Diskussion:Norrländska mål/Arkiv/2008–2011

message: Den sista meningen i stycket Norrländska gillar jag skarpt! Om jag bara kunde, skulle jag belöna personen som har skrivit den! :) Jag blir så less på de sörlänningar (därav många "stockholmare") som tror att norrländska är en homogen dialekt, och att alla "norrlänningar" är gamla samer, som bor allra längst upp i nordligaste Sverige. MEN, börja då uppmärksamma att NORRLAND börjar ända nedanför Gävle!! Och Sveriges mitt är Sundsvall-Härnösand/Östersund, och inte Stockholm!
Längs hela Norrlands kust, utom sträckan Kramfors - Umeå, talar invånarna riktig "rikssvenska", dvs exakt samma som i östra Svealand. I Norrlands inland talar invånarna med lite mer dialekter. 
I Ångermanland talar också många rikssvenska. Men man gör det med en annorlunda vokalbrytning. Det är ångermanlänningarna ansamma om i hela Sverige!
/ Mvh Vostok 2 september 2008 kl. 12.14 (CEST)
replies: text: Det är bara att förbättra artikeln... Det finns ingen anledning för den här typen av utbrott. Eftersom artikeln saknar källor så är det fullt möjligt att den innehåller en massa fel. Skriv gärna om den totalt, och hänvisa till källor för dina ändringar. MVH Grillo 2 september 2008 kl. 17.19 (CEST)
replies: text: :Nej jag är inte arg. Jag har ingenting emot artikeln. Men när jag läste sista meningen i stycket Norrländska, ser jag att någon bryr sig. Jag ville göra en uppmärksammelse för sörlänningar, bara för att visa vad Norrland och norrlänningar egentligen är. Tittar man på tv och film hör man ofta fel uppfattning om Norrland, bland svea/götaländska skådespelare och programledare. Då kan jag bli less ibland. / Vostok 2 september 2008 kl. 21.07 (CEST)
Det där om att man längs Norrlandskusten skulle prata rikssvenska som i östra Svealand håller jag absolut inte med om (möjligen med undantag för de många inflyttade studenterna i Umeå). Var och en som besökt Västerbottens kustland vet att så inte är fallet. Att invånarna i inlandet skulle vara de enda som pratade någon form av dialekt stämmer således inte. Ofta är det snarare så att kustdialekterna är ålderdomligare än de dialekter som talas i inlandet, då Norrlands inland (t ex Västerbottens) kolonialiserades senare än kustlandet. Stora Kogha 29 december 2008 kl. 15.23 (CET)
Det finns helt klart dialekter längs hela Norrlands kustband, inte bara mellan Krmafors och Umeå, vem som hellst som har besökt t.ex. Luleå vet att de inte pratar ren rikssvenska där. Det rör sig ju ändå om så stora områden att det knappast skulle kunna finnas helt homogena dialekter. Men ibland så kan nog vissa områden ses som "rikssvenska" därför att den yngre befolkningen i städer och tätorter ocfta har övergett de lokala dialekterna och övergått till ett mer rikssvensk mål. Besöker man däremot mindre samhällen och landsorten så får man ofta höra de mer typiska dialekterna för området, något som besökare sällan gör. Slutligen vill jag säga att jag inte tror att synen på de homogena dialekterna i större områden inte bara kommer från sörlänningar eller "stockholmare" som ovan nämnt, även vi i Norrland generaliserar ofta dialekter i t.ex. "Stockholmska", "Värmländska" och "Skånska", fastän de egentligen snarare är dialektgrupper.

text: ...Hoppsan! Trodde inte att det skulle komma fler kommentarer här.

text: Jo, jag tar nog tillbaka en hel del av det jag skrev här ovan i höstas. :) Det är så att alla människor i hela Sverige har fördomar eller reagerar på någon dialekt. Och så är det nog som så, att allt fler av oss unga talar rikssvenska, och det bara ökar. Tro hur länge Sverige får ha riktiga dialekter kvar, som t.ex ren jämtländska och djup småländska? Jag tror att många av dagens rena dialekter tyvärr håller på att dö ut. :( / Mvh Vostok 14 februari 2009 kl. 19.14 (CET)
replies: text: :Ja, och hur ska man förhindra det försvinnandet? Genom att hindra folk från att flytta från sin hembygd, kanske… Sedan 1700-talet har Sverige bland annat fått rikspress, folkskola, järnväg, telefon, biltrafik, radio, tv och Internet. Ibland är det tyvärr svårt att vrida tillbaka klockan. Allt gott.--Paracel63 (diskussion) 17 november 2014 kl. 11.39 (CET)
Påståendet att "[l]ängs 'hela' Norrlands kust, utom sträckan Kramfors - Umeå, talar invånarna riktig 'rikssvenska'" är helt taget ur luften. Varför skulle hela Norrlandskusten utom sträckan Kramfors - Umeå vara mer rikspråklig? Cletus 3 december 2009 kl. 16.22 (CET)

text: Den stora inflyttningen från hela Sverige gjorde att invånarantalet mångdubblades vid Norrlandskusten, inte minst Medelpads kuststräcka ("lilla Amerika"), under andra halvan av 1800-talet till följd av industrialiseringen. Den lokala dialekten urvattnades säkert en del längs med kusten och i städerna. Men dialekt finns helt klart. Mitt eget namn uttalas Magnös här i Söndsvall. Samtliga kuststäder i Norrland har lite olika dialekter med sina särdrag. Jag brukar kuna gissa vem som kommer från Ö-vik, Härnösand, Hudiksvall och Umeå. Gävledialekten har jag dock svårt att känna igen; möjligen har jag lagt märke till en satsmelodi med drag av Bergslagen.

text: I mina öron finns det inget nedlåtande i Norrlänning som antyds här lite då och då, men däremot i Sörlänning. Mange01 4 december 2009 kl. 01.17 (CET)
replies: text: :Ja, vad det gäller påståendet "Längs hela Norrland kust, utom sträckan Kramfors-Umeå, talar invånarna riktig rikssvenska" så var jag ute i blåsväder. Jag vet inte varför det kom ut på det viset. Det är nog bara så att när jag skrev den där kommentaren hade jag haft mycket otur och var alldeles för snabb, jag talade innan jag tänkte. Med "otur" menar jag okunskap: Alla "norrlänningar" som jag har träffat utanför zonen "Kramfors-Umeå" (Umeå, Skellefteå, Piteå...) så är det i stort sett bara ungdomar jag har träffat. Allt fler unga uppfostras med att prata rikssvenska, även här. Dessutom kan det vara så att just de personerna jag har träffat kanske är studenter från södra Sverige, eller dyligt...?

text: :Men jag tycker det är tråkigt att de rena dialekterna minskar. Det blir allt vanligare att ungdomar i hela Sverige talar rikssvenska. Men något jag blev riktigt glad över var när jag började gymnasiet (=snart 6 år sedan). Då var det en kille som kom från Oviken i Jämtland som började samma klass som mig. Han talade då en äkta jamska (jämtländska)! Det var så härligt att höra honom, tycker jag. Dock så när han smälte in alltmer i våran miljö pratade han med tiden mer som en bonn'pojk i mina hemtrakter lika väl skulle kunna göra - vilket inte blev lika roligt, hehe. :) / Mvh Vostok 9 maj 2010 kl. 23.39 (CEST)
thread_title: -Norrländska är inte ''en'' dialekt, "sörlänningar"!

message: I artikelns inledning definieras norrländska mål som något som talas i kustlandskapen samt östra Jämtland. Jag uppfattar det som att den riktiga jämtskan inte hör hit. Då bör man väl inte heller ta upp den som exempel i artikeln?--Skogsfrun 21 december 2010 kl. 12.16 (CET)
replies: text: Detsamma gäller härjedalskan.--Skogsfrun 21 december 2010 kl. 12.21 (CET)
replies: text: :Jag har lagt märke till att många försöker framställa det som att i deras ände av landet har man svag dialekt. Finns det verkligen källor för ovanstående definition? De flesta jämtar låter ganska lika oss västernorrländningar i mina öron, då dagens jämtländska dialekt är norrländsk, men jag kan förstå om man tycker att "riktig" norskinfluerad "Jamska" som talas nära norska gränsen inte är en norrländsk dialekt. Den är oerhört svårbegriplig i mina öron. Vissa jämtar har försökt framställa det som ett eget språk, men det tror jag inte de får gehör för av språkvetare. Dessutom har någon gjort försök här på wp att framställa Jämtland som något som inte tillhör Norrland utan att uppvisa källa för det.

text: :Och finns det någon källa som stödjer formuleringen "Dialekterna i Västerbottens och Norrbottens inland har därför inte samma ålderdomliga karaktär som i kustsocknarna."? Nog tycker jag att folk från Tärnaby pratar mer dialekt än Skellefte- och Umebor. Ju närmare stora tätorter desto mindre dialekt. Ålderdomligheten vet jag inte hur man mäter. Alla dialekter har ju gammelsvenska uttryck, och gotländska och finlandssvenska lär ha bevarat särskilt många sådana uttryck, men jag har inte lagt märke till fler ålderdomliga uttryck från norra norrlands kustland än andra områden.

text: :Själv är jag av uppfattningen att Västernorrlands kustland har svagare och mindre ålderdomlig dialekt än inlandet, men där är jag jävig. Argumentet är att inflyttningen varit stor från andra delar under 1800-talets andra hälvt, inte minst från Värmland. Kort u i Söndsvall uttalas ofta ö på ett sätt som jag tycker påminner om Värmlandskan. Både här och i Dalarna finns många fåglar på Ö. Örn, Öggla, Öndölat.Mange01 22 december 2010 kl. 17.39 (CET)
replies: text: ::Jag vet inte om det är korrekt att jämtskan ska vara med här eller inte. I Norrländsk uppslagsbok finns Jämtmålen med bland de norrländska målen, men i wikipediaartikeln svenska gör det det inte. I vilket fall som helst borde artikeln vara konsekvent.

text: ::Vad gäller skillnader inland/kust skrev jag ur ett nordligare perspektiv, dvs. Väster- och Norrbottens län. I kustlandet har svenskan funnits och utvecklats åtminstone sedan 1300-talet, troligen tidigare, medan den till inlandet kom under 1700- och 1800-talen. Kanske var "ålderdomligare" fel ord; kanske skulle jag ha skrivit "säregnare" eller något ditåt. Det kan väl hända att folk från Tärna idag pratar mer dialekt än ume- och skelleftebor, men de genuina dialekterna från Västerbottens och Norrbottens kustland är något annat.

text: ::Nej, jag har ingen källa; har inte den sortens litteratur hemma. Men det som stod där tidigare hade heller ingen källa, och det var definitivt inte rätt. Att påstå att "gränsen mellan Norge och Sverige inte haft någon betydelse för de ursprungliga dialekternas utbredning" kan väl vara sant om man beaktar jämtskan och härjedalskan, men inte annars.--Skogsfrun 23 december 2010 kl. 08.33 (CET)
replies: text: :::Förresten är det nog inte så fel att tala om ålderdomlighet ändå. Se Skelleftemålet! Där finns tre genus och dessutom pluralböjning av verb - klart ålderdomliga drag i svenskan! Något sådant hittar du knappast i den dialekt som talas i Tärna, som uppkommit efter svensk inflyttning på 1800-talet. --Skogsfrun 23 december 2010 kl. 08.52 (CET)
replies: text: ::::Det där sista är intressant. Varför inte nämna det i denna artikel, eller artikeln om Skelleftemål?

text: ::::De som flyttade in till Norra Norrlands inland, kom inte de från Norrlands kustland ursprungligen? Så varifrån härrörde den mindre ålderdomliga dialekten?

text: ::::"Medan man i övriga svenska län och/eller landsdelar ofta pratar om enhetliga dialekter i tex östgötska, dalmål osv existerar knappast begreppen västerbottniska eller norrbottniska i folkmun." Östgötska och dalmål är inte helt enhetliga. Kan man säga att västerbottniska mål är en grupp av besläktade lokala dialekter som har vissa särdrag medan norrbottniska dialekter har andra särdrag?

text: ::::Både i artikeln om Norrland och denna artikel har en person försökt framställa Norrlänning som ett skällsord som lokalbefolkningen inte skulle kännas vid. Han driver även denna tes i en blogg. I Norrlandsartikeln har jag med källor belagt att så inte är fallet. Även Googles träffstatistik visar att norrlänningar kallar sig själva norrlänningar, och att västerbottniska och norrbottniska dialekter inte är ovanliga begrepp.

text: ::::Denna artikel lider generellt av brist på källor, men jag har också svårt att hitta användbara källor kring  ämnet.Mange01 23 december 2010 kl. 21.07 (CET)
replies: text: :::::Det är jättesvårt att uttala sig generellt om varifrån befolkningen i norra Norrlands inland kom. Det varierar mellan olika områden. De första nybyggarna i Lycksele kom i och för sig från närområdet, men de var finsktalande - det dröjde några decennier innan svenskan blev vanligare än finska och samiska. Till Kiruna tror jag att de svensktalande huvudsakligen kom från södra Sverige (i närområdet gällde ju finska och samiska). I Vilhelmina kom nog svenskan närmare ifrån, från Ångermanland. Men överallt blev det en blandning av olika sorters människor. Det måste ha varit svårt att hålla fast vid sin allra mest udda dialekt.

text: :::::Vad gäller Ångermanland - är det verkligen rätt att hålla isär Nolaskogs och Ådalen språkligt sett? Jag har ännu mindre tillgång till källor just nu, men jag vill minnas att det senaste jag läste var att Skuleskogen aldrig har utgjort någon språkgräns.--Skogsfrun 25 december 2010 kl. 13.39 (CET)
replies: text: ::::::Gällande nolaskogs och ådalen: Jag känner igen en öviksbo på dialekten ganska snabbt, och kan skilja den dialekten från Kramfors/Härnösandsdialekt. Exakt var gränsen går vet jag inte, men det är ganska stor skillnad i satsmelodin. Bland annat går Ö-vikarna upp i slutet av meningarna. Jag har svårare att höra skillnad på Kramfors och Härnösand, men en genuin Kramforsbo säger "Köm hit" istället för "Kom hit". Här i Medelpad kapar man inte av ord på slutet, men det gör man i Ångermanland (precis som Västerbotten), särskilt Nolaskogs. Mange01 25 december 2010 kl. 13.55 (CET)
replies: text: :::::::Jag tror inte man ska gå alltför mycket på vad man själv kan uppfatta av skillnader i nutid. Dialektforskningen är ju till stor del ett studium av gamla dialekter som numera talas av mycket få personer. Men jag ska se om jag hittar något mer om just Skuleskogen som språkgräns. För närvarande befinner jag mig mycket nära flera bra källor, så när jag får tid över ska jag jobba vidare på artikeln.--Skogsfrun 27 december 2010 kl. 13.06 (CET)
För att återgå till början av denna diskussion, så kan jag konstatera att den litteratur jag lyckats hitta anser jämtskan vara ett norrländskt mål. Så länge ingen presenterat någon mer modern forskning med annan indelning får alltså jämtskan vara med här. Men härjedalskan har jag strukit.--Skogsfrun 27 december 2010 kl. 22.51 (CET)

text: Och enligt Dahlstedt så skiljer man ut Nolaskogs som ett eget målområde!--Skogsfrun 27 december 2010 kl. 23.15 (CET)
thread_title:  Rätt plats för jämtska? 

message: Vad finns det för belägg för någon särskilt omfattande tysk handel längs Norrlandskusten? Hela det svenska språket är ju påverkat av tyska när det gäller handelstermer m.m.--Skogsfrun 21 december 2010 kl. 12.18 (CET)
replies: text: Eftersom ingen presenterat några sådana belägg stryker jag det avsnittet.--Skogsfrun 27 december 2010 kl. 17.46 (CET)
thread_title:  Tyskt inflytande på norrländska mål 

message: Jag tycker inte att indelningen kusten/inlandet är bra, eftersom förhållandena är så olika i Norr- och Västerbotten respektive området söder därom. Jag inför istället den indelning som används i Dahlstedts Norrländska och nusvenska.--Skogsfrun 27 december 2010 kl. 17.48 (CET)
replies: text: Dina senaste bidrag förbättrade artikeln på många sätt.

text: Det är inte så att man borde slå ihop alla artiklar om norrländska dialekter? De flesta är ju bara stubbar som upprepar det som står här. Eller har de andra artiklrna förutsättningar att växa?

text: Tror läsaren är intresserad av att veta vad som utmärker respektive dialekt,  både i nutid (satsmelodin har vi ju behållit) och ursprunglig dialekt.  Mange01 27 december 2010 kl. 22.36 (CET)
replies: text: :Enstaka dialektartiklar är ju bra, åtminstone den om skelleftebondska. Om motsvarande kunde skrivas om andra mål skulle det ju vara toppen. Det är möjligt att man i väntan på det skulle slå ihop artiklar. Men för min del får de gärna stå kvar tills vidare.

text: :Jag botaniserar vidare i bygdemålslitteraturen. Kanske kommer jag så långt att jag kan skriva något om vad som utmärker respektive mål... har inte bestämt mig än för hur mycket tid jag ska lägga ned.--Skogsfrun 27 december 2010 kl. 22.48 (CET)
replies: text: ::Ok. Ser att du lyckades även med att skriva lite om vad som utmärker respektive mål. Jag är helt imponerad. Sedan misstänekr jag att olika författare lyfter fram olika saker och har olika uppfattning, och att dagens dialekter skiljer sig från de mer ursprungliga. Mange01 28 december 2010 kl. 13.14 (CET)
replies: text: :::Jag tänkte fylla på med lite mer om vad som utmärker respektive mål från "Övre Norrlands bygdemål". För att detta ska bli hanterligt tror jag att det är bättre att lägga varje dialektområde under en egen rubrik än att ha kvar punkterna. Ska börja med det, och fortsätta vartefter.

text: :::Tyvärr behandlar den boken bara Norrbottens och Västerbottens län samt norra Ångermanland. Övriga norrländska dialektområden blir styvmoderligt behandlade så länge vi inte har tillgång till mer uttömmande källor.--Skogsfrun 31 december 2010 kl. 10.00 (CET)
replies: text: ::::Jag ser att Norrländsk uppslagsbok kan vara mycket användbar även för dessa avsnitt (även rörande medelpadskan!). Jag jobbar vidare med det.--Skogsfrun 31 december 2010 kl. 10.48 (CET)
thread_title:  Indelning 

message: Jag är tveksam till att avsnittet om dialekternas utdöende behövs i denna artikel. Det innehåller inget specifikt om norrländska mål utan är mycket allmänt. Om ingen har något att invända kommer jag att radera det.--Skogsfrun 27 december 2010 kl. 23.06 (CET)
replies: text: Jag ser helst avsnittet kvar. Rätta mig om jag har fel, men jag tycker det verkar som att dialekternas utdöende känns tydligare angående norrländska mål - inte bara målen, utan även allmänt orduttalande - än exempelvis skånska, småländska, värmländska och daladialekt. Bara ett exempel är uttalandet av L (alltså "djupa" L). Det blir allt färre som har dessa uttal runtom i Norrland, syns tydligt bland barn och ungdomar, inte minst i Ådalen där jag bor. Till skillnad mot exempelvis skånska, halländska och småländska - och deras uttalande av t.ex. R... /Mvh Vostok 28 december 2010 kl. 12.40 (CET)
replies: text: :Jag har ingen aning... skulle vilja ha belägg för detta om det ska vara med.--Skogsfrun 28 december 2010 kl. 15.53 (CET)
replies: text: ::Jag tycker det bästa vore om avsnittet omarbetades så att det handlar om nutida norrländska dialekter istället. Berör någon av källorna det? Jag har inte tillgång till dem. Mange01 28 december 2010 kl. 20.55 (CET)
replies: text: :::Det vore jättebra med ett avsnitt om nutida norrländska dialekter. Jag har dock ingen aning om ifall det bedrivs någon sådan forskning. De källor som jag har hittat berör ju ganska ålderdomliga förhållanden.

text: :::Vad gäller avsnittet om dialekternas utdöende: det som står där nu är ju mycket allmänt. Inget är specifikt för norrländska förhållanden. Om studentflyttar till Umeå och Luleå gör att dialekterna försvinner – varför händer inte samma sak i Skåne när studenter flyttar till Lund? Radion, folkskolan och cykeln kan väl inte ha haft större påverkan i Norrland än någon annanstans? Jag tycker att den text som står där nu endast kan passa i artikeln dialekter, men även då helst med källor.--Skogsfrun 29 december 2010 kl. 14.59 (CET)
replies: text: ::::För mig är det okej om det mesta stryks. Men jag är glad om det någon stans i artikeln fortfarande står något typ att "Genuina Norrländska dialekter blir allt mer ovanliga, men än idag är dialektal melodi i allmänhet hörbar hos den som är boende och uppvuxen i Norrland". Så att ingen tror att norrlänningar har övergett dialekter. Mange01 29 december 2010 kl. 16.05 (CET)
replies: text: :::::Det finns faktiskt ett jättebra avsnitt om dialektförändring och dialektupplösning i Norrländsk uppslagsbok (band 3, s. 320). Tyvärr anges inga källor, och det går ju inte att planka rakt av. Men kanske kunde man sammanfatta detta och ta med.--Skogsfrun 30 december 2010 kl. 09.05 (CET) Har nu gjort detta.--Skogsfrun 30 december 2010 kl. 09.39 (CET)
thread_title:  Dialekternas utdöende 

message: Kanon med länkar till Google books, Mange01! Men till vilka uppgifter är Rendahl referens?--Skogsfrun 28 december 2010 kl. 15.51 (CET)
replies: text: En av de få trovärdiga källor fritt tillgängliga på webben som jag hittade. Hinner inte referera den nu. Du kan ta bort den, referera den eller betrakta den som bredvidläsningslitterutur/lästips så länge...Mange01 29 december 2010 kl. 02.16 (CET)
thread_title:  Referens 

message: Jag skulle även vilja ta bort avsnittet "Generaliseringar och öknamn". Inget av det som står där har någon källa. Dessutom har jag aldrig uppfattat "bondska" som något nedsättande. Det är ju så det brukar kallas av människor som själva talar kustdialekterna i norra Västerbotten och i Norrbottens kustland.--Skogsfrun 29 december 2010 kl. 15.03 (CET)
replies: text: Håller helt med. Jag tog nu bort det avsnittet.  Mange01 29 december 2010 kl. 15.20 (CET)
replies: text: :Avsnittet ligger kvar. Jag gör också ett försök att ta bort det...--Skogsfrun 30 december 2010 kl. 09.28 (CET)
thread_title:  Generaliseringar och öknamn 

message: Att sydgränsen skulle vara Medelpads sydgräns ställer jag mig lite ifrågasättande till. Har ni träffat en Gnarpsbo eller Hudiksvallsbo nån gång? Enligt NE ingår Norra Hälsingland i Norrländskan. Jag har inte tillgång till källan så jag kan inte kontrollera. Mange01 29 december 2010 kl. 16.10 (CET)
replies: text: Nu tycker jag väl i och för sig att originalforskning väger tyngre än en encyklopedi. Det är ett faktum att målen i norra Hälsingland åtminstone ibland anses höra till norrländska mål. De i södra Hälsingland anses såvitt jag förstår alltid höra till de uppsvenska målen. Det är ju publicerad forskning vi ska ta hänsyn till på Wikipedia, inte våra egna upplevelser eller tyckanden.--Skogsfrun 29 december 2010 kl. 16.53 (CET)
replies: text: :Jag misstänker att olika källor säger olika, så ok, artikeln kan återspegla båda. Men Wp har tidigare varit helt konsekvent och i överensstämmelse med NE (som också författas av forsrkare), t.ex. i de olika artklarna om hälsingemål, dock utan att uppge källa. Enligt Forsamål är den dialekten gränsfall. Söder därom "sjunger" man precis som i dalarna. Det som talar för medelpadsgränsen är väl att man i hela Hälsingland säger "börjer" och "simmer" istället för "Börjar" och "simar", precis som i Värmland. Detta till skillnad från (övriga) norrländska dialekter. Mange01 29 december 2010 kl. 17.58 (CET)
replies: text: ::Det kan ju vara intressant att se vad Norrländsk uppslagsbok (NU) säger, eftersom den togs fram enligt NE-principer och hade Lars-Erik Edlund – en av nutidens stora dialektforskare – som mycket aktiv chefredaktör. Han var också författare till artikeln "Norrland – namn och dialekter" i band 3 (utgivet 1995). Som illustration till den artikeln finns en karta, ritad efter Dahlstedts Norrländska och nusvenska. Det är samma källa som jag använde när jag skrev avsnittet om indelning här (med komplettering av den äldre Övre Norrlands bygdemål). Det tycker jag är en tydlig indikator på att det faktiskt inte har hänt särskilt mycket inom detta forskningsområde sedan 1971, och att Dahlstedt fortfarande är auktoriteten. Jag tror att dagens dialektforskare ägnar sig åt andra typer av frågeställningar än gränsdragningar mellan dialektområden.

text: ::I alla fall – på den version av kartan som finns i NU är "Gräns mellan norrländska mål och andra större dialektområden" dragen så att den inbegriper de nordhälsingska målen. Där finns emellertid också en "alternativ sydgräns för norrländska mål", dragen längs Medelpads sydgräns (Hogdalsmålen hör dock i båda fallen till norrländska mål). Kartan finns återigen här (utan teckenförklaring). Att NE-artikeln inte tar upp alternativa möjligheter är ju inte så konstigt, eftersom den är mycket kortare. Även om NE (och NU) är forskningsbaserade så kan de ju aldrig presentera mer än en sammanfattning av mycket mer omfattande forskning. De kan aldrig ha samma tyngd som akademisk publicering.--Skogsfrun 30 december 2010 kl. 08.53 (CET)
replies: text: :::Fantastiskt vilket jobb du gör. Det blev väldigt bra. Artikeln känns plötsligt riktigt trovärdig.Mange01 30 december 2010 kl. 17.02 (CET)
replies: text: ::::Tack Mange01, det känns bra att höra! Då kommer jag att jobba ytterligare lite till med den!--Skogsfrun 31 december 2010 kl. 08.24 (CET)
thread_title: Sydgränsen

message: På commons finns följande kartor över svenska dialekter:
200 px . 200 px. 
Är någon av dem användbar? Eller behövs det en ny karta?
Se även följande karta hittad på nätet: http://www.algonet.se/~fransren/sprhist/images/karta.gif . Mange01 30 december 2010 kl. 17.02 (CET)
replies: text: Den till vänster är ju inte så bra, åtminstone när det handlar om norrländska förhållanden. Jag tittade på den igår och undrade vilken källa som använts till den, men hittade ingenting. Den med siffrorna tycks höra samman med dialektproverna som finns på svenska dialekter men som numera har en lite annan numrering. Den tredje kartan är väldigt fattig på innehåll. Visst behövs det en ny karta! Vet tyvärr inte om jag kan prestera en sådan.--Skogsfrun 31 december 2010 kl. 08.29 (CET)
replies: text: :Men nu har jag fixat en! Finns det andra möjliga illustrationer?--Skogsfrun 10 januari 2011 kl. 15.19 (CET)
thread_title: Dialektkarta

message: Vi borde ha en artikel om Medelpadsmål eller Medelpadska också, eller ett avsnitt om det, t.ex. här eller i artikeln om Medelpad. Jag har inte hittat några bra källor där, annat NE samt ett antal ordlistor över dialektord. Mange01 30 december 2010 kl. 17.02 (CET)
replies: text: Skogsfrun fixat detta på direkten. Mange01 31 december 2010 kl. 17.01 (CET)
thread_title: Medelpadsmål

message: Jag är tveksam till att isogloss nu lagts in som synonym till dialektgräns. Såvitt jag har förstått är en isogloss en gräns för ett enskilt fenomen, t.ex. vokalbalans. Det finns många sådana i Övre Norrlands bygdemål, och det är med ledning av dem som man sedan drar dialektgränserna. Som det står i isogloss: "När många isoglosser kan dras på samma ställe kallas det dialektgräns."--Skogsfrun 31 december 2010 kl. 08.38 (CET)
replies: text: Fixat. (Min kollega svenskläraren hävdade att han fått lära sig att det var en isogloss när han pluggade, men jag vet inget om saken.)Mange01 31 december 2010 kl. 17.01 (CET)
replies: text: :Jag har nu lagt in ordet på ett nytt och kanske mera passande ställe.--Skogsfrun 4 januari 2011 kl. 15.51 (CET)
replies: text: ::Det blev bra.Mange01 5 januari 2011 kl. 16.05 (CET)
thread_title:  Isogloss 

message: Min bild är att det finns fler vanliga norrländska drag men jag hittar inga bra källor för det. Nån annan som har hittat källor?
*Enligt artikeln om sje-ljudet används främre sje-ljud (liknande engelskans sje-ljud, och det folk i mellansverige använder som rs-ljud) i Norra Sverige. Min bild är att det är utbrett i ö-vik och västerbotten och norrbotten, men det förekommer i viss mån även här i Medelpad. (Källa ges i den artikeln)
* Många norrlänningar pratar med brett "ä". Det har jag hört både både Hälsingland och Norrbotten, men det är inte så vanligt här i Medelpad.
* Min bild är att u-ljudet är annorlunda i Norrland, särskilt i mina hemtrakter, dock liknar det dalmål.
* I norra Norrland kan man formera ord som "jag är oäten".
Dessutom finns många vanlig dialektala uttryck, exempelvis: 
*Citat från artikeln finlandssvenska: "exempelvis i sammanhanget kan ännu nämnas ett (påstått) specifikt finlandssvenskt läte, som används för att uttrycka jakande. Det produceras genom att artikulera "jú" med munnen, men i stället för att uttala det som ett ord drar man in luft i en väsande vissling. (Det förekommer också i norra Norrland och betraktas av rikssvenskar som ett särmärke för språket där.)" Det förekommer även här i Medelpad.
Mange01 5 januari 2011 kl. 16.04 (CET)
replies: text: Jag har inte sett något om dessa drag i mina källor. En del av dem kanske snarare är typiska för delområden inom det norrländska området? Det skulle vara ganska skojigt om få läsa en undersökning om var man säger "jo" på inandning.--Skogsfrun 5 januari 2011 kl. 18.06 (CET)
replies: text: :Jag hade i bakhuvudet att jag sett just det... Och var, om inte i Språktidningen? Tyvärr har det aktuella numret redan gått i pappersinsamlingen här hemma. Men jag har för mig att kontentan var att det inte var så norrländskt som man brukar tro. Fenomenet kanske är värt en egen Wikipedia-artikel, lika väl som Viby-i och tjockt l?--Skogsfrun 5 januari 2011 kl. 18.11 (CET)
thread_title:  Fler gemensamma norrländska drag 

message: Synpunkter på den fina kartan har framförts på sidan diskussion:Jämtska:
"Varför innehåller kartan länsgränser istf. landskapsgränser? Detta måste ändras innan den kan användas. Dessutom är man väldigt noggrann med att markera övergångsmålen mellan ångermanländska och västerbottniska men tar inte alls hänsyn till övergångsmålen mellan jämtska, medelpadska och ångermanländska i Ragunda. Och vart har härjedalska tagit vägen? Härjedalsmål brukar alltid räknas som norrländska (även om det samtidigt sägs att de är norska mål)."... JiPe (90.227.153.166 10 juli 2011 kl. 22.08 (CEST))
replies: text: Kartan är 72 gånger bättre än den gamla dialektkartan...

text: Kartan är mer detaljerad för norra Norrland, än för södra Norrland. Beror det på tesen att man har olika dialekter i varje dalgång i Norra norrland men inte skulle ha det i södra? Vet vi att det är så?

text: Särskilt gällande Ångermanland vore det bra om kartan kunde delas upp - i Nolaskogs- och Ådalenmål. I källan för artikeln om Nolaskogs talar man om en kulturgräns nånstans mellan dagens Ö-viks kommun och Ådalen, som märks på arkeologiska fynd, och var rikets norra gräns en gång i tiden. Ö-viksdialekten är i mina öron säregen jämfört med dialketer mer söderut, t.ex. sättet de sjunger i slutet av meningar, och sättet de säger e nästan som en diftong. Kan man ta bort övergångsdialektena och istället lägga in Nolaskogs (som kanske kan innefatta övergångsdialekterna?)

text: För mitt eget landskap Medelpad kan jag nöja mig med ett dialektområde för hela landskapet, kartan blir så plottrig annars. Men egentligen kan man e.m.m. höra en klar skillnad mellan Indalsdalgången (starkare viby-i) och Ljungandalgången, samt kusten. Kustdialekten är förmodligen ny - som konsekvens av sågverkstidens inflyttning från Värmland och andra delar av Norrland - så den är inte värd att orda om i kartan.

text: Gällande Jämtländska dialekter: Bör man skilja på Jämtska och Ragundamål? Eller blir det för plottrigt? Mange01 10 juli 2011 kl. 23.35 (CEST)
replies: text: :Kartan ser ut som den gör eftersom det måste finnas en bra källa till det som läggs ut på Wikipedia. Vi bedriver ju inte egen forskning, eller hur? De två källor som anges till kartan är säkerligen de källor om norrländska mål som har högst auktoritet. Och där räknas inte Härjedalsmålen till de norrländska målen.--Skogsfrun 11 juli 2011 kl. 09.13 (CEST)
replies: text: ::Artikeln Härjedalska är rätt plats för källor om härjedalskans status. Idag beskriver artikeln målet som varken som sveamål eller norrländska. Ett generellt problem vi måste förhålla oss till är att jämt-, härjedals- och hälsingemål av vissa källor inte betraktas som tillhörande något av de sex dialektområdena. Mange01 11 juli 2011 kl. 12.05 (CEST)
replies: text: :::Jag tycker att kartan från Norrländsk uppslagsbok ska finnas med i Wikipedia-artikeln norrländska mål så länge det inte finns någon mer aktuell karta baserad på publicerad forskning som täcker hela det aktuella området. Den som vill modifiera något tycker jag får lägga till ytterligare karta eller kartor, och sedan diskutera vad som skiljer kartorna åt. – Vad gäller indelning i landskap eller län på kartan så är det ingen viktig fråga för mig – jag valde län av praktiska skäl. Jag vet av egen erfarenhet att det kan råda delade meningar om var landskapsgränserna egentligen går. Länsgränserna är däremot entydigt fastställda.--Skogsfrun 11 juli 2011 kl. 15.42 (CEST)
replies: text: ::::Självklart ska kartan vara grunden för denna artikel. Jag har lagt in den i flera andra artiklar därför att jag tycker den är så bra, men den fick vissa synpunkter i artikeln Jämtska. Vidareutveckling av kartan måste naturligtvis baseras på källor, men det finns gott om källor som talar om Nolaskogsmål och östra Jämtland/Ragundamål. Att komplettera med mer detaljerade kartor för enskilda landskap kan vara bra, men inte viktigt.

text: ::::Är kartan en karbonkopia av en karta i en av källorna, eller handlar det mer om tolkning?

text: ::::Säger källorna verkligen att Norra norrland är uppdelad i tydligt urskiljbara dialekter för varje dalgång, medan södra norrland/mellannorrland bara skulle vara uppdelad efter landskap?

text: ::::Är verkligen övergångsdialekter emllan Ångermanland och Västerbotten inprickade i källan, och vad utmärker dem?

text: ::::Vad är argumentet mot att ta bort övergångsdialekterna och istället lägga nolaskogsmål? Räcker källan i den artikeln som stöd för en sådan indelning, eller bör jag leta fram fler källor?Mange01 11 juli 2011 kl. 16.14 (CEST)
replies: text: :::::Det var alltså jag som kritiserade - med rätta - den undermåliga kartan. Jag tycker definitivt att det vore en bra idé att göra en karbonkopia på en existerande karta istället för att rita en egen utifrån tolkning av skriftliga beskrivningar. Länsgränser är fullkomligt irrelevanta då själva namnen på dialektområden utgår från landskapen! Om det står t.ex. "medelpadsmål" i kartan så vore det ju självklart att det även finns gränser utsatta för landskapet Medelpad, eller hur? Det är en löjlig ursäkt att "det kan råda delade meningar om var landskapsgränserna egentligen går", det råder inga större diskrepanser mellan olika källor. Visst, gränsen mellan t.ex. Jämtland och Härjedalen är inte helt väldefinierad, men det är ju bara att gräva ur första bästa källa.

text: :::::JiPe (90.227.153.166 12 juli 2011 kl. 01.35 (CEST))
JiPe: Kartan är en så noggrann återgivning som möjligt av kartan i Norrländsk uppslagsbok (band 3, sid. 319). Färgsättningen är dock min. Som källa anges i NU Karl-Hampus Dahlstedts Norrländska och nusvenska från 1971. Men samma karta finns med i Övre Norrlands bygdemål från 1954, sid. 230, och det är såvitt jag vet den första publiceringen av kartan. Därför angav jag den som andra källa. Kartan i ÖNB skiljer sig högst obetydligt mot kartan i NU - det enda jag kan se vid ett ögonkast är att det i NU står "nordliga nybyggarmål" och i ÖNB "Nybyggarmål". 
Avsnittet om namn och dialekter i Norrland i NU har skrivits av Lars-Erik Edlund, som också var chefredaktör för verket. Som ni säkert känner till är han en av Sveriges främsta nutida dialektologer, i synnerhet vad gäller norrländska förhållanden. Om han valde att använda denna karta för att illustrera de norrländska målens indelning har jag svårt att se varför vi skulle göra en annan bedömning. Men notera att den karta han valde hade 40 år på nacken. Indelning i dialektområden är inget sjudande forskningsområde precis.
Mange01: Vad kartan visar är dialektområden (undergrupper inom det större dialektområdet norrländska mål), inte dialekter. Observera att det står "Ångermanländska mål", i plural. Inom varje område finns förstås olika dialekter. Karl-Hampus Dahlstedt, som ritade kartan, var expert på Vilhelminamål. Naturligtvis visste han att det inte var likadant som Nolaskogsmålet eller Röåmålet. Ändå ritade han kartan på detta sätt. (Och Lars-Erik Edlund, som tog med kartan i NU, är för övrigt själv nolaskogsare).
Detta är en karta som valts ut för ett standardverk som Norrländsk uppslagsbok. Därför tycker jag att det finns ett intresse av att visa den även på Wikipedia. Man kan inte samtidigt börja modifiera den. Då blir det en annan karta – ännu ej publicerad. Om kartan sedan inte tillräckligt väl återger skillnader inom inom de ångermanländska målen är det väl bara att göra en karta som visar just detta? Mot det har jag ingenting att invända!--Skogsfrun 12 juli 2011 kl. 08.18 (CEST)

text: Mange01: Jag tittade närmare på kartan i Övre Norrlands bygdemål och gjorde då en intressant upptäckt: där finns faktiskt en streckad linje som skiljer "nordanskogsmålen" från landskapets övriga dialekter. Det går alltså att lägga in den gränsen utan att göra våld på källan. Jag gör det när jag får tid!--Skogsfrun 12 juli 2011 kl. 11.22 (CEST)
replies: text: :Tack för klargörandet! Dina tidigare bidrag har ju visat att du alltid är noga med att leta fram trovärdiga källor, så jag har fullt förtroende för kartan även om jag inte har kunnat kontrollera den. Jag håller med JiPE om att landskapsgränser skulle vara mer logiska än länsgränser i detta sammanhang, men det är mindre viktigt. Möjligen skulle man kunna skriva in "Sveamål" och "Trönderska" i kartan, och låta hela Norrland vara med. Gällande traditionell härjedalska verkar de flesta källor beskriva den som trönderska och inte Norrländska. De yngre härjedalingar jag känner låter som unga jämtar i mina öron, men dialektkartor borde väl återspegla tiden innan allmän skolgång och industrustrialisering? Trad. jämtska har mindre norskt inflytande än härjedalsmål, men har mer inslag av fornnordiska/isländska. Mange01 12 juli 2011 kl. 12.12 (CEST)

text: :Inget att tillägga.

text: :JiPe (90.227.153.166 15 juli 2011 kl. 02.22 (CEST))
När jag nagelfar "Övre Norrlands bygdemål" hittar jag följande formulering angående kartan: "För överskådlighetens skull och eftersom Jämtland och Ångermanland till största delen ligger utanför området för denna bok, har indelningen i mindre mål slopats för dessa båda landskap." Jag lägger till en förklaring om detta i bildtexten. Men om jag gör det känns det samtidigt överflödigt att lägga in nolaskogsmålet – och inget annat – i kartan. Avvaktar med det.--Skogsfrun 6 augusti 2011 kl. 10.50 (CEST)

text: Bra hantering så länge.

text: Artikeln och inte bara kartan skulle behöva fler källor från mellanorrland (Medelpad, Ångermanland, Jämtland, norra Hälsingland). Det mesta som JiPe har laggt in i artikeln om Jämtland gäller även Medelpad, och förmodligen även Ångermanland. Exempelvis tror jag inte att artikelns betoning stämmer på mellannorrland. Vi betonar 'Internet på första stavelsen, dvs samma sätt som på engelska, till skillnad från södra sverige, där man säger Inter'net. Vi betonar 'I:sak på första stavelsen. Osv. Mange01 8 augusti 2011 kl. 00.14 (CEST)
replies: text: :"Vi betonar 'Internet på första stavelsen, dvs samma sätt som på engelska, till skillnad från södra sverige, där man säger Inter'net." Källa behövs! Och hur skulle man betona Isak om inte på första stavelsen? /Grillo 19 november 2011 kl. 23.43 (CET)
thread_title:  Kartan 

message: I artikeln står just nu:
replies: text: "Vokalbalansen blir särskilt tydlig i substantivens bestämda pluralformer: rikssvenskans hästarna heter i norrländska mål hästa, medan dagarna heter dagana."
Vilka källor finns på detta? I Jämtmål heter det hästân resp. dagan, något -a i uttalet av dagarna finns alltså inte. Notera att det ändå finns en skillnad i ändelsen (â står för en öppnare vokal än a), men detta framgår ännu tydligare i den obestämda formen: hääst/häste (yngre former hästâ, häster etc.) resp. daga. // JiPe (90.227.153.166 17 juli 2011 kl. 19.31 (CEST))

text: Källan är den som står i inledningen till "Kännetecken", Wesséns Våra folkmål. Det är visserligen otydligt att ange källan så, men rätt praktiskt när alla punkterna kommer från samma källa. Nu är ju texten ovan inte en ordagrann avskrift, och inte helt rättvisande. Jag ändrar lite.--Skogsfrun 21 juli 2011 kl. 09.54 (CEST)
replies: text: ::I västra Medelpad säger man att man ska titta på "nyhetan" ist.f. "nyheterna", vilket jag antar uttalas på samma sätt i jämtland. Men är detta verkligen en fråga om vokalbalans? Mange01 8 augusti 2011 kl. 00.16 (CEST)
replies: text: :::jämtska: nyheterna = nyheitan /Nesse 8 augusti 2011 kl. 00.21 (CEST)
thread_title:  Vokalbalans 

message: Om det finns källbelagda fakta i en Wikipediaartikel kan man inte stoppa in ytterligare fakta på ett sådant sätt att det ser ut att komma från samma källa, när så inte är fallet. Nu har jag städat under rubriken Jämtmål så att det framgår vad som kommer från NU:s Jämtlandsartikel och vad som inte gör det. Om övrig text ska stå kvar bör den källbeläggas. Jag betvivlar inte alls att skribenten har rätt, men det räcker ju inte på Wikipedia. --Skogsfrun 21 juli 2011 kl. 09.50 (CEST)
replies: text: Kb-mallar har legat ett tag nu. Om de inte åtgärdas inom kort bör vi kunna radera formuleringarna rätt av. Mange01 19 september 2011 kl. 21.27 (CEST)
replies: text: :Ja, det är nog dags! Jag kan göra det framöver.--Skogsfrun 21 september 2011 kl. 11.08 (CEST)
replies: text: ::Har gjort det nu! Det känns kanske lite synd, men skribenten borde också ha kunnat källbelägga. Dessutom beskrivs  de övriga målen med vardera ganska lite text, och det är väl lämpligt att jämtmålen här beskrivs med ungefär lika mycket. Det finns ju en egen artikel i ämnet också.--Skogsfrun 27 september 2011 kl. 07.23 (CEST)
replies: text: :::Det går ju att återställa raderingen så småning om om man hittar källor.

text: :::Jag tycker att om kb-mallarna försvinner så borde artikeln kunna blir . Eller? Det finns dock fler kb-mallar kvar. De gäller bl.a. vilka landskap vissa uttal och ord verkligen används i. Kanske man kan ludda till texten lite så att den inte är så precis. Resonemanget om när l uttalas tjockt är motsägelsefullt. Mange01 27 september 2011 kl. 08.20 (CEST)
replies: text: ::::Ja, de återstående KB-mallarna har väl också med jämtmålet att göra. Missade dem. Rensar vidare!--Skogsfrun 27 september 2011 kl. 08.39 (CEST)
replies: text: :::::Det bästa vore naturligtvis om det gick att hitta fler källor. Har bidragit med några få men det är inte lätt. Mange01 27 september 2011 kl. 20.42 (CEST)
thread_title:  Jämtmål 

message: Kaffe'pa:na  är ett vanligt uttal i norra Norrland, men inte i "större delen av Norrland" som artikeln säger nu. Säger verkligen källan det? Vissa förnamn och ortsnamn kan jag hålla med om att vi i mellannorrland betonar på andra stavelsen, exempelvis Jo'hanna eller Ma:t'fors. Men vi säger 'I:sak, inte I:'sak som svealänningar, t.ex. i Gästrikland.  Mange01 27 september 2011 kl. 20.22 (CEST)
replies: text: Denna fråga har jag tydligen missat. Med tanke på referensen är jag rätt säker på att det är jag som lagt in uppgiften. Tyvärr finns boken inte inom räckhåll, men jag brukar vara noggrann att inte skriva något som inte faktiskt står i referensen, så det bör vara så det står. Själv har jag mitt ursprung i norra Ångermanland, och för mig är tuggúmmi, elektríker, packethå´llare och liknande en del av mitt barndomsspråk. Ditt exempel om I:sak och I:'sak rör inte så mycket betoningen av efterledningen som användning av grav respektive akut accent.--Skogsfrun (disk) 17 juli 2012 kl. 12.51 (CEST)
replies: text: :I Jämtland saknas den kustliga betoningen på andra stavelsen, här gäller snarare en "överdriven " (relativt rikssvenska) betoning på första stavelsen; BALL-kong (=balkong), BÄNN-sin (=bensin), BANN-nan (=banan, inte helt vanligt uttal idag dock), ÖST-ersund (=Östersund) etc. (Undantaget är gamla ord med två- och kortstavigt förled: jâralôus = 'sysslolös' har betoning på -lôus; däremot heter det tuggummi med stark betoning på första stavelsen som inte uppfyller två- och kortstavighet.) Ännu en antydan om att begreppet "norrländska mål" är ungefär lika relevant som begreppet "europeiska språk" (som innefattar språk av helt olika språkfamiljer).

text: :81.232.102.112 27 oktober 2012 kl. 17.50 (CEST)
thread_title: Betoning av efterleden