Diskussion:Svensk krona

message: Vad har det andra stycket, det om mark och LMU, med svenska kronor att göra? —CÆSAR 18 februari 2008 kl. 21.18 (CET)
replies: text: ingen alls verkar det som. Ghostrider 18 februari 2008 kl. 21.46 (CET)
thread_title:  Mark och LMU 

message: Tjocklek? —osignerat inlägg av 80.217.131.159 (diskussion • bidrag) 
replies: text: Riksbankens sida om enkronan anger kanthöjden till 1,88 millimeter. --Strangnet 13 juni 2008 kl. 10.33 (CEST)
thread_title: Tjocklek

message: Merparten av nedanstående stycke borde nog lyftas ut till en separat artikel.
Redan åtta år innan kronan lanserades startade en valutaunion i Centraleuropa med benämningen LMU (Latinska Monetära Unionen). I Tyskland infördes vid samma tid den nya enhetsvalutan Mark. Under första delen av 1900-talet havererade dock såväl LMU som det tyska myntsystemet. Schweiz, som var en av grundarna till LMU, hoppade dock av i tid medan de före detta LMU-valutorna Finska mark, belgiska franc, franska franc och inte minst italienska lira råkade ut för mycket kraftiga kursfall. Flertalet av valutorna återhämtade sig aldrig och under 1960-talet fick såväl den finska marken som den franska francen göras om genom att flera nollor ströks från sedlarna.
- Tournesol 13 juni 2008 kl. 10.33 (CEST)
thread_title:  Latinska Monetära Unionen 

message: Vad sägs om att dela upp artiklarna Svensk krona och Svenska mynt i artiklar för var mynt? Jag tycker danskarna har gjort det snyggt: :da:Skabelon:Danske mønter og sedler.
Motsvarande här: Mall:Svensk krona.  Mvh --JoolzWiki 7 maj 2009 kl. 17.35 (CEST)
thread_title:  Dela upp 

message: Vore väl rimligen relevant med stycken (eller artiklar) om varje svensk sedel, och även bilder, om här finns någon kompetent skribent? Just nu tycks endast hundralapparna (av de moderna sedlarna) finnas på bild: :commons:Category:Banknotes of Sweden. Hälsn! /Urbourbo 1 oktober 2009 kl. 08.31 (CEST)
thread_title:  Sedlar och bilder 

message: Någon har föreslagit att den här artikeln (om den svenska valutan) skall slås ihop med artikeln Enkronan (om myntet värt en krona).  Jag skulle snarare vilja se fler artiklar om de olika mynten och sedlarna i likhet med det som sägs i avsnittet Dela upp ovan (även om jag dock inte sett de danska artiklarna).  Dels för att artikeln om myntet är någorlunda intressant och dels för att artikeln om valutan skulle bli så lång.  Johan G 25 oktober 2009 kl. 20.03 (CET)
replies: text: Jag håller med om att de enstaka mynten kan ha olika artiklar. Då ingen har kommit med något argument för sammanslagning på över en månad kommer jag därför ta bort mallen. //Calle 12 december 2009 kl. 14.48 (CET)
thread_title:  Sammanslagning med Enkronan 

message: Jag vet vad jag ser, men jag vågar inte försöka reda ut'et.
Den aktuella meningen lyder: Citatet är hämtat ur Anton Rosells bok Studentbesöket i Finland 1857 och lyder ”DEN UNDERBARA SAGAN OM ETT LAND PÅ ANDRA SIDAN HAFVET”.[5]
Den understrukna frasen Studentbesöket i Finland 1857 är rödmarkerad och antyder en icke existerande länk. Och muspekaren förklarar: "[Boken inte skriven än]".
Men noten [5] hänvisar till listan Källor - och si där finns boken, skriven redan 1858. Efter titeln en länk som leder vidare till Runeberg. Men den länken går då inte till boktiteln Studentbesöket...   utan hoppar direkt in på boksidan 20 där den underbara sagan omnämns på nionde raden.
Hoppas någon kan tänka ut och installera ett något smidigare upplägg av text och notapparat.
Mvh / Mkh 7 september 2010 kl. 10.56 (CEST)
replies: text: Rödmarkeringen i text betyder att det inte finns en artikel som heter så på svenska Wikipedia, i det här fallet ingen artikel som handlar om boken Studentbesöket i Finland 1847. Det är i noten som själva källhänvisningen finns; där finns uppgifter om boken, samt – till vår stora lycka – en länk där man direkt kan läsa citatet i boktexten, för att kontrollera att citat stämmer. Vad är det för fel med det? Du tar dig enkelt till bokens innehållsförteckning genom att klicka på den rödmarkerade boktiteln ovanför faksimiltexten. --Isthmus 7 september 2010 kl. 13.07 (CEST)
replies: text: :Ja men upplysningen  "[Boken inte skriven än]" är väl förvirrande!!  En upplysning att en bok som skrevs 1848 inte är skriven än ! !  Jag tror inte den rödmarkeringen frestar någon wikipedian att göra ett uppslagsord om den 160-åriga boken.

text: :Inga av röd-markeringarna leder till något användbart. Så jag menar att man från frasen 'Studentbesöket' borde komma direkt till boken hos Runeberg. Mvh / Mkh 7 september 2010 kl. 14.54 (CEST); Mkh 8 september 2010 kl. 09.56 (CEST)
replies: text: ::Omgjord till fotnotsreferens. Mouse-over-texten "Studentbesöket i Finland 1857 [inte skriven än]" syftar på att det inte finns någon artikel med det namnet här på Wikipedia. --MagnusA 4 april 2012 kl. 12.43 (CEST)
thread_title:  Kan någon städa en trasslig referens i [[Svensk krona#2009 års enkrona]] ? 

message: Första referensen bör ses över. 
replies: text: På vilket sätt? Riggwelter 13 mars 2011 kl. 04.09 (CET)
thread_title: Referens

message: Jag håller inte med författaren av artikeln som skriver att det aldrig fanns sedlar med högre valör än 10,000 kr.
På slutet av '70 talet fick jag betald i 100,000 kr (hundra tusen) sedlar för en lägenhet som jag sålde.
Jag förselår att han forskar lite vidare med Riksbanken.
Det vore också intressant att förklara varför får man inte längre tillgång till sedlar av högre valör.
replies: text: Jag har ett exemplar av Myntboken 2002, där alla äldre svenska mynt och sedlar redovisas. Den högsta valören på svenska sedlar som tryckts är 10.000 kr, som trycktes 1939 (utan porträtt) och 1958 (med Gustaf VI Adolf). 1000-kr-sedlar har funnits sedan 1874. 100.000 kronorssedlar har inte funnits inte så du måste fått 10.000 kr-sedlar. Stora sedlar finns inte längre eftersom polis och regering inte vill att större belopp hanteras kontant. De vill undvika penningtvätt (att olagliga pengar blir ospårbara så att innehavaren kan använda dem utan att fällas för brott).--BIL 6 april 2011 kl. 21.42 (CEST)
thread_title:  Största valören för svenska sedlar 

message: På Riksbankens hemsida kan man nu läsa "Riksbankens bilder är fria att ladda ned och användas fritt. Vänligen uppge Riksbanken som källa vid användning." Har för mig att jag läst någon annanstans tidigare att riksbanken motsatt sig användandet av bilder på sedlarna. Men med ovan nämnda mening så borde de väl betyda att bilderna borde kunna användas på commons? --Civilspanaren (disk) 11 september 2012 kl. 18.25 (CEST)
replies: text: Här finns en text som jag tolkar som att det inte är okej. /Hangsna (disk) 11 september 2012 kl. 18.29 (CEST)
replies: text: :Just den texten hade jag i åminne som jag skrev tidigare. Men med den nu använda frasen på hemsidan för just de bilder som ligger på hemsidan (pressbilderna) så borde just de bilderna vara OK att använda, sen att vi inte får skapa egna bilder hur som haver av sedlar och mynt är en annan detalj. --Civilspanaren (disk) 12 september 2012 kl. 03.27 (CEST)
replies: text: ::Instämmer med Civilspanarens tolkning. Det är nog fortfarande otillåtet att publicera bilder på "riktiga" sedlar, men de pressbilder som riksbanken explicit tillåter fri användning av borde vara ok. /ℇsquilo 12 september 2012 kl. 07.15 (CEST)
replies: text: :::Efter att ha läst lite mer noggrant så instämmer även jag i att just de bilderna kan användas. /Hangsna (disk) 12 september 2012 kl. 09.33 (CEST)
replies: text: ::::Nja, om orginalbilderna inte är fria, så kan väl inte sedlarna som bygger på dem vara det? -- Lavallen 12 september 2012 kl. 13.04 (CEST)
replies: text: :::::Om texten på Commons stämmer, så innebär väl det att Riksbanken har angivit felaktig information om sina bilder? Alltså, skrivit att de är fria fast de inte är det. //abbedabbdisk 12 september 2012 kl. 13.09 (CEST)
replies: text: ::::::På sidan med nya mynt står det att bilderna får användas fritt, men på den allmäna bildbankssidan står det att bilderna på nya mynt inte får användas hursomhelst. Lite snurrigt. //abbedabbdisk 12 september 2012 kl. 13.12 (CEST)
replies: text: :::::::Men hur definierar de "fritt"? - "Fria" att använda, "så länge man anger Riksbanken som källa, använder dem tillsammans med redaktionell text och inte används för kommersiellt ändamål"? -- Lavallen 12 september 2012 kl. 13.16 (CEST)
replies: text: ::::::::Det är också min tolkning. Sidan med nya mynt och sedlar vänder ju sig till pressen, så det är nog rimligt att det är fri redaktionell användning de syftar på. Bilder på icke-nya mynt och sedlar har dock inte den begränsningen. Det stämmer i så fall med instruktionerna här.--Paracel63 (disk) 12 september 2012 kl. 13.32 (CEST)
=== Referenser fria bilder ===
thread_title:  Fria bilder? 

thread_title:  Referenser fria bilder 

message: Finns det någon anledning till att tvåkronan inte är med i den inledande mallen om kronan? /Hangsna (disk) 22 november 2012 kl. 06.34 (CET)
replies: text: Samma anledning som att tjugokronorsmyntet och tiokronorssedeln inte är med; De är inte i bruk. /ℇsquilo 22 november 2012 kl. 07.10 (CET)
replies: text: :Vad menas med "i bruk"? Räknar man att de inte används även om de är giltiga och därmed inte är i bruk? /Hangsna (disk) 22 november 2012 kl. 18.23 (CET)
replies: text: ::Tvåkronan är i bruk och borde vara med i inledande mallen enligt denna info... Indianarrow (disk) 22 november 2012 kl. 18.44 (CET)
replies: text: :::Mea culpa. Tydligen är tvåkronan de jure fortfarande giltigt betalningsmedel, men jag är skeptisk till att den de fakto är det. Jag har aldrig sett någon tvåkrona i cirkulation. Jag har heller aldrig sett någon myntautomat som accepterar tvåkronor och jag tror inte att det är många kassor som skulle acceptera den heller. Den är i alla fall inte i cirkulation i någon större skala. Varför det finns ett svenskt mynt som är giltigt men inte används borde finnas med i artikeln. /ℇsquilo 23 november 2012 kl. 09.10 (CET)
replies: text: ::::Esquilo: IMHO för att det fortfarande är ett giltigt betalningsmedel enligt Riksbanken och då väger våra egna åsikter lätt. Det nämns även under kapitlet Mynt i artikeln. Indianarrow (disk) 23 november 2012 kl. 20.15 (CET)
replies: text: :::::Men det präglas i praktiken inga sådana mynt idag. -- Lavallen (blockera) 23 november 2012 kl. 21.07 (CET)
replies: text: ::::::Det är ett giltigt betalningsmedel, och är väl på väg att nypräglas? Le Lapin Vert (disk) 23 november 2012 kl. 21.10 (CET)
replies: text: ::::::: Fram till 1990-talet (ungefär) var alla finska mark och penni giltiga som betalningsmedel, också om förstås den som kommit över ett 1800-talsmynt inte använde det till nominellt värde utan behöll det eller sålde det till samlare. Att en peng är lagligt betalningsmedel har alltså ganska litet att göra med huruvida det är i bruk. Sedan var det någon tråkmåns som tyckte det var för dyrt för bankerna att upprätthålla förmågan att känna igen de gamla pengarna (det är också möjligt att man på riktigt oroade sig för förfalskning av 1970-talspengar). Efter det kunde man på Jockis museijärnväg inte längre ge växel i en- och femmarkssedlar. --LPfi (disk) 5 april 2013 kl. 15.06 (CEST)
replies: text: :::::::: Kan väl bara säga att jag sett tvåkronor i cirkulation, även om det nog var närmare tio år sedan sist. Känner sådana som har butiker och de brukar någon gång emellanåt få in dem. --FBQ (disk) 5 april 2013 kl. 15.29 (CEST)
replies: text: ::::::::: Den större femkronan borde ju rimligen också vara med. Jag vet att den kommer in som betalningsmedel i affärerna emellanåt och riksbanken har den klassad som giltigt betalningsmedel, även om det är en ganska dum idé då silvervärdet i dem ligger på närmare 50 kronor.--FBQ (disk) 5 april 2013 kl. 15.30 (CEST)
replies: text: :::::::::: Som framgår av artikeln är även enkronor från Oskar II:s tid giltiga betalningsmedel. Tostarpadius (disk) 5 april 2013 kl. 18.16 (CEST)
replies: text: ::::::::::: Ja, fast inte de lite tyngre (tjockare och något mindre diameter) från 1873. Oscar II:s enkronor har ju senare samma format som moderna så det behöver ju inte särskilt omnämnas. Skillnaden är att de är något tyngre, men jag har antagit att det hade att göra med att silverhalten sänktes, vilken sjunker från 7,5 gram till 7 gram 1942 när silverhalten sänktes från 80% till 40%. Jag skall passa på att se efter om det är skillnad i tjockleken på mynten, det är inget jag noterat.--FBQ (disk) 5 april 2013 kl. 18.33 (CEST)
replies: text: :::::::::::: är det skillnad i tjockleken kan jag inte upptäcka den med blotta ögat.--FBQ (disk) 5 april 2013 kl. 18.36 (CEST)
thread_title: Tvåkronan

message: I stycket om historia står det "Från krigsslutet 1945 när Sverige av givna skäl tvingades revalvera kronan". Vilka är de givna skälen till en revalvering?
replies: text: Att hindra råvaruflykt, att gynna importen och missgynna exporten. Man ville inte sälja svenska råvaror till ett Europa i desperat behov av varorna mot värdelösa valutor. Priserna på varor hade ju också på konstgjord väg hållts nere genom ransonering. --FBQ (disk) 12 april 2013 kl. 14.16 (CEST)
replies: text: :Bra med källa där också, men något ord saknas eller något blev tokigt i kompletteringen av detta i artikeln. Meningen ser i alla fall inte så bra/lättläst ut i mina ögon. /Hangsna (disk) 12 april 2013 kl. 15.45 (CEST)
replies: text: :: Oj, ursäkta ett när råkade falla bort.--FBQ (disk) 12 april 2013 kl. 16.16 (CEST)
replies: text: :::Du behöver inte ursäkta dig, bra jobbat! /Hangsna (disk) 12 april 2013 kl. 16.46 (CEST)
thread_title:  Angående den tvungna revalveringen 

message: I Danmark är man tydliga med att skandinaviska myntunionen slöts (i maj) 1873, men verkställdes i "myntloven" 1 januari 1875. Därför räknar de kronans införande från 1 januari 1875, vilket verkar rimligt. I Sverige verkar vi räkna 1873, men det borde väl ha tagit någon tid även i Sverige, eller gick det snabbare i Sverige eftersom en daler var lika med en krona, eller mer lättändrad lagstiftning? Både i Nordisk familjebok och i Riksbankens texter står ungefär samma sak:
replies: text: Svenskt mynt, räkneenheten i det nuvarande, på guld grundade, svenska myntsystemet, hvilket, enligt den med Danmark 1873 afslutna och af Norge 1875 biträdda myntkonventionen, tillika är gällande i Danmark och Norge., och senare upplagor.
inledningen till den här texten illustreras med en en-kronas-sedel, stämplad "enligt lag 30 maj", men tryckt år 1875. Texten är sedan:

text: Den 27 maj 1873 kom Sverige överens med Danmark om ett gemensamt myntsystem (kronor och ören), trots Wallenbergs attacker i Dagens Nyheter, lantmannapartiets ledande organ. År 1875 anslöt sig Norge.
Någon som har tydligare källor om själva förfarandet? Det verkar i varje fall som att Sverige räknar införandet från 1873, när unionen slöts, medan Danmark räknar 1875, när lagen var införd (vilket jag tycker verkar vara rimligare). LittleGun (diskussion) 8 april 2024 kl. 08.20 (CEST)

text: Jag hittade denna: . Sverige verkar ha varit riktigt snabba. Lagen är sriven som (parafraserar): "börjar gälla så fort vi "ratificerat med Danmark". Och från och med 1 januari 1875 ska alla räkenskaper skrivas i nya systemet. LittleGun (diskussion) 8 april 2024 kl. 08.29 (CEST)
thread_title:  Införande, skandinaviska myntunionen