Diskussion:Rysshärjningarna

message: Kommentar till bilden i banklokalen i Södertälje:
En sägen är att den kosacköverste som antänt Södertälje skulle skona kyrkan om någon svensk skytt förmådde träffa tuppen på kyrkan med en rysk karbin. Och det fanns verkligen en så säker skytt som räddade kyrkan med ett mästerskott. (Ref:Grimberg)Wvs 11 september 2009 kl. 22.21 (CEST)
replies: text: En populär men tyvärr osann myt. Det var Tsar Peters uttryckliga order att alla byggnader utom kyrkor skulle brännas. /Kemikungen 4 juni 2010 kl. 13.14 (CEST)
thread_title: Ryssen i Södertälje

message: Ryssarna intog Umeå den 18 septemeber 1714 och brände ner staden sedan landshövding Anders Erik Ramsay lämnat staden skyddslös. Detta var den första gången av tre som staden drabbades av ryssarnas härjningar under kriget. I artikeln anges andra årtal - 1719 - då hade Umeå redan blivit nedbränt och uppbyggd och skulle brännas ner en gång till 1720. 1721 brände ryssarna också ner de tillfälliga bostäder som invånarna bodde i.
Årteln i artikeln gäller alltså inte norra Sverige.--90.233.145.19 8 december 2010 kl. 16.39 (CET)
Leonard Bygdén anger den 20 september 1714.http://www.solace.se/~blasta/herdamin/umeastad.pdf --90.233.169.65 10 december 2010 kl. 10.47 (CET)
replies: text: Vet inte riktig vad som menas med diskussionen, efter slaget vid Storkyro gjorde ryssarna som sagt hösten 1714 för att försämra provianteringen för den retirerande svenska armen en landstigning i ryggen på svenskarna och brände Umeå. Dessa plundringar brukar normalt inte inkluderas i rysshärjningarna, men det är väl något man kan göra om det nu finns intresse av det.--FBQ 10 december 2010 kl. 13.19 (CET)
Rysshärjningarna 1714 var inte en isolerad företeelse. Piteå härjades 1716 och flera andra norrläåndska städer också, flera gånger och oupphörligt. Artikeln har ett Mellansverige-POV som om Norrland inte var den centrala platsen för kriget. --90.233.169.65 10 december 2010 kl. 14.01 (CET)
replies: text: : Ok - ja, den går ju alltid att skriva om. Samtidigt undrar jag om det handlar om mycket information, att man noterar att plundringar genomfördes utefter norrlandskusten även före 1719, och sedan en egen artikel om dessa. Att nämna att det som brukar kallas rysshärjningarna inte var de första plundringarna på det som idag är svensk mark under stora nordiska kriget och vilka dessa var ser jag inget problem med.--FBQ 10 december 2010 kl. 14.13 (CET)
Alltså... Umeå brändes ner tre gånger. Området norr om detta härjades oupphörligt. Att beskriva detta parentetiskt, och lyfta fram enstaka städer i Mellansverige som drabbades EN ENDA GÅNG är det värsta POV jag läst på Wikipedia.--90.233.169.65 10 december 2010 kl. 14.17 (CET)

text: Med rysshärjningarna menas ibland härjningarna 1719, men oftast inkluderas även härjningarna fram till 1721. Jag anser att det är en omdefinition av begreppet om man börjar inkludera annat. Ryssarna genomförde plundringar i skärgården utanför Öregrund och Östhammar 1716, som också skulle kunna räknas in, men då känns det lite som en omdefiniering av begreppet.--FBQ 10 december 2010 kl. 14.21 (CET)
Det är inte en definition av begreppet, det är Mellansverige-POV. De historiker som intresserat sig för saken har antingen varit intresserade av de ekonomiska konsekvenserna för järnbruken i Mellansverige, eller är påverkade av Magnus Ullmans bok Rysshärjningarna på ostkusten. Stockholmare tänker inte på att Norrlandskusten också är Ostkusten.--90.233.169.65 10 december 2010 kl. 14.24 (CET)

text: Jag tycker att det känns överdrivet att tala om Mellansverige-POV. Skall man tala om POV här finns det betydligt värre exempel. Se hur det ser ut med naturreservat eller riksintressen för kulturmiljövård - där är snedförelningen betydligt värre, och det finns fler exempel. Men visst går det att förbättra artikeln. Härjningarna 1719 innebar att sju svenska städer brändes och ett flertal av Sveriges största och rikaste bruk, även norrlands äldsta och då största stad Gävle och samt Stockholm hotades, en armeavdelning var för övrigt på väg mot Sala, men drog sig tillbaka. 1721 brändes sex städer - för övrigt alla norrländska. Sedan saknar artikeln absolut en massa information i artikeln, liksom en rad andra wikipediaartiklar skulle vara välkommet med påfyllnad.--FBQ 10 december 2010 kl. 18.58 (CET)
replies: text: : Jag tyckte kanske inledningen - östersjökusten inklusive Stockholms skärgård var lite POV, så jag redigerar den biten. Östersjökusten jämte expeditioner inåt landet såsom till Lövsta bruk och Norrköping kanske är mer beskrivande. Jag redigerar den biten. Annars är det välkommet med utökningar av artikeln, jag kommer nog inte att hinna göra så mycket åt den just nu.--FBQ 13 december 2010 kl. 13.01 (CET)
thread_title:  Tidsangivelse 

message: Ni har motsägelsefulla uppgifter då
Rysshärjningarna - säger "Den södra avdelningen under Feodor Apraxin drog sig långsamt söderöver genom Stockholms skärgård under det att Yxlan, Blidö, Ljusterö, Norröra, Söderöra och Rödlöga brändes och plundrades."
Rödlöga - säger "Rödlöga är en av de få ögrupper i Stockholms skärgård som inte blev plundrade och eldhärjade under Rysshärjningarna 1719." 
replies: text: Om du har källor som stödjer en av varianterna kan du rätta till det själv, för övrigt finns inga "ni" hos Wikipedia utan självständiga bidragsgivare. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 6 maj 2011 kl. 18.12 (CEST)
replies: text: :Nej, det var Svartlöga som klarade sig. Jag har dubbelkollat i Ullmans bok. Däremot är det ju möjligt att ryssen inte fortsatte till Rödlöga efter att ha misslyckats landstiga på Svartlöga, men det behövs trovärdiga källor på det. Rödlögaboden och Blidö turist påstår att Rödlöga klarade sig, men anger inga källor eller detaljer. Enligt Mats Wallbring härjades Rödlöga. ”Från Svartlöga gick ryssarnas väg mot Rödlöga, som härjades.”/Kemikungen 7 maj 2011 kl. 11.18 (CEST)
replies: text: ::Efter vad jag hört, ett rykte som svartlögaborna säkert underhåller, så avvek ryssarna från Svartlöga eftersom de boende öppnade eld när ryssarna landsteg. Antagligen var det bara en mindre patrull och om Svartlöga var ensamma om sitt försvar är det förståeligt om ryssarna valde att inte gå iland där, det fanns ju andra öar och strandhugg att göra. Står det något om det ullmans bok?--LittleGun 9 maj 2011 kl. 08.12 (CEST)
replies: text: :::Eftersom jag sitter på jobbet nu så kan jag inte kolla, men jag har för mig att Svartlöga klarade sig eftersom lokalbefolkningen sköt mot ryssarna med sälbössor. Antagligen sköt de mot en mindre patrull som försökte ro in i småbåtar. Galärerna kan inte ha kommit inom skotthåll, för då hade de skjutit tillbaka och då hade det nog gått annorlunda för Svartlöga. /Kemikungen 9 maj 2011 kl. 13.00 (CEST)
replies: text: ::::Precis så har jag hört det. Ryska flottan i stort brydde sig inte är min teori.--LittleGun 9 maj 2011 kl. 13.50 (CEST)
replies: text: ::::: Jag skrev in från Ullman att vattnen runt Svartlöga är tämligen grunda och att det troligen gjorde det svårt för galärerna att gå nära. Visserligen finns ju en hel del myter kring personer som jagat iväg de ryska trupperna som nog ibland är rejäla överdrifter, men det är tydligt om man tittar på händelseförloppet att ryssarna oftast var obenägna att gå i strid om de kunde undvika även när de mötte underlägset motstånd. Uppenbarligen hade de order att i första hand bränna så mycket som möjligt - vissa mål var viktigare än andra, och att inte i onödan riskera sina trupper. Anfallet mot Baggenstäket genomfördes på återresan, när de var "klara" med sitt egentliga uppdrag. Hade de lyckats slå sig fram till Stockholm hade det varit en fjäder i hatten men det var inte huvudmålet och inget värt att riskera uppdraget för. Gävle ansågs uppenbarligen som ett viktigt mål, varför de lade ned en del energi på att försöka ta staden, men var inte beredda att riskera sitt uppdrag för det. Huvudmålet var ju att tvinga Sverige till fred.FBQ (diskussion) 17 februari 2021 kl. 12.01 (CET)
thread_title:  Motsägelsefulla uppgifter 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Rysshärjningarna. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20150924115206/http://www.popularhistoria.se/artiklar/ryssen-kommer/ till http://www.popularhistoria.se/artiklar/ryssen-kommer/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 11 september 2017 kl. 01.09 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: När jag läste Ullman verkar händelseförloppet som beskrivs här inte gå ihop. Flottorna skall inte ha återförenat sig inför anfallet mot Stäket. 
De Lacy skall efter det misslyckade anfallet mot Gävle bränt omgivningarna runt staden och sedan återvänt till Åland. Därefter återkommer den för anfall mot Roslagen 16-19 augusti då Norrtälje bränns. Apraxins flotta seglar efter att ha bränt Norrköping norrut och och är den som ensam deltar i Slaget vid Stäket. Nu är Ullman lite rörig och kanske populärvetenskaplig, men jag kan inte se att nuvarande artikel har några bättre källor.FBQ (diskussion) 17 februari 2021 kl. 11.47 (CET)
replies: text: Uppgiften att flottorna skulle ha återförenats tror jag kommer från Stefan Löfvings dagbok, men jag tror att det är osannolikt att det skulle ha hunnit ske innan anfallet mot Stäket. /ℇsquilo 17 februari 2021 kl. 16.32 (CET)
thread_title:  Förenade flottorna 

message: För att lättare förstå hur anfallet gick till har jag gjort en schematisk bild som beskriver händelseförloppet grovt. Kan bilden tillföra något för artikeln? Behöver bilden justeras. Eller ska jag radera den?
replies: text: Jag kan tycka den har poänger. Det som lite saknas är att kartan verkar vara en modern, vilket gör att den nu utfyllda och torrlagda Svanviken är utritad som land, och tidigare sträckte sig fram till Kungsbron. Det gör det lite svårbegripligt varför ryssarna tog en väg så långt västerut in mot staden. Annars kan jag absolut se värde i kartan.FBQ (diskussion) 13 mars 2021 kl. 19.18 (CET)
replies: text: : Jag ser det också i farleden in mot staden. Vid skanssundet fanns ju Hasselö sans, där kanonerna saknade lavetter och man därför beslutade att inte försvara skansen. Men som det nu ser ut finns ju Linuddsundet också som en smal farled in mot Nyköping. På den tiden var dock Linudden en ganska smal udde, på andra sidan var Enholmen och Tjuvholmen små öar och det mesta var öppen fjärd. Det skulle kanske ritas så.FBQ (diskussion) 13 mars 2021 kl. 19.26 (CET)
replies: text: :: Jag har ändrat kartan med Generalstabskartan 1877 som grund. Den borde stämma bättre med verkligheten 1719. Synpunkter? --Kavelgrisen (diskussion) 14 mars 2021 kl. 16.31 (CET)
replies: text: ::: Det stämmer bättre. Vattnet var ännu lite högre 1719, men det fungerar nog. Kan kanske vara bra med fler synpunkter.FBQ (diskussion) 14 mars 2021 kl. 17.46 (CET)
replies: text: :::: Inga ytterligare synpunkter så jag lägger ut kartan. --Kavelgrisen (diskussion) 6 april 2021 kl. 18.23 (CEST)
replies: text: :::::En utomordentlig bra och pedagogisk karta som på ett tydligt sätt visar rysshärjningarna efter Karl XII:s död. Som historiker och yrkesresenär gläds jag åt både nummermarkeringar, land-vattengränser och avståndslinjalen. Ett fullgott wp-arbete! (Den enda lilla kritiska synpunkt jag kunde hitta var att man kanske borde förtydliga på något sätt att röda markeringar är ryssar och blå svenskar. Men det torde de flesta förstå ändå och får väl ses som en randanmärkning i sammanhanget. Jag la också till detta under bilden på artikelsidan. /Justeraren (diskussion) 6 april 2021 kl. 21.16 (CEST)
thread_title:  Anfallet av Nyköping