) 19 mars 2012 kl. 17.52 (CET)
replies: text: Det du påstår står i artikeln står faktiskt inte där varför det blir lite märkligt att begära källa för det. Däremot vore det förstås trevligt med en referens angående folkopinionen som helhet. Kanske vore det lämpligt att hänvisa till de kommunala folkomröstningarna 1980 gällande Roslagsbana eller tunnelbana?
replies: text: :Det har blivit ändrat till "opinion mot". Jag har också hört påståendet att den nya placeringen av tunnelbaneuppgången skulle omöjliggöra en förlängning av blå linjen, men eftersom man nu på senare år har börjat planera för en förlängning så verkar det inte stämma. /ℇsquilo 11 april 2012 kl. 07.09 (CEST)
replies: text: ::Det har inte blivit ändrat utan stod så. Men sak samma hoppas att exemplet med folkomröstningen är konkretiserande nog.
replies: text: ::: PS Naturligtvis stämmer inte påståendet att linjen inte skulle gå att förlänga på grund av flytten av uppgången. Inte heller stämmer påståendena att man inte ville ha "slödder" i förorterna. Påståenden som nog har sitt ursprung i förklenande vulgärsrgument i samband med omröstningarna. Vad frågan på ett principiellt plan gällde var huruvida staden skulle planeras efter (kollektiv)trafiken eller trafiken efter staden. Man var trött på cityrivningar och miljonprogram.
replies: text: ::::Holger in en -mall (som nu är borttagen) där han efterfrågade en källa på att Almstriden startade en opinion mot tunnelbaneutbyggnaden som stoppade vidare utbyggnad mot Nacka och Täby, vilket var precis vad som stod då (se ) även om det nog skulle ha varit tydligare om mallen hade hamnat i slutet av stycket. Faktum är ju att det inte blev någon tunnelbana till Nacka eller Täby. Den enda utbyggnad som gjordes efter att blå linjen blev färdig var att röda linjen förlängdes till Mörby (där det nog fanns folk som var rädda för att t-banan skulle föra med sig "slödder" ut till deras fina förort) samt gröna linjen till Skarpnäck. /ℇsquilo 11 april 2012 kl. 10.10 (CEST)
replies: text: ::::: Nej det stod/står inte så. Vad som står är att almstriden var startskottet för en opinionsvåg som bidrog till att utbyggnaden stoppades. Det står inte på något vis att almstriden i sig skulle stoppat utbyggnaden. Men om det hela kokar ned till ett läsförståelseproblem är det kanske en omformulering snarare än en källa som egentligen efterfrågas? Jag tyckte att det förtydligande som gjordes var bra. Hänvisningen till folkomröstningarna (i Vallentuna och Täby) bekräftar förstås dessutom det angivna dåtida opinionsläget. (Den som är riktigt flitig kanske dessutom kunde gräva fram valresultatet på nätet och länka dit, annars får man väl hänvisa till valmyndigheten som förstås har resultaten bevarade.) Men någon tyckte tydligen inte förtydligandet var bra. Holger kunde kanske också förklara vad han egentligen menade?
replies: text: :::::: Det verkar inte som om mallutsättaren vill komentera, så det är väl bara att ta bort. Försöker fixa till, så att läsförståelseproblem inte uppstår i framtiden samtidigt.
replies: text: :::::::Visst vill jag gärna kommentera min kb-mall (såg först nu att en längre diskussion utlöstes). Det stod: Men striden kom också att innebära starten för en opinion mot fortsatta tunnelbaneutbyggnader och istället förespråkade man bland annat upprustning av äldre lokalbanor som Saltsjöbanan och Roslagsbanan. Det står om tunnelbaneutbyggnader i allmänhet och att Almstriden var den utlösande faktorn (så uppfattar jag i alla fall textens innebörd). Hela stycket står ju även under rubrik "Almstriden". Nu har texten kompletteras med och storskaligheten i dessa. Så som texten är utformad krävs en källa. Almstriden är fortfarande ett omtvistat ämne, därför är det extra viktigt att styrka påståenden som opinion mot fortsatta tunnelbaneutbyggnader och storskaligheten i dessa med en källa. Därför sätter jag tillbaka kb-mallen. Att i berörda kommuner hölls folkomröstning den 23 mars 1980 som utföll till Roslagsbanans fördel är inte kontroversiellt och för det krävs ingen källa. Dessa folkomröstningar kan inte heller knytas till Almstriden som var åtta nio år tidigare.--Holger.Ellgaard (disk) 3 juni 2012 kl. 16.31 (CEST)
replies: text: ::::::::Nu har du ändrat din motivering till mallen. Men det finns inget kontroversiellt i att almstriden sökte stoppa eller i varje fall få till en diskussion om tunnelbanan. Visst finns det idag säkert många som tror att almstriden gällde något parkeringshus eller nåt liknande, eftersom den mediala opinionen på 90-talet handlat om detta. Men att det gällde tunnelbaneuppgången är ett faktum och det är ett faktum att vi så småningom fick folkomröstningar som utföll till dess nackdel.

text: ::::::::Nu vill du problimatisera sambandet därmellan? -Alternativet måste då rimligen vara att man ser almstriden som någon kuriositet som bara råkade hamna vid en tunnelbanestation, är det rätt uppfattat? Vet inte om det är särskilt rimligt och jag vet inte vilken typ av källor som efterfrågas. Det är knappast så att det bedrivits någon forskning kring en så här okontroversiell fråga och jag antar att om någon orkar dra fram tidningsutdrag, så anses det som "egen forskning". I övrigt finns det förstås mycket att diskutera kring almstriden. Tidens politiker försökte göra det till en fråga om demokrati och demokratiförakt. Det förra en omskrivning för centralstyre, vilket tidens centrala politiker förstås fann bekvämt och byggde ut. Protestanterna tyckte kanske inte att det enda inflytande man borde ha över lokala frågor, i extremen några enstaka träd, var representivitet från val vart fjärde år. Dvs frågan om politisk proportionalitet. Men denna diskussion skjuter över målet för artikeln om tunnelbanan. Tunnelbanan var däremot ett bärande element i en centralt styrd omdaning som man från protestanternas sida inte ville se och det är relevant för artikeln.

text: ::::::::Nåväl det konkret viktiga för artikeln är att den innehåller: 1. Att tunnelbanan under 40-talet gjorts till en central och styrande del av stadsplaneringen. 2. Att denna utgångspunkt för utformning av stadsrumen, både det centrala och förortens, ifrågasattes under 70-talet. 3. Att detta utmynnade i folkomröstningar som faktiskt bidrog starkt till att utbyggnaden stoppades. Detta har artikeln idag och den informationen bör vara kvar oavsett hur man formulerar texten. Även kopplingen till almstriden bör finnas kvar i sammanhanget.
Hej, anonyme diskussionsdeltagare. Jag har inte ändrat min motivering till mallen utan preciserad den eftersom jag blev missuppfattat. Och tydligen vill du missuppfatta mig fortfarande, varför vet jag inte. Jag anser absolut inte att Almstriden var "någon kuriositet". Jag vill bara ha en källa för påståendet att Almstriden var den utlösande faktorn "för en opinion mot fortsatta tunnelbaneutbyggnader". Det är alldeles för svepande formulerat och du tolkar alldeles för mycket in i Almstriden! Däremot har Almstriden kommit att betraktas som en vändpunkt i den vid tiden pågående Norrmalmsregleringen. Ett av resultaten blev Cityplan 1977 med totalstopp för fortsatta rivningar. Hälsningar --Holger.Ellgaard (disk) 5 juni 2012 kl. 16.56 (CEST)
P.S. Angående folkomröstningen 1980 i Täby och Vallentuna och turerna kring Roslagsbanan kontra tunnelbana kan jag citera ur den utmärkta boken ", sida 234". Om Almstriden sägs där ingenting, däremot om kostnader och om t-banan skulle gå i ytläge eller under jord:
--Holger.Ellgaard (disk) 5 juni 2012 kl. 18.06 (CEST)

text: ::Almstriden har ingenting att göra med huruvida det skulle byggas tunnelbana till Täby eller inte. Den handlade specifikt om en biljetthalls placering vid en station. Inte om tunnelbana i största allmänhet. "Almräddarna" ville bara att träden skulle stå kvar och uppgången byggas på annan plats--Andhanq (disk) 6 juni 2012 kl. 11.17 (CEST)
Det är natutligtvis möjligt att anlägga olika förhållningssätt till en demonstration. Tex kan man hävda att demostraterna inte har något syfte mer än att synas och bråka. Det är inte särskilt konstruktivt för förståelsen. På samma vis kan man övergeneralisera och börja snurra om demokratins fundament. Inte heller särskilt konstruktivt. Man kan också titta på stridens inehåll. I kungsträdgårde gällde frågan, några inte allt för väsentliga almar mot tunnelbanan. I förorten ställdes tex Roslagsbanan mot Tunnelbanan. Att själva frågan ställdes om Roslagsbanan var för att ultimatumet buss mot tunnelbana hade givits och att man inte ville acceptera den frågeställningen. Egentligen handlade omröstningen och debatten om tunnelbanan. Den gemensamma nämnaren för dessa opinionsyttringar vat tunnelbanan och mer specifikt om tunnelbanan skulle få vara utgångspunkten för stadsplaneringen. Egentligen var frågan större i förorten som förutsattes ta emot en fullständig omstrukturering med en mycket hög befolkningstäthet vi de centralt planerade tunnelbanestationerna och sedan i ringar allt glesare, allt utifrån hur centrala politiker valde att placera tunnelbanestationer och hur kollektivtrafiken enklast kunde lösaas. Men den första striden kom i Kungsträdgården, vilket är naturligt då detta var en plats som berörde många. I det fallet gällde frågan om det var rimligt att omstrukturera själva kungsträdgården bara för att det gav en lite billigare lösning för tunnelbanans problem med sprickzonen. Den fundamentala frågan var dock hela tiden densamma och debaterades kontinuerligt. Dvs hur stor vikt tunnelbanan fick ha i samhällsplaneringen. Därför hör frågona ihop och bör tas upp i samma samanhang.
PS, Holger, jag noterar att du anser att stoppet för hela Normalmsregleringen kan kopplas till almfrågan. Denna koppling är betydligt lösare än den direkta kopplingen till tunnelbanan, det var mot anläggandet av en tunnelbanestation man demonstrerade. Jag utesluter inte att man kan göra även denna vidare generalisering, vilket dock inte hör till denna artikel, men logiken i resonemanget känns mycket haltande. Om man accepterar almstridens lösa betydelse för city77 måste man rimligen också acceptera den mer direkta kopplingen till tunnelbanan. Angående den citerade sammanfattningen om vägen fram till folkomröstningen så visar väl denna snarast att den inte handlade om en kostnadsfråga. Tvärt om bekräftar citatet maktkampen mellan olika politiska nivåer och de skiftningar som uppstod i denna kamp beroende på valen. I retoriken var det dock inte denna fråga som tog plats. I retoriken var det den billighetsmodernistiska förortsstrukturen som förknippades med, mot tunnelbana, (dvs Ja till Roslagsbanan som folkomröstningarna utformades) å ena sidan och en vulgarisernade retorik som ville göra gällande att det man var emot var själva människorna som skulle flytta in i dessa miljonprogramshus å den andra. Roslagsbanan var symbolfråga, det var omröstningar om stadsrumet och tunnelbanans betydelse för detta. DS

text: Här är två källor som hävdar att det var Normalmsregleringen som var huvudfrågan: Från Alternativ Stad, som var en av huvudarangörerna för protesterna och från Sveriges arkitekter. De var bland de första träffarna som dök upp vid en googling.--LittleGun (disk) 6 juni 2012 kl. 16.15 (CEST)
replies: text: :Jag ser att Andhanq och LittleGun är inne på samma spår som jag. Det stämmer inte att den första striden kom i Kungsträdgården. Norrmalmsregleringen kritiserades betydligt tidigare men Kungsträdgården blev den mest spekulativa händelsen, delvis genom bred massmedial bevakning. Tunnelbanan var bara en av många delar i Stockholms nyare stadsplanering, som började redan på 1930-talet. “Bilanpassing” var minst lika viktig för Stockholms stadsplanerare likaså att bygga bort bostadsbristen och att förvandla Klaras slumkvarter till en modern citykärna.

text: :Det stämmer inte heller att tunnelbanan inte byggdes ut efter Almstriden. Mellan 1972 och 1985 byggdes det en hel del ut (se tabellen i artikeln). Att Nackalinjen, Täbylinjen och Lidingöförlängningen inte kom till har mer med kassabrist att göra än med Almstriden. Rekordåren var över och på 1970- och 1980-talen hade vi flera lågkonjunkturer i rad. Jag vill påstå att Almstriden var redan bortglömd hos den breda massan när folkomröstning hölls 1980 i Vallentuna och Täby.

text: :Om du nu har skrivit att Almstriden var den utlösande faktorn "för en opinion mot fortsatta tunnelbaneutbyggnader" så måste du väl ha läst det någonstans eller har du tänkt ut det själv? I första fallet är det bara att ange den källa du har det ifrån, i det andra fallet bör vi ta bort påståendet eftersom det är din personliga uppfattning. Jag förstår inte heller att min kb-mall är så upprörande. Vi skriver här för ett uppslagsverk, då krävs hög precision. Ja, vi kommer inte närmare varann och du läser mina inlägg slarvig, det gör diskussionen onödig seg. T. ex. anser inte jag att Almstriden satte punkt för den fortsatta Norrmalmsregleringen utan det är bl.a. Thomas Hall och Anders Gullberg som jag tog som källa härför och i mitt citat här uppe står År 1976 lades emellertid i landstinget en motion om att Roslagsbanan borde vara kvar i sin helhet med motiveringen att en upprustning skulle vara billigare och mer ändamålsenligt än tunnelbanan. Hur kan du få det till att det inte handlade om en kostnadsfråga? --Holger.Ellgaard (disk) 6 juni 2012 kl. 17.22 (CEST)
replies: text: :: Verkar lite schizofrent det här. Vad jag kan bedömma representerar Andhaq och LittleGun diamentralt olika ståndpunkter, så vad som blir ditt spår är lite oklart och det är just det som är problemet. (Sagt inom parantes har jag personligen föga förståelse för Andhaqs ståndpunkt, hur han kan känna till alla demonstranters tankar och utesluta andra frågor än endast uppgångens exakta placering fårstår jag inte. LittleGuns synpunkt om normalmsregleringen, som är oförenlig med Andhaqs, delar jag däremot. Men frågan gäller inte min ståndpunkt, inte heller gäller den normalmsregleringen varför detta saknar relevans.)

text: :: Problemet med din mall är att du inte anger ett korrekt skäl till den källa du söker. Du angav att du ville ha en källa till ett uppenbart felaktigt påstående som dock inte fanns i artikeln utan som du själv hade hittat på. Det gör att det dels blir omöjligt att hitta någon källa, eftersom påståendet var fel, dels att det inte blir möjligt att rätta artikeln, eftersom felet inte fanns där, utan endast på diskussionssidan såsom något du hävdade fanns i artikeln. Därför var en rimlig slutsats att du läst artikeln fel. Sent om sider kommenterar du dock detta och hävdar att ditt påstående feltolkats. Ok, men problemet kvarstår eftersom du fortfarande inte preciserat vad det är som du egentligen vill ha källbelagt.

text: :: Om det varit så att du delat Andhaqs uppfattning hade uppgiften varit möjlig för den som vill hjälpa dig, tex genom att försöka gräva fram något uttalande från någon demonstarnt som ansåg att planeringsprocessen för tunnelbanan var felaktig. Men detta verkar inte vara ditt problem, dels eftersom du accepterar almstridens relevans för tunnulbaneprojektet som mer än någon kuriositet, vilket det hade varit om det bara gällt en enstaka uppgångs placering. Sådana enkla debatter fanns många och detta skulle sakna encyklopediskt värde. Dels eftersom du inte argumenterar för att almfrågan skall plockas bort ur artikeln, vilket är det naturliga om man anser att den saknar relevans för tunnelbanans fortsatta utveckling. Men frågan är vad det är som du vill ha källbelagt. Gäller frågan detta om det verkligen var just den första opinionsyttringen mot hur tunnelbaneprojektet genomdrevs, att det fanns senare har du ju själv vidimerat och det är som du konstaterat okontroverisiellt. Hur som, jag tycker att det är meningslöst att spekulera i vad du menar. Det rimliga är att du själv preciserar vilket påstående du anser osäkert, eftersom det är du som satt ut mallen. Annars blir det omöjligt för någon annan att hjälpa dig med att förbättra artikeln.
replies: text: :::Jag instämmer i Holgers och övriga synpunkt att det inte finns tillräcklig grund för att påstå att Almstriden hade principiell effekt på T-baneutvecklingen. Om inget tillkommer avser jag ta bort detta påstående ur artikeln, då jag bara kan se det är den anonyme ovan som vill något annat.Yger (disk) 6 juni 2012 kl. 21.43 (CEST)
replies: text: ::::Problemet är förstås bara att påståendet att almstriden skulle haft "principiell effekt" vad nu det är för något, inte finns i artikeln och heller aldrig funnits i artikeln. Därav diskussionen. Det vore beklagligt om annan information, som tillexempel att almstriden var en tidig opinionsyttring mot tunnelbaneprojektets genomförande, skulle försvinna istället, på grund av läsförståelseproblem.
replies: text: :::::Inte för att jag känner till motivationen hos alla som deltog i den så kallade almstriden, men det gemensamma var väl ändå att man ville bevara dessa träd, inte att man tyckte illa om tunnelbanan. Det går säkert att hitta uttalanden från tiden genom att kolla pressklipp. Om vi hoppar fram till vår egen tid så har vi striden om den så kallade "radioeken" på Oxenstiernsgatan. Aktivisterna där ville på motsvarande sätt bevara detta träd, inte förhindra byggnad av en spårvägshållplats. --Andhanq (disk) 7 juni 2012 kl. 00.21 (CEST)
replies: text: ::::::I enlighet med konsensus här och att källor till påståendet saknas har jag nu tagit bort skrivningen Men striden kom också att innebära starten för opinionsyttringar mot fortsatta tunnelbaneutbyggnader och storskaligheten i dessa.Yger (disk) 7 juni 2012 kl. 05.25 (CEST)
replies: text: :::::::Man får väl därmed konstatera att syftet med den pajasartade diskussionen ovan var att hitta något svepskäl för att plocka bort informationen om att ett viktigt skäl till att tunnelbaneutbyggnade stoppades var en folkopinion, till och med manifisterad i tydliga folkomröstningsresultat, eftersom det i själva verket var denna information som plockades bort.
replies: text: ::::::::Kravet på verifierbarhet är en grundpolicy och hörnpelare för Wikipedia, som du inte kan rucka på varken med lång känslomässig text eller okvädingsord. Yger (disk) 7 juni 2012 kl. 08.02 (CEST)
Det borttagna: Istället förespråkades bland annat upprustning av äldre lokalbanor som Roslagsbanan och Saltsjöbanan. I berörda kommuner hölls folkomröstning den 23 mars 1980 som utföll till Roslagsbanans fördel. Detta tillsammans med kärvare ekonomiska tider stoppade tunnelbanans fortsatta expansion mot Täby och Nacka.

text: Det var bland annat det som togs bort. Därför att det inte hade några källor och stod i samband med almstriden. Att "almstriden var en tidig opinionsyttring mot tunnelbaneprojektets genomförande" är det bara du som uppger utan att kunna källbelägga. Att almstriden handlade om tunnelbanenedgångens placering och att dess projektering sågs som en del av Norrmalmsregleringen har vi däremot källor på, bland annat: ,  och .--LittleGun (disk) 7 juni 2012 kl. 09.40 (CEST)
replies: text: :Nonsens, ingen är så dum att denne inte inser att ett valresultat enkelt kan källbeläggas genom en hänvisning till valmyndighten, inte ens du. Men nu valdes ju vägen via svepskäl för att få bort den information som uppenbarligen anses obekväm.
replies: text: ::En länk till valmyndighten verifierar endast valresultatet, inte det som står/stod om opinionsyttringar och annat. /ℇsquilo 7 juni 2012 kl. 10.05 (CEST)

text: ::(redigeringskonflikt): Jo, jag är så dum att jag inte förstår hur en hänvisning till valmyndigheten skulle källbelägga att "almstriden var en tidig opinionsyttring mot tunnelbaneprojektets genomförande".

text: ::Däremot kan ett källbelagt stycke om valet och dess resultat beträffande folkomröstningen läggas in i avsnittet om röda linjen och i artikeln om Roslagsbanan. Folkomröstningen nämns överhuvudtaget inte där.--LittleGun (disk) 7 juni 2012 kl. 10.14 (CEST)
replies: text: :::Tack för hjälpen, jag höll på att tröttna på denna diskussion. LittleGuns förslag att ta med något om folkomröstningen i Täby och Vallentuna 1980 in i avsnittet om röda linjen och i artikeln om Roslagsbanan tycker jag är utmärkt, material finns här ovan i mitt citat av Arne Dufwa. Vidare tycker jag att den lilla "rest" om Almstriden som finns kvar i tunnelbaneartikeln gärna kunde flyttas till artikeln om Kungsträdgården (tunnelbanestation) och Blåa linjen där den hör hemma. --Holger.Ellgaard (disk) 7 juni 2012 kl. 10.29 (CEST)
replies: text: ::::Wikipedias artikel "lista över kommunala folkomröstningar i Sverige" säger inget om en omröstning i Nacka gällande kollektivtrafik 1980, bara Vallentuna och Täby. Hölls det en sådan i Nacka?--LittleGun (disk) 7 juni 2012 kl. 10.36 (CEST)

text: ::::Jag tycker absolut en blänkare om almstriden ska finnas både i artikeln om Stockholms tunnelbana (som den gör nu, även om en egen rubrik kanske är overkill) och i artikeln om station Kungsträdgården.--LittleGun (disk) 7 juni 2012 kl. 10.36 (CEST)
replies: text: :::::Opinionsyttringarna som skäl till stoppet av utbyggnaden är lika relevant i fallet Nacka även om man inte kom till folkomröstning där. Detta är av historisk betydelse för hela tunnelbanan och bör stå i det allmänna historiekapitlet där det stod (Möjligen kan underrubriken almstriden anses fel). Dock tappar stycket om almstriden relevasns och förfaller till enbart en kuriositet om man inte erkänner dess vidare betydelse för tunnelbaneutbyggnaden och skulle mycket väl kunna tas bort. Det är inte en uppfattning jag delar, men, men...
replies: text: ::::::LittleGun: OK, en "blänkare" om Almstriden under rubriken "Genomförande" eller rubriken "Blå linjen" kan jag tänka mig, men inte en egen rubrik. --Holger.Ellgaard (disk) 7 juni 2012 kl. 10.49 (CEST)

text: :::::: --Holger.Ellgaard (disk) 7 juni 2012 kl. 11.27 (CEST)
replies: text: :::::::En fråga till dig som jag inte vet vad jag ska kalla eftersom dina inlägg alltid är osignerade:  Varifrån kommer det i mitt tycke närmast absurda påståendet att "almstriden var en tidig opinionsyttring mot tunnelbaneprojektets genomförande" ? Finns det något citat från någon av de grupper och/eller individer som stod bakom aktiviteterna runt almarna att dessa var emot tunnelbanan som sådan. Man ville ha kvar träden och det kafé (eller tehus som det kallades då) som fanns (och finns) därunder. Det handlade om den lokala i miljön i Kungsträdgården och inte om tunnelbanan. --Andhanq (disk) 8 juni 2012 kl. 00.52 (CEST)
thread_title: Almstriden

message: Tidigare i artikeln står det att tunnelbanan består av 100 stationer. Detta är fel, och jag har ändrat det - nätet består av 101 stationer. SL räknar även med en icke öppnade stationen Kymlinge enligt en fråga ifrån SL i Metro:
http://sl.se/PageFiles/25472/SL-annons-sida_21maj_LOW.pdf
--Glad nicke3 (disk) 13 oktober 2012 kl. 02.20 (CEST)
replies: text: Jag har inte reverterat din ändring i infoboxen, men:

text: Jag vet inte, men tror inte, att den som skrev frågan på SL:s spalt i Metro har mandat att tala för hela SL i den frågan. Däremot vet jag att det inte är SL som talar om hur Wikipedia ska räkna. Jag menar att POMMF för "antal hållplatser" i infoboxen ska avse antalet (normalt) öppna stationer. Jag menar vidare att om en inte öppnad och aldrig använd station ska räknas borde även en nedlagd station räknas och då ska antalet var 102 eftersom Bagarmossen haft en station ovan jord innan. Jag vill inte raljera, men ska Kymlinge vara med på den nivån finns det även planerade stationer som kan tänkas platsa, dit stickspår påbörjats.

text: Eftersom Kymlinge redan nämndes i texten stuvade jag om din utökning lite. Jag tog bort att det var myndigheter som skulle flytta dit men att det inte blev av för att de hamnade i landsorten istället. Det behövs en källa för att det sambandet är kausalt. Men utöka i så fall artikeln om Blå linjen med den iformationen.--LittleGun (disk) 13 oktober 2012 kl. 09.28 (CEST)
replies: text: :Jag får det till 100 stationer på den här kartan. Den torde väl vara rätt så auktoritiv källa. /ℇsquilo 13 oktober 2012 kl. 10.49 (CEST)
replies: text: ::Både Glad nicke3, SL:s frågesportsförfattare och jag är egentligen överrens om att det finns 100 normalt öppna stationer, en nedlagd och flyttad, samt en rejält påbörjad. Vad vi inte är överrens om är vad det är för siffra som ska stå i infoboxen. Vilket EMRÅ borde vara 100, eftersom det är 100 som är normalt öppna--LittleGun (disk) 13 oktober 2012 kl. 11.02 (CEST)
replies: text: :::Det "normala" är att man räknar 100 stationer. Kymlige bör inte räknas eftersom den aldrig varit "aktiv". Huruvida "gamla" och "nya" Bagarmossen ska räknas kan också diskuteras. Men de har ju aldrig varit  "aktiva" samtidigt och kan egentligen inte påverka antalet stationer i nuläget. I vissa sammanhang räknas T-Centralen och Fridhemsplan som vardera två stationer. Eftersom den blå linjens plattformar är byggda senare och ligger separat från de övriga kan de rent trafiktekniskt ses som separata anläggningar. Även om allting kan vridas och vändas i det oändliga känns det ändå som om 100 stationer är det mest rimliga. --Andhanq (disk) 13 oktober 2012 kl. 22.23 (CEST)
replies: text: ::::Man skulle väl kunna skriva 100 och sen sätta en liten fotnot där man skriver något i stil med "Det är 100 stationer som är i bruk. Räknar man med Kymlinge, som aldrig har använts, så finns det 101 stationer."? / Elinnea (disk) 13 oktober 2012 kl. 22.51 (CEST)
replies: text: :::::Jovisst. Så kan man göra. 100 bör vara utgångspunkt och sedan den "extra" i en fotnot. --Andhanq (disk) 14 oktober 2012 kl. 10.23 (CEST)
replies: text: ::::::Om det går att göra fotnoter i infoboxar, så varför inte? :D --Glad nicke3 (disk) 14 oktober 2012 kl. 23.04 (CEST)
replies: text: :::::::Lagt in en sådan fotnot nu. Omformulera den gärna om det behövs. / Elinnea (disk) 14 oktober 2012 kl. 23.21 (CEST)
thread_title:  Stationerna