Diskussion:Socialdemokraterna (Sverige)

thread_title: Arkiv

message: Eftersom uppgifterna om de olika partiernas medlemsantal har hämtats från olika källor och mättillfällen går det inte att ställa dem mot varandra, med syftet att beskriva partiernas inbördes relationer. Jag tar därför bort den relativa "medlemsrankningen" från samtliga partier. Janders (diskussion) 16 juni 2014 kl. 10.42 (CEST)
replies: text: Jag måste säga att det är fantastiskt att en sådan viktig och genomtänkt punkt som denna får stå obesvarade i över en månad medan små låtsaspoliser ska in och radera inlägg så fort de inte passar in i deras snäva syn på rätt och fel och det med en responstid på under 24 timmar. Här har vi då en till sak som är fel i vårat samhälle och som därmed reflekteras i den svenska Wikipedian. Nog hoppas jag att vi kan hitta bättre källor för detta, det är intressant och viktigt att belysa hur alla partier i Sverige (som jag kunnat se i min forskning i alla fall) tappat medlemmar historiskt om mätt över en längre period. Torde det tyda på ett ökat politikerförakt eller kanske bara en känsla av hjälplöshet?  79.136.64.95 30 juli 2014 kl. 03.08 (CEST)
thread_title:  Rankning på lösa grunder 

message: Dessa begrepp används aldrig i svensk media och svensk politik. Svenskar är gudskelov i allmänt utbildade nog att förstå vad socialliberalism, liberalism, marknadsliberalism, socialdemokrati, demokratisk socialism, kommunism, eko-humanism osv är för något. När partiet betecknas i media och i dagligt tal så betecknas det efter ovan nämnda parametrar. Den svenska skalan är dessutom relativt förvrängd åt vänster, delvis ekonomiskt men speciellt socialt där friheter och möjligheter ges ett större utrymme på bekostnad av auktoritet och norm.  Därmed tycker i alla fall jag, speciellt då inte ens en källa ges (inte för att det skulle vara omöjligt att hitta en, säkert) att ta bort denna intetsägande positionering som faktiskt också förlorat sin egentliga mening. 
Folk idag förstår knappt varför nazister kallas extremhöger och revolutionära socialister för extremvänster. Begreppet/n är en soppa.
PS: Jag flyr landet när vi börjar använda oss av ord som "reform" , "förändring", "medelklass(ska typ betyda alla som inte är svinfattiga eller svinrika?)", mm. Jävla av-intellektualisering som har sin början i USA.  79.136.64.95 27 juli 2014 kl. 21.54 (CEST)
replies: text: Sluta revidera mina inlägg. Jag har alltså inte raderat detta från Wikisidan utan vill diskutera detta, vill den som beskyller mina punkter för klotter (bekräftar filtret) kanske hävda sig eller ska vi edit-kriga som små glin? Alltså, med reservation för "högern" och "vänstern" som samlade begrepp för att bunta ihop regeringen eller oppositionen så används inte mittemellan-fraser överhuvudtaget. Enskilda partier betecknas vidare sällan som höger eller vänster, extremvänster eller extremhöger om inte det är till för att förolämpa eller förminska den man åsyftar till. Även då används begrepp som borgare eller så(o)ssar i större grad. 79.136.64.95 27 juli 2014 kl. 23.09 (CEST)
replies: text: :På den här platsen ska artikelinnehhållet diskuteras, inget annat. Har du problem med anglifieringen av det svenska språket får du vända dig till något annat forum. Vill du förbättra artikeln kan du göra det direkt i den eller vara tydligare med vad du vill ändra.--LittleGun (diskussion) 30 juli 2014 kl. 09.30 (CEST)
replies: text: ::Det är tydligt att IP:n ifrågasätter texten "Politisk position center-vänster[källa behövs]" i infoboxen. Inlägget borde inte ha raderats, även om det innehöll delar som inte har med artikeln att göra. Till 79.136.64.95: det blir lättare att få igenom sina synpunkter om man är tydlig med vad man vill, håller sig till att diskutera artikeln och håller en artig ton. Sjö (diskussion) 30 juli 2014 kl. 10.15 (CEST)
replies: text: ::: Skriver man inlägg som totalt bryter mot alla former av netikett får man vara beredd på att bli tillbakarullad. Då tas inte heller eventuella argument på allvar. Tostarpadius (diskussion) 30 juli 2014 kl. 12.03 (CEST)
replies: text: :::: För det första så har jag förklarat anledningen till min hetska ton både här och på diskussionssidan av flera användare. Det må så vara att jag inte bör använda mig av det språk som jag gör. Det är ändock flera gånger värre att censurera någons inlägg på en diskussionssida av en artikel i Wikipedia utan förklara sig. Instämmer ni inte? Här är åter en av anledningarna till att jag slutat att beblanda mig med er på denna sida. Även om det finns fullt med goda skribenter så styrs era handlingar av digital nepotism. Annars hade ni erkänt och/eller förstått detta utan att jag behöver slänga det i ansiktet på er. Jag tvivlar också på att ni kommer att ge ett värdigt svar på denna kommentar eller min huvudfråga som skribent Sjö har förklarat tydligt nu. Precis som frågan ovan låts stå obesvarade medan ni svärmar som små flugor runt en något övermogen banan så fort någon använder ett språkbruk ni ogillar. Jag kommer att fortsätta den här diskussionen på en av skribenterna ovans sida samt hos den som bannade mig i hopp om att ni förstår era misstag, jag har redan insett mina. Därför hoppas jag här istället på lite fullgoda svar på varför ni/vi använder oss av begrepp som varken har källa eller används i svenskt vardagligt tal79.136.64.95 19 augusti 2014 kl. 20.44 (CEST)
replies: text: :::::: Konkret förslag Använd begreppet "mittenparti" eller "mitten" istället för det ens ej ännu försvenskade begreppet "center" och skriv då "vänster om mitten" istället för "center-vänster" om ni måste ha så intetsägande begrepp i en artikel i en så kallad encyklopedi. Avvaktar 1 månad tills jag ändrar det på alla partier själv 79.136.64.95 19 augusti 2014 kl. 20.54 (CEST)
replies: text: ::::::: Detta är inget du bestämmer eller kan diktera. Uppgiften är relevant och tydliggör positioner. Dessa kan enkelt källbeläggas genom väljarundersökningar, analyser av forskare med mera. Din ultimativa inställning och mycket aggressiva hållning tycker jag inte heller hör hemma här. Börjar du egenmäktigt radera uppgifter som dessa kommer jag att återställa dig. dnm (d | b) 20 augusti 2014 kl. 05.16 (CEST)
replies: text: :::::::: Men kan inte ip-numret ovan ha rätt när det gäller att "center-vänster" är en anglifiering? Jag är iofs verkligen inte säker på det, tänk på begreppet "centern" och "Centerpartiet", och att man bara kan se det som en kombination av adjektiven center och vänster, inte som en lansering av ett nytt begrepp. Jag tror därför att man i alla fall kan hävda att begreppet inte annars förekommer på svenska - notisen har ju till och med en kb-mall. Skulle man kunna skriva "center, vänster", istället t ex? flinga 18 september 2014 kl. 16.01 (CEST)
replies: text: ::::::::: I en värld där den gamla höger-vänsterskalan blir allt mer obsolet (jmf t ex den helt avgörande skillnaden i grunduppfattning mellan högerextrema antidemokrater och traditionella konservativa partier) bör vi undvika att schablonisera politiska positioner. De mer ideologiskt beskrivande begreppen räcker gott. Socialdemokraternas politiska position är helt enkelt socialdemokratisk. Vänsterns är socialistisk/feministisk. Folkpartiets är liberal o s v. Begrepp som vänster/center/höger måste man alltid ställa i relation till något. Janders (diskussion) 18 september 2014 kl. 18.30 (CEST)
replies: text: :::::::::: Jag håller inte med. Positioner är inte "obsoleta". Ska vi börja ändra positioner som är vedertagna i statsvetenskaplig, sociologisk, historisk med flera discipliners forskning, menar jag att det måste bygga på mer än våra egna subjektiva tycken och relativiseranden. Om någon kan visa på att höger-vänsterskalans positioner spelat ut sin roll och att detta är ett allmänt vedertaget faktum har vi något att diskutera utifrån. Dessutom är inte exempelvis socialdemokrati en position. Det är en ideologi med ett stort spektrum som kan vara allt från vänsterradikal till center, i vissa fall även till höger om mitten på den politiska skalan. dnm (d | b) 19 september 2014 kl. 00.06 (CEST)
replies: text: :::::::::::Det vore onekligen trevligt med en källa bakom center-vänster. Jag håller allt med IP-numret om att det normala är att man pratar om "mitten" (det gör vår artikel i ämnet också Politiska mitten) //Romulus74 (diskussion) 19 september 2014 kl. 02.01 (CEST)
replies: text: :::::::::::: Ifrågasätter du alltså att socialdemokratin ligger nära/åt mitten men på vänster sida om mitten? Exakt vad vill du ha källor på?
replies: text: :::::::::::: "Mitten-vänster" går naturligtvis att skriva istället "Center-vänster" om det är själva begreppet som man invänder sig emot, men rätt och slätt "mitten" fungerar illa för socialdemokraterna. Källäget För sådan position är mycket svag, är min gissning. dnm (d | b) 19 september 2014 kl. 08.51 (CEST)
replies: text: :::::::::::::Har aldrig hört uttrycket "center-vänster" på vardagssvenska och förstår inte heller vad den egentliga skillnaden skulle vara gentemot "mitten-vänster". Vad vinner vi genom att introducera detta nya begrepp? Dessutom finns det en risk att förväxla uttrycket med Centerpartiet.--ボスニア (diskussion) 19 september 2014 kl. 13.07 (CEST)

text: :::::::::::::Ja, det jag (och IP-numret som inledde, tror jag) ifrågasätter är termen "center" eller i alla fall "center-vänster", inget annat. Att det inte längre skulle finnas en vänster-höger-skala i studiet av politiska ideologier tror inte jag heller (och för min del tycker jag socialdemokratisk vore ospecifikt, vissa menar väl för den delen att Socialdemokraterna inte är direkt socialdemokratiska, idag), däremot har man ju hört det förekomma andra skalor som "rural-urban", "auktoritär-frihetlig" också (vilket ger fler dimensioner). IP-numret uppfattade "center-vänster" som en anglicism, själv är jag däremot inte helt övertygad om att det är så, jag kan tänka mig att man använt ordet "center" sedan längre tid i svenskan också. Det kanske gör detsamma sålänge som vi ändå inte har en källa? Vi kan ju hålla oss till vilka ord källorna väljer, allmänt? flinga 19 september 2014 kl. 15.22 (CEST)
replies: text: :::::::::::::: När socialdemokraternas positioner beskrivs av väljarna, så betraktas partiet som ståendes något till vänster om mitten (här är en bild, förvisso gammal nu men nyare finns och då har S närmat sig mitten än mer). I internationell och nationell forskning så förekommer innebörden "center-vänster" (engelsk litteratur använder det begreppet). I Sverige så säger man allmänt "mittenparti" eller innebörden av "strax/något till vänster om mitten". Om vi vill undvika anglicismer så kan vi köra "mitten-vänster" istället för "center-vänster". Att socialdemokraterna har denna position torde ju vara ett faktum varför det inte borde gå att ifrågasätta dess rimlighet utan källor som hävdar annat (jag tror inte det går att finna vederhäftiga sådana). KB-mallen som jag förstått det ifrågasätter inte positioneringen som sådan, utan det är frågan om anglicismen. dnm (d | b) 19 september 2014 kl. 16.16 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::: Hur nära mitten socialdemokraterna står i praktisk politik på riksplanet vet vi ännu inte. Deras möjlighet att agera har varit ytterst begränsad under de åtta år de inte suttit regeringsställning. På lokalplanet varierar det oerhört från kommun till kommun. Tostarpadius (diskussion) 19 september 2014 kl. 16.43 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::::: Tills vi ser någon förändring så får vi gå på det som varit (vi är ett uppslagsverk som beskriver det som varit och inte det som eventuellt kommer att vara någon gång i framtiden) och som i det närmaste måste anses som allmänt vedertaget vetande. dnm (d | b) 19 september 2014 kl. 19.25 (CEST)

text: Ska vi ändra ordet "center" till "mitten" i artikeln? På så sätt upplever jag att IP-numrets adress blivit besvarad. dnm (d | b) 19 september 2014 kl. 19.25 (CEST)
replies: text: : Det räcker inte med en språklig förändring eller ett antal WP-användares egna uppfattningar och tolkningar av partiets position på en höger-vänsterskala. Det krävs källor. Eller - vilket jag alltså föreslår - att positionsbeskrivningen stryks. Janders (diskussion) 19 september 2014 kl. 19.34 (CEST)
replies: text: :: Enda orsaken till radering är ifall uppgiften av någon lyfts som oriktig/falsk och kontroversiell. Anser du, , att uppgiften är av sådan karaktär, alltså oriktig/falsk eller kontroversiell? En annan orsak kan vara en olycklig tillämpning av innebörden för kb-mallar. Vi har tidigare diskuterat att massraderingar inte är vägen framåt bara för att uppgifter har kb-mallar när dessa uppgifter rimligen inte kan antas vara felaktiga eller är kontroversiella. Som du ser förstår jag inte varför du förespråkar radering och jag hoppas du genom att svara på mina frågor är villig att ge mig insikt om detta.

text: :: Källansvaret är vårt gemensamma ifall grundinställningen inte är att man vill se en radering. Lättillgängliga källor för detta borde vara SOM-institutets partianalyser om positioner längs höger-vänsterskalan, samt väljarnas uppfattningar. dnm (d | b) 19 september 2014 kl. 21.48 (CEST)
replies: text: :::  Först lite om källorna - Vad kommer först? Påståendet eller källan? För mig är det naturligt att man först bestämmer sig för en frågeställning som man därefter söker ett svar på. Det sker genom en kritisk granskning av vilka källor som kan ge trovärdiga svar på frågorna. Först därefter lutar man sig mot vad dessa goda källor säger och ger en referens till det (fråga -> källa -> påstående -> referens). Här tycks det fungera i omvänd ordning - där källan plockas fram för att bekräfta ett påstående (fråga -> påstående -> källa -> referens).

text: ::: Så beteckningen: Visst är "mitten" bättre än "center". Men jag vill nog ändå hålla fast vid att vänster/högerskalan beskriver schabloner, kanske inte så mycket när det handlar om individuella ställningstaganden, men väl när man försöker beskriva komplexiteten i åsiktsfloran inom politiska partier. En positionsbeskrivning förutsätter relationer (en placering höger eller vänster om något annat). Och som du själv påpekar här ovan står t ex socialdemokratin för - med dina egna ord - "en ideologi med ett stort spektrum som kan vara allt från vänsterradikal till center, i vissa fall även till höger om mitten på den politiska skalan."

text: ::: Det som jag främst reagerar på är de i praktisk politik helt obefintliga sambanden mellan modern demokratisk "höger" och extremistiska fascistiska "högerkrafter", och modern "vänster" och extrema "vänstergrupperingar". Ytterligheterna har däremot många likheter sinsemellan. Samtliga svenska partiers positioner är alltså betydligt mer nyansrika än den enkla linjen vänster/höger, även om man nyanserar positionen med ett "mitten". Ett par exempel: Internationalism är ett traditionellt vänsterbegrepp, men omfattas numera lika mycket av den parlamentariska "högern", uttryck i form av EU, "globalisering" och öppna gränser. Allmän förändringsvilja (progressivitet) brukar ses som en vänsteregenskap, samtidigt som vi bara här i Sverige har kunnat se hur de som positionsmässigt kallas "högern" (i alla fall av de politiska motståndarna) har genomfört en mängd genomgripande förändringar under de senaste åren. Försvarsvänlighet är en gammal konservativ dygd (dvs "höger"), som knappast är något huvudämne i hos i alla fall den nuvarande svenska borgerligheten. Socialliberalism är traditionellt en vänsterborgerlig position, medan nyliberalism brukar ses som en "högerposition". O s v...

text: ::: Nåja - visst kan man fortsätta att använda vänster/höger som någon allmän beskrivning. Men den står bara för det som var och en uppfattar den som. Men i sakfrågor blir det perspektivet alltmer ointressant och oklart. Och när det inte längre bidrar till tydlighet så riskerar det att förvirra mer än klargöra. Janders (diskussion) 20 september 2014 kl. 20.18 (CEST)
replies: text: :::: : Påståendet bygger på kunskap som hämtats från befintliga källor. Att ingen källa angavs när positioneringen skrevs in beror mest troligt på dess okontroversiella natur, då dessa uppgifter finns att hämta i alla samhällskunskapsböcker från högstadiet och framåt. Dessa positioneringar anges dessutom allt som oftast i det politiska samtalet och medierapporteringen. Jag ser därför inte problembilden, även om jag förstår ditt resonemang. Ifall detta hade varit okänd information hade uppställningen varit som du beskriver den (den rimliga vägen att gå), men då är det mer av karaktären egen forskning än att hämta informationen från redan befintliga underlag.

text: :::: Det du tar upp om internationalism och försvarsvänlighet är helt riktigt, men det är inget som påverkar hur partierna i stort uppfattas. Enskilda positioner i sakfrågor är en väldigt liten del av hur ett parti uppfattas och positionsbestäms inom forskningen.

text: :::: Jag delar din uppfattning om nyanser och så, och det är därför kategorierna är så breda som "mitten-vänster". Det innebär att partiet är vänster men närmare mitten än just "helt" vänster. Sedan finns även vänsterextrem och då är det ytterligare längre åt vänster. Det är rätt stora fält, men det ger ändå en positionering på den vänster-höger-skala som alla lär sig i skolan. Det ger en bra bild av partiet.

text: :::: Men, då uppfattar jag det som att vi fortfarande kan ange denna okontroversiella position med hänvisning till den forskning som SOM-institutet och andra undersökningsinstitut har. dnm (d | b) 21 september 2014 kl. 03.15 (CEST)
replies: text: :::::En eloge till dem som faktiskt startade en riktig diskussion kring begreppet. Begreppet är oerhört komplicerat på grund av flera skäl. Låt börja med att jag både är emot anglifieringen och användandet av den två-dimensionella politiska skalan och det i den ordningen. Jag ser därför först gärna att dnm som säger sig ha sett en SOM-rapport med begreppet "center-vänster" i den att ge en källa. Jag känner bara till vänster-höger graderingar efter siffror i deras rapport.Då den andra och kanske på ett sätt viktigare men också mycket oklarare punkten. Vad betyder egentligen begreppen? När människor identifierar sig genom dessa begrepp, definierar de då sin politik? Bland annat har en välkänd SOM-rapport just försökt att utröna den här kopplingen. Spridningen blir där ganska jämn mellan olika personlighetstyper och identifiering till en viss ideologi (Personlighet och ideologisk  vänster-höger Position). Flera forskare, sammanfattade i en annan rapport från GU bekräftar att skalan börjat spela ut sin roll politiskt och det görs därmed ett försök att hitta alternativ (Vänster och höger inom politiken - En empirisk prövning av Norberto Bobbios teori kring de två begreppen -). Man kan också enkelt kontrastera människors åsikter om sig själva med deras åsikter om faktiska politiska positioner så som: Bör vinster i välfärden existera? (89¤ säger nej, trots att enbart V driver denna fråga). Eller den mer traditionellt högerkonservativa frågan: Bör Sverige ha ett värnpliktsförsvar (http://opinion.se/sakfragor/manga-vill-ha-varnplikten-ater) där 62% säger ja och inget parti förutom delvis SD driver frågan. Jag tar upp dessa två punkter men många fler finns att hitta som ett exempel på hur partierna själva och väljarna själva är vilsna i denna dimma som kallas vänster-högerskalan. Därtill har vi det faktiska historiska ursprunget från den franska revolutionen och platserna där parlamentarikerna satt skilda främst i deras motstånd eller stöd till auktoritärt styre. En annan typ av konflikt uppstår om vi ställer oss frågan  exempelvis: Är skatter vänster och är i sådant fall sången internationalen extremhöger?  Korthuset rasar vid minsta vindpust och håller inte som någon form av politisk identifikator längre. Som personlig, ja, men inte som politisk. "Ip-numret"  Alltså för att sammanfatta:

text: ::::: 1. Ser fortfarande ingen aktuell källa som bekräftar att begreppet är relevant (Center-vänster) ändå är de som envisas om att följa Wikipedias byråkrati som vill ha kvar det. "Positioneringen" om den bör vara kvar bör alltså lyda "Vänster om mitten" istället för "Ceter-vänster"

text: ::::: 2. Ser gärna några källor som skulle bekräfta att skalan är relevant politiskt eller några motargument till de argument jag har presenterat. Inte är det rimligt att vi använder oss av en skala som andra gör om vi kan hitta 10 person som alla har olika definitioner av samma ord bland en grupp på just 10 person? Alltså om jag kan hitta X/Y källor som alla definierar vänster, resp. höger som en eller annan sak, vad är då vitsen med att ha skalan alls, mer än i form av en artikel om begreppet i sig? 79.136.64.226 21 september 2014 kl. 23.48 (CEST)
replies: text: :::::: Angående Centerpartiet så är detta en mindre felaktig historisk beskrivning av partiet: "Centerpartiet är ett mittenparti som präglas av eko-humanism, decentralisering och landsbrukspolitik". Inte har väl någon människa sagt följande: Centerpartiet är ett centerparti? Det är av samma anledning som vi säger "Centrum ligger i mitten av staden" och inte "Centrum ligger i center av staden". Centrum är en punkt, mitten är en position. Du kan centrera något: Då placerar du något (någonstans) i mitten. Eller mitt i mitten. 79.136.64.226 22 september 2014 kl. 00.00 (CEST)
replies: text: ::::::: Att begreppen existerar och används visar en enkel googling. Att begreppen används av bland annat statsvetarna Sören Holmberg och Henrik Oscarsson kan man också se. Däremot behöver inte en källa säga "center-vänster" eller "mitten-vänster" för att det ska gå att använda sig av en sådan textbaserad illustration (för det är just vad det är frågan om), då dessa är okontroversiella språkliga konstruktioner för att beskriva en position som återges i bland annat diagram (av slaget jag länkat en bild på ovan, men även kan ses här. I bilden är 50 den politiska mitten på vänster-höger-skalan (socioekonomiska termer)). center-vänster/Mitten-vänster utgör spannet 25-50 och center-höger/mitten-höger från 50-75, vänster utgör 0-25 respektive höger 75-100.

text: ::::::: När positionerna beskrivs så kan detta göras på flera sätt och personligen föredrar jag att vi använder kortformerna vi diskuterat ovan än de längre som få skulle klaga på då det inte är "begrepp", till exempel: "Till vänster om den politiska mitten, men nära den politiska mitten". Att begreppen däremot finns och används gör att vi även kan använda dem utan problem, enligt mig. dnm (d | b) 22 september 2014 kl. 10.03 (CEST)
replies: text: :::::::: Alltså, det finns ingen anledning att använda sig av "center-vänster, center, eller center-höger" så det bör någon se till att det ändras. Det verkar nu råda en konsensus kring detta då inga rimliga källor kunnat presenteras och allt talar för att om något så är det mitten-begreppet som används.

text: :::::::: När det gäller begreppens användning i forskning så används de främst inom studier som låter vanliga människor på ett eller annat sätt identifiera sig politiskt för att sedan mäta andra saker så som personlighet eller rikedom. De används allt mer sällan i faktiskt politisk forskning kring partier eller rörelser. Hursomhelst är inte detta huvudproblemet. Huvudproblemet är att skalan helt tappat fotfästet och är högst subjektiv. Andra skalor som används är inte det. Olika frihetsskalor används av olika organisationer och har olika typer av kriterier knutna till dem precis som exempelvis richterskalan har. Om 10 olika källor säger 10 olika saker om vad som är höger och vänster idag om människors klart utredda politiska åskådning i olika frågor bevisligen (se tidigare inlägg) krockar med deras egna beskrivning av sig själva kontra partiernas beskrivning så torde det finnas anledning att skippa hela skiten. Ännu värre blir det när vi börjar nosa hos partier som Piratpartiet, Miljöpartiet och Sverigedemokraterna som alla ser sig själva som något "tvärtpolitiska".

text: :::::::: Om du med att definiera dig "vänster" menar att du gillar morötter och jag med att definiera mig "höger" menar att jag, och inte du, gillar morötter, vad är poängen med att lägga denna subjektiva tolkning in i artikeln om morötter? 79.136.64.226 22 september 2014 kl. 22.26 (CEST)
thread_title:  Varför ska vi ta in de amerikaniserade begreppen så som "center-vänster"?? 

message: När man idag skriver Socialdemokraterna i sökfältet kommer man till förgreningsidan med Socialdemokraterna i åtta olika länder. I 9/10 tror jag att man är ute just Socialdemokraterna i Sverige varpå man också borde komma hit. I likhet med Vänsterpartiet och Liberalerna. Därför föreslår och åtgärdar så att det sker. Det verkar dock som om denna lösning redan funnits när man tittar på vilka sidor som länkar till Socialdemokraterna, oklart varför någon ändrade.––Immunmotbluescreen (diskussion) 4 december 2015 kl. 10.01 (CET)
replies: text: Varför flyttade du sidan?
replies: text: : Svenska talas också i Finland, vilket talar emot flytten. Tostarpadius (diskussion) 4 december 2015 kl. 11.46 (CET)
replies: text: :: Jag anser att flytten ska genomföras. Argumenten anger jag här och det viktigt att vi är konsekventa. Att man talar även svenska i Finland är inget argument för att två partier ska länkas till grensidor men sex andra inte gör det. Exempelvis har de ju ett Centerparti även i Finland, men ändå är centerpartiet länkat till det svenska partiet (noterar jag nu, varför ett påstående i länken ovan är felaktigt från min sida). Det finns en inkonsekvens här. Antingen gör man alla partiers uppslagsord till grensidor eller så gör man alla till direktlänkar och genom hänvisning till grensida möjliggör att hitta fler partier med samma eller liknande namn i andra länder. dnm (d | b) 4 december 2015 kl. 11.58 (CET)
replies: text: :::  Om vi skall vara konsekventa stöder jag en flytt av Centerpartiet istället. Moderaterna är i princip unikt som namn, så det kan inte användas som argument. Tostarpadius (diskussion) 4 december 2015 kl. 12.02 (CET)

text: ::: Diskussionen fortsätter på Kristdemokraterna (olika betydelser)--Immunmotbluescreen (diskussion) 4 december 2015 kl. 11.59 (CET)
replies: text: ::::  Nej, vi kan mycket väl komma till olika slutsatser i de båda fallen, så de bör diskuteras separat. Tostarpadius (diskussion) 4 december 2015 kl. 12.02 (CET)

text: :::: Eftersom detta inte bara rör Socialdemokraterna, utan även kristdemokraterna, bör vi flytta denna diskussion till bybrunnen, då den mer handlar om en princip för länkning av svenska partier. Länkningen är idag inkonsekvent och bryter mot WP:POMMF, och borde diskuteras rent principiellt. dnm (d | b) 4 december 2015 kl. 12.01 (CET)
replies: text: :::::Vem flyttar den då? Diskussionen finns nu på min diskussionsida, Begäran om åtgärder, Kristdemokraterna (olika betydelser, Socialdemokraterna (olika betydelser) och här. jag skyller denna röra på oklara instruktioner och tar inget ansvar--Immunmotbluescreen (diskussion) 4 december 2015 kl. 12.05 (CET)
replies: text: :::::: Det är två skilda diskussioner och de bör fortsätta där de påbörjats. Däremot kan en blänkare läggas in på Bybrunnen. Tostarpadius (diskussion) 4 december 2015 kl. 12.07 (CET)
replies: text: :::::::Det är inte rimligt och knappast Pommf att komma till en förgreningssida då man söker på Socialdemokraterna. /Pontuz (diskussion) 4 december 2015 kl. 12.12 (CET)
replies: text: :::::::: Jag håller helt med . Eftersom detta rör en princip och inte enskilda partier så har jag startat en diskussion på Bybrunnen istället. Det är också för många diskussionstrådar liggandes överallt (tror det är fyra eller fem diskussionssidor) och det är oerhört förvirrande och oöverblickbart. dnm (d | b) 4 december 2015 kl. 12.25 (CET)
replies: text: ::::::::: Det handlar inte om en princip utan om två enskilda artiklar. Dock kan jag tänka mig ett avskaffande av POMMF på grund av vad  påpekar på Bybrunnen. Tostarpadius (diskussion) 4 december 2015 kl. 13.40 (CET)
replies: text: ::::::::::Mja, som princip för att välja vilken artikel som har företräde till grunduppslagsordet är pommf usel. Men den duger nog ganska väl för att bestämma om artikeln ska heta "Socialdemokraterna" eller "Sveriges socialdemokratiska arbetareparti". -- Innocent bystander 4 december 2015 kl. 16.19 (CET)
replies: text: :::::::::::Finns inget "Centerpartiet" i Finland. Partiet heter "Centern i Finland" på svenska. /Portunes (disk) 4 december 2015 kl. 17.14 (CET)
replies: text: :::::::::::: Det hette Centerpartiet 1965–1988 och vi har även ett historiskt perspektiv. En grensida känns dock onödig i det fallet. Tostarpadius (diskussion) 7 december 2015 kl. 09.14 (CET)
thread_title:  Låt "Socialdemokraterna" länka hit och låt förgreningssidan heta Socialdemokraterna (olika betydelser) 

message: :Jag har brutit ut detta avsnitt ur artikeln då det varit mallat i nära fyra år utan åtgärd. Jag ser kritiken som relevant, men att det är möjligt delar av listan kunde vara relevant, det som verkligen var S-reformer, men det kräver en omarbetning av hela texten och frågan är om det finns källor som kan stödja en sådan avgränsad lista.Yger (diskussion) 20 juni 2016 kl. 18.04 (CEST)
Flertalet av de socialdemokratiska reformerna har haft stöd i det breda politiska lagret i Sveriges riksdag, främst av Centerpartiet, Liberalerna, och Vänsterpartiet.
; Socialiseringar (förstatliganden)
* 1918 Telefonmonopolet införs genom statliga Telegrafverkets förvärv av Stockholms Allmänna Telefon AB.
* 1923 Alkoholförsäljningsmonopol införs, statliga Vin- & Spritcentralen får monopol på handel med alkohol.
* 1924 Radiomonopolet införs. AB Radiotjänst (nuvarande Sveriges Radio) grundas och licensavgift för radioinnehav införs.
* 1934 Spelmonopolet införs. AB Tipstjänst (nuvarande Svenska spel) bildas. Andra tipssällskap förbjuds.
* 1940 Delar av stålindustrin socialiseras genom bildandet av Norrbottens Järnverk AB.
* 1940-talet Huvuddelen av kvarvarande privatägda järnvägar förstatligas genom att SJ förvärvar dessa.
* 1944 Vägarna på landsbygden förstatligas, statliga Vägverket får nu ansvar för dessa.
* 1956 TV-monopolet införs. Statliga Radiotjänst får monopol på TV-sändningar.
* 1957 Gruvföretaget Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolag blir helägt av staten.
* 1960 Stockholms universitet förstatligas som ett led i förstatligandet av universitet och högskolor.
* 1961 Tobaksmonopolet införs.
* 1962 Skolväsendet förstatligas. Folkskolan avvecklas till förmån för statens grundskola.
* 1970 Statsföretag AB bildas som förvaltningsbolag för statliga bolag.
* 1971 Läkemedelsmonopolet införs. Apoteken förstatligas genom bildandet av Apoteksbolaget.
* 1971 Delar av den civila varvsindustrin förstatligas genom att Uddevallavarvet blir helägt av staten.
* 1976 Delar av textilindustrin förstatligas då Eiser blir helägt av staten.
* 1977 Varvskrisen leder till ytterligare förstatligande av varvsindustrin. Götaverken förstatligas.
* 1978 Stålkrisen leder till att stålindustrin förstatligas och bildandet av Svenskt Stål AB.
* 1982 Löntagarfonder införs med syfte att öka löntagarnas och fackens inflytande i näringslivet.
* 2001 Sveaskog bildas för att återförstatliga skogsmark som avyttrats på 1990-talet.
; Socialpolitiska reformer (bland annat trygghetssystem)
* 1934 Statligt finansierad arbetslöshetsförsäkring införs (med de frisinnades stöd).
* 1946 Obligatorisk sjukförsäkring beslutas, men införs inte förrän 1 januari 1955.
* 1948 Allmänna barnbidrag till mödrar införs (skatteavdrag för barnfamiljer slopas).
* Studiebidrag och studiemedel.
* Föräldraförsäkring.
* 1960 införs ATP-systemet. Reformen genomförs med stöd av Sveriges kommunistiska parti och en folkpartist.
* Barnomsorg i kommunal regi.
* 2002 införs en maxtaxa inom barnsomsorgen och förskolan.
; Skattereformer
* 1924 Bensinskatt införs.
* 1940 Omsättningsskatt införs.
* 1946 Omsättningsskatten på 5 procent slopas 1 januari 1947, förutom på motorfordon.
* 1947 Förmögenhetsskatten och kvarlåtenskapsskatt på odelade dödsbon införs.
* 1960 Omsättningsskatt återinförs och som en tillfällig skatt. Den permanentas dock snart som mervärdesskatt (moms).
* Slopandet av sambeskattningen.
; Biologistiska reformer
* 1922 Rasbiologiska institutet införs efter motion från socialdemokrater och bondeförbundare samt bred enighet i riksdagen.
* 1934 Tvångssterilisering införs som en samhällelig prevention mot exempelvis ”brott och degeneration av folkstammen”. (Slopas 1975.)
; Arbetsmarknadspolitiska och arbetslivspolitiska reformer
* 1948 Nattarbetsförbud införs mellan klockan 23 och 5.
* 1976 Medbestämmandelagen (MBL).
* Åmanlagarna, Lagen om anställningsskydd (LAS), Arbetsmiljölagen med mera.
* Åtta timmars arbetsdag lagstadgas.Haste, H.: Det första seklet
; Andra politiska reformer
* 1938 Första maj görs till helgdag från och med 1939.
* Kommunalt finansierad skola.
* Nioårig grundskola.
thread_title:  Socialdemokratiska reformer

message: Innehavet nämns i ingressen. Det har en funktion i det ideologiska avsnittet, då det medfört att det också blivit praktisk politik av det man står för i partiprogrammet. I historieavsnittet hör det inte hemma som lösryckt inledning före en kronologisk framställning. Där bör snarare varje period i regeringsställning respektive opposition redovisas. Tostarpadius (diskussion) 1 november 2017 kl. 09.47 (CET)
replies: text: (1) Såg inte att det fanns i ingressen. Då behövs det inte i Historia. OK så långt. (2) Relevant i ideologi-avsnitt för att det visar på praktisk politik??? Det påståendet är ju tvärtom ett argument för att det inte ska vara med här. Praktisk politik är ju nästan motsatsen till ideologi. (3) 2 räcker. Men ovanstående argument är inte heller väl förankrat i verkligheten. Det som slår läsaren i avsnittet är att SAP trots långt maktinnehav INTE har implementerat sin centrala ideologiska tes: det socialistiska samhället. (4) Men nu säger titeln att avsnittet ska handla om ideologin, och då ingår inte 3. --Ettrig (diskussion) 1 november 2017 kl. 10.55 (CET)
replies: text: : Det är läsarens sak att bedöma hur väl den praktiska politiker har överensstämt med ideologin. Att Sverige är ett långt mer socialistiskt land än exempelvis USA torde inte vara svårt att konstatera. Tostarpadius (diskussion) 1 november 2017 kl. 16.46 (CET)
thread_title:  Regeringsmakten 

message: Andra stycket är motsägelsefullt. SAP har socialism som mål men eftersträvar istället folkhem. Att ha som mål och att eftersträva är mycket nära synonymt. Men folkhem och socialism är inte förenliga. Det framgår av texten. Texten behöver förtydligas så att det framgår hur partiet förhåller sig till dessa mål. Är det som med monarki, att man egentligen vill avskaffa, men tycker att det är impopulärt? Eller har man verkligen ändrat sig, men bara inte orkat ändra gamla dokument? --Ettrig (diskussion) 1 november 2017 kl. 14.16 (CET)
Jag tog en titt i partiprogrammet : Det finns flera sätt att organisera mänsklig verksamhet. Ledstjärnan för socialdemokratin måste vara att i varje situation pröva vilken form som ger det bästa resultatet med hänsyn till rättvisa och effektivitet. Valet mellan marknad och demokrati kommer därmed att skifta mellan olika sektorer och mellan olika tidpunkter. Vi får konstatera att SAP inte har socialism som mål. --Ettrig (diskussion) 1 november 2017 kl. 14.28 (CET)
thread_title:  Ideologin 

message: Se Kategoridiskussion:Sveriges socialdemokratiska_arbetareparti#Flytta.  18 mars 2020 kl. 22.19 (CET)
thread_title:  Kategorin 

message: Socialdemokraterna's position borde vara Center-vänster och inte mitten vänster. Det finns inget som heter mitten vänster, bara ett litet mistag men kan fixas snabbt.
https://sv.wikipedia.org/wiki/Center-v%C3%A4nster_politik
thread_title:  Socialdemokraterna's position borde vara Center-vänster 

message: Under rubriken Politiska talespersoner (gruppledare i utskottet) (nuvarande) sammanblandas två olika begrepp, dels talesperson och dels gruppledare i (vad man får förmoda är riksdagens) utskott. I hög grad är ju detta samma sak, men inte helt.
===Ett utskott kan ha flera talespersoner===
Exempel:
* Annika Strandhäll, jämställdhetspolitisk talesperson , och suppleant i arbetsmarknadsutskottet där jämställdhet hanteras. Gruppledare i utskottet och talesperson enligt vår lista är Anna Johansson.
* Anna Wallentheim, idrottspolitisk talesperson  är ledamot i kulturutskottet där idrott hanteras. Gruppledare i utskottet och talesperson enligt vår lista är Lawen Redar.
* Åsa Eriksson, handelspolitisk talesperson , och ledamot i näringsutskottet där utrikeshandeln hanteras. Gruppledare i utskottet och talesperson enligt vår lista är Anna-Caren Sätherberg.
===Utskott vars namn inte tydliggör innehållet===
Exempel:
* civilutskottet har hand om bostadspolitik, en central fråga
* näringsutskottet har hand om näringsfrågor, utrikes handel, energi och till viss mån digitalisering. Som visats ovan finns det minst en talesperson utöver gruppledaren, det finns troligen även en separat talesperson för energifrågor.
===Europafrågorna försvinner===
* EU-nämnden ligger under en helt annan rubrik
* EU-parlamentariker synliggörs inte alls
* det finns/fanns en talesperson för frågor om EU:s inre marknad,  ett område som ur arbetsrättsligt perspektiv varit centralt för S politik under decennier.
===S är verksamt i andra utskott än just riksdagens===
Exempel:
* EU-parlamentet
* SKR
* Kyrkomötet
===Åtgärdsförslag===
* Jag tror man ska bryta isär, eller i varje fall förklara skillnaden, mellan gruppledare och talesperson. Det är två roller, som ofta men inte alltid sammanfaller.
* Stycket skulle vinna på att källbeläggas.
* Icke-gruppledande talespersoner bör listas, men bör de särskiljas från de gruppledande?
* Är tabell-funktion en bra lösning här? Eller borde man bara göra lite mer layout i en vanlig lista?
Jag har inga färdiga svar, och hoppas att någon är smart, kunnig och gärna villig att samarbeta kring detta! OJH (diskussion) 27 augusti 2021 kl. 16.43 (CEST)
replies: text: Jag tog bort hela stycket, kanske jag var lite snabb där, ber om ursäkt i så fall. Men när jag jämförde med den aktuella listan var det knappt ett enda namn som stämde. Frågan är om vi verkligen borde underhålla sådana listor för varje parti? Blir det inte för mycket arbete? Bättre att radera samtliga? ScanianDragon (diskussion) 4 april 2023 kl. 23.33 (CEST)
replies: text: :Jag skulle vilja att vi kan göra det, men eftersom inget hänt med detta sedan 2021 så tror jag du har helt rätt, @ScanianDragon. OJH (diskussion) 5 april 2023 kl. 10.14 (CEST)
replies: text: ::Ja, visst önskar man att det gick, men å andra sidan är felaktig information mycket sämre än ingen information alls. Då går jag vidare och raderar på andra partier också efter hand. Tack för svar @OJH. ScanianDragon (diskussion) 5 april 2023 kl. 13.36 (CEST)
thread_title:  Talespersoner eller gruppledare i utskotten? 

message: Exempel:
* Annika Strandhäll, jämställdhetspolitisk talesperson , och suppleant i arbetsmarknadsutskottet där jämställdhet hanteras. Gruppledare i utskottet och talesperson enligt vår lista är Anna Johansson.
* Anna Wallentheim, idrottspolitisk talesperson  är ledamot i kulturutskottet där idrott hanteras. Gruppledare i utskottet och talesperson enligt vår lista är Lawen Redar.
* Åsa Eriksson, handelspolitisk talesperson , och ledamot i näringsutskottet där utrikeshandeln hanteras. Gruppledare i utskottet och talesperson enligt vår lista är Anna-Caren Sätherberg.
thread_title: Ett utskott kan ha flera talespersoner

message: Exempel:
* civilutskottet har hand om bostadspolitik, en central fråga
* näringsutskottet har hand om näringsfrågor, utrikes handel, energi och till viss mån digitalisering. Som visats ovan finns det minst en talesperson utöver gruppledaren, det finns troligen även en separat talesperson för energifrågor.
thread_title: Utskott vars namn inte tydliggör innehållet

message: * EU-nämnden ligger under en helt annan rubrik
* EU-parlamentariker synliggörs inte alls
* det finns/fanns en talesperson för frågor om EU:s inre marknad,  ett område som ur arbetsrättsligt perspektiv varit centralt för S politik under decennier.
thread_title: Europafrågorna försvinner

message: Exempel:
* EU-parlamentet
* SKR
* Kyrkomötet
thread_title: S är verksamt i andra utskott än just riksdagens

message: * Jag tror man ska bryta isär, eller i varje fall förklara skillnaden, mellan gruppledare och talesperson. Det är två roller, som ofta men inte alltid sammanfaller.
* Stycket skulle vinna på att källbeläggas.
* Icke-gruppledande talespersoner bör listas, men bör de särskiljas från de gruppledande?
* Är tabell-funktion en bra lösning här? Eller borde man bara göra lite mer layout i en vanlig lista?
Jag har inga färdiga svar, och hoppas att någon är smart, kunnig och gärna villig att samarbeta kring detta! OJH (diskussion) 27 augusti 2021 kl. 16.43 (CEST)
replies: text: Jag tog bort hela stycket, kanske jag var lite snabb där, ber om ursäkt i så fall. Men när jag jämförde med den aktuella listan var det knappt ett enda namn som stämde. Frågan är om vi verkligen borde underhålla sådana listor för varje parti? Blir det inte för mycket arbete? Bättre att radera samtliga? ScanianDragon (diskussion) 4 april 2023 kl. 23.33 (CEST)
replies: text: :Jag skulle vilja att vi kan göra det, men eftersom inget hänt med detta sedan 2021 så tror jag du har helt rätt, @ScanianDragon. OJH (diskussion) 5 april 2023 kl. 10.14 (CEST)
replies: text: ::Ja, visst önskar man att det gick, men å andra sidan är felaktig information mycket sämre än ingen information alls. Då går jag vidare och raderar på andra partier också efter hand. Tack för svar @OJH. ScanianDragon (diskussion) 5 april 2023 kl. 13.36 (CEST)
thread_title: Åtgärdsförslag

message: Att-göra-listan hade inte uppdaterats sedan 2009 innan jag ändrade i den precis. Är det här verkligen ett bra sätt att lösa det på? Det måste ha hänt rätt mycket i artikeln sedan dess. Belteshassar (diskussion) 9 september 2021 kl. 08.56 (CEST)
thread_title:  Att göra 

message: I artikeln används rubriken Majoritetsställning i kommuner för ett stycke som handlar om hur många och vilka kommuner som leds av socialdemokrater samt kommuner där socialdemokraterna ingår i kommunledningen. För mig blir rubriken missvisande, då den tar upp både majoritets- och minoritetsstyren. Ett bra exempel är Norrköping, där den styrande Kvartetten regerar i minoritet. Självklart innefattar listan även ett antal koalitioner, inklusive koalitioner där ett annat parti innehar den tyngsta posten (kommunstyrelsens ordförande).
Jag menar att rubriken bör förändras. Men vilket begrepp vore mera rättvisande? OJH (diskussion) 5 november 2021 kl. 09.05 (CET)
replies: text: Jag ändrade till styrande, som det ju står i löptexten.Yger (diskussion) 5 november 2021 kl. 09.18 (CET)
replies: text: : Tack! Då pillar jag in ett "ställning", för "styrande i kommuner" känns lite syftningskonstigt. (Jfr syftningsfel, som är direkt fel. Här är det bara ... konstigt.) OJH (diskussion) 5 november 2021 kl. 09.46 (CET)
thread_title:  Missvisande rubriksättning?