Diskussion:Ekeblad

message: den här artikeln kan bli väldigt fin efter lite kärlek och omsorg. Den har egentligen mycket fakta, men ter sig lite ostrukturerad. Dan Koehl 28 maj 2005 kl.14.10 (CEST)

message: Vad har det här att göra? Kan det tas bort direkt? För övrigt kräver artikeln en ordentlig översyn och uppstädning. /Grillo 2 april 2008 kl. 15.10 (CEST)
replies: text: Jag tolkar breven som en form av nogrrann källredovisning av omnämnanden av ätten i äldre primärkällor, men tycker ändå att det känns som overkill. Detta stycke bör nog kunna utgå liksom alla de som är rubricerade "TAB". Man skall nog fokusera på att göra något vettigt och wikimässigt av inledningspartiet (resten luktar f ö litet plagiat - kan det vara taget från digitalutgåvan av Elgenstiernas ättartavlor?). /FredrikT 4 april 2008 kl. 15.46 (CEST)
thread_title:  Brev 

message: Kategori:Diskussionssidor med text som bör arbetas in i artikeln
Redan på 1300-talet förekomma bröderna Karl och Lars Ingebjörnssöner, vilka bevisligen förde ett eklöv i skölden.
Lars Ingebjörnsson, som kallas väpnare 1346 och ännu 1379, var hertiginnan Ingeborgs fogde på Dåvö (Köping, Västmanland) 1360 och erhöll förvaltningen över Dalarna [[1362]; hans änka Kristina Magnusdotter, som i vapnet förde tvenne vingar, nämnes 1383. Karl Ingebjörnsson, som 1341 var i marsken Anund Finvedssons tjänst, kallas väpnare och fogde i Dalarna 1351, var häradshövding i Åkers härad, Södermanland 1366 och levde 1370; han var 1348 gift med Katarina Fadersdotter. Lars dog utan att lämna manliga avkomlingar; Karl efterlämnade sonen Folke Karlsson, väpnare 1377-1386, som 1379 skänkte jord till Vårfruberga kloster för lägerstad åt sina avlidna systrar Kristina och Katarina, samt 1386 - tydligen på dödsbädden - gav sin fästmö jungfru Katarina Stefansdotter sin gård Rönöholm (Röresholm) för hennes livstid;
han var död 1387 och efterlämnade inga bröstarvingar. 
Riddarhusgenealogien giver Karl Ingebjörnsson ett andra gifte med 
Ingegärd Nilsdotter till Öja i Närke och ännu en son Peder Karlsson.
Detta är dock såsom framgår av arvtvisten mellan Nils Nilssons till 
Traneberg och fru Ingegärds till Öja, Närke avkomlingar (1)
ej grundat på verkligheten. Fru Ingegärd till Öja, gift andra gången med
riddaren Nils Kettilsson, efter vilken hon var änka 1344,
hade i ett föregående, ej vidare känt gifte, dock ej med Karl Ingebjörnsson,
en son Peder Karlsson, som förde eklövet i vapnet.
Dennes sonson Jöns Karlsson till Berg på Ön, underlagsman i Västmanland,
hade sönerna Karl Jönsson till Berg och Palne Jönsson.
Den senare efterlämnade icke manliga avkomlingar, den förre, som sålde
fädernegården till Sten Sture den äldre 1483, hade i sitt gifte
med Inga Jönsdotter sonen Anders Karlsson,
som 1513 kärade till fädernegården Berg,
rådman i Stockholm och halshuggen i Stockholms blodbad 1520.
- Vidare uppger riddarhusgenealogien att nämnda
Jöns Karlsson hade en broder Michel Tasto.
Detta är dock en på fri hand gjord konstruktion för att genom
honom förena den på riddarhuset introducerade ätt, som förde eklövet,
med Ingebjörnssönerna, en förment släktskap,
varom äldre släktforksare intet känna.
Förutom att av nämnda arvstvist framgår att Jöns Karlsson
varit sin faders enda arvinge, visa urkunderna(2) att Michel Tasto,
som 1463 säljer sitt mödernes arvgods Oppeby i
Helgesta socken i Södermanland,
varit son av Magnus Michelsson Tasto till Oppeby,
som 1410 gifte sig med Ingegärd Erwastdotter. Båda förde eklövet i skölden.
De bevarade urkunderna känna intet om Michel Tastos efterkommande,
men riddarhusgenealogien giver honom en son Gottschalk Tasto och sonson
Jakob i Simla (Semla utanför Fagersta), vilken senare skall hava varit stamfader för i 
Dalarna och Västmanland bosatt ätt med eklövet till sköldemärke.
En son till denne Jakob uppgives hava varit Hans Jakobsson
till Krokfors och Sundby [Falun, Dalarna].
I tvenne uppsatser i Personhistorisk tidskrift för år 1923, h 2-4,
har Helmer Lagergren behandlat ätten Ekeblads ursprung.
Av denne utredning framgår att nedanstående Henrik Simla
kan uppställas såsom släktens äldste kände fader.
Han tillhörde en frälsesläkt i Dalarna, som förde en femuddig stjärna i vapnet.
Vapenförändringen synes hava ägt rum först på 1500-talet,
då Anders Hansson till Stola, Strö sn, Skaraborg,
upptog sitt mödernevapen, ekbladet.
replies: text: Flyttat från artikeln av Lokal_Profil 20 april 2008 kl. 22.51 (CEST)
Mer info finns här /Lokal_Profil 20 april 2008 kl. 23.03 (CEST)
thread_title:  Text som bör arbetas in i artikeln