Diskussion:Våld

message: Våld utövas av människor mot människor.
Våldsbegreppet är känsloladdat och dessutom förekommer en stor begreppsförvirring på området. Säkert skulle många missförstånd klaras upp, eller aldrig uppkomma, om man strikt höll sig till det utmärkta och befintliga juridiska begrepp som finns på området. 
Våld är helt enkelt misshandel – och inget annat. Det är en handling som innebär att en person tillfogar en annan person 
1.	kroppsskada 
2.	sjukdom (exempelvis förgiftning) 
3.	smärta (fysisk)
4.	vanmakt (exempelvis drogar ner någon) 
5.	något annat sådant tillstånd (exempelvis betvingar någons rörelsefrihet - binder personen)
De kriterier som anges i punkterna 1 – 5 har sitt stöd i lagrummet beträffande misshandel BrB 3 kap. 5 §, som lyder: 5 § Den som tillfogar en annan person kroppsskada, sjukdom eller smärta eller försätter honom eller henne i vanmakt eller något annat sådant tillstånd, döms för misshandel till fängelse i högst två år eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse i högst sex månader.
Användning av våld för att vissa brott ska kunna genomföras.
Våld som begrepp finns i bestämmelserna om rån, BrB 8 kap 5 §, (som innebär att någon stjäl med hjälp av våld eller hot om våld) samt för våldtäkt, BrB 6 kap. 1 § (som innebär att någon eller några med våld tvingar någon till samlag eller jämförbar sexuell handling). I dessa brott är våldet en nödvändighet för att de brottsliga handlingarna ska kunna genomföras. 
Våldsbegreppet finns också i BrB 17:1, våld mot tjänsteman, Våld mot tjänsteman är ett juridiskt skydd för tjänstemän mot misshandel som de kan mötas av vid sin myndighetsutövning (t ex vid ett frihetsberövande.)
Våldsliknande handlingar som inte är att anse som våld.
Ett våldsamt uppträdande behöver inte innebära våld. Det finns våldsliknande handlingar som t ex när någon rycker i någon, eller knuffar någon. Men om sådana handlingar inte når graden för misshandel (t ex framkallar smärta) betraktas sådana handlingar ofta som ofredande, BrB 4 kap. 7 §
En annan våldsliknade handling beskrivs i BrB kap. 17,4 § ,våldsamt motstånd. Gärningsmannen har som avsikt att komma loss eller försvåra för tjänstemannen vid t ex ett frihetsberövande. Den straffbara handlingen kan bestå i att gärningsmannen kraftfullt spjärnar emot eller slår och viftar omkring sig med armarna. Även om slagen råkar träffa tjänstemannen är gärningsmannens uppsåt inte att misshandla denne utan att komma loss. 
Man kan ibland se begreppet ”våld mot egendom” exempelvis i uttryck som: ”För att vi skulle komma in genom dörren var vi tvungna att använda våld.” Men detta är att anse som skadegörelse och inte som våld. Andra uttryck kan t ex vara: ”Jag fick flytta den med våld!” Då avses något som möjligen kan rubriceras som egenmäktigt förfarande. I Rikspolisstyrelsens kommentar från 1999 till polislagen (1984:387)10 §, har man helt flyktigt, berört det som man kallar för ”våld mot egendom” och beskriver det så här: ”I princip avses en åtgärd som är ägnad att åstadkomma åverkan eller som annars sker med våldsamma medel.” Att angripa egendom kan alltså ske med våldsamma medel men är inte ur juridisk synpunkt att anse som våld utan som en åtgärd att åstadkomma åverkan (skadegörelse). 
Det juridiska våldsbegreppet avser alltså inte handlingar som riktar sig mot egendom (eller djur). De handlingarna kan i och för sig till sin karaktär vara våldsamma och definitivt vara straffbara, men de täcks inte av våldsbegreppet därför att de inte riktar sig mot människor. 
Det kan inte anses som en våldshandling om ett djur självständigt angriper en människa. Ett sådant angrepp kan därför inte mötas med nödvärn (BrB 24:1), eftersom nödvärn medger våldsanvändning endast för att skydda sig mot brottsliga handlingar och djur kan naturligtvis inte självständigt begå brottsliga handlingar. En sådan uppkommen situation kan dock innebära att den angripne får använda sig av rätt till nöd, (BrB 24:4 )
Så kallade verbalinjurier (att skada någon genom ord och därigenom utsätta denne för psykiskt lidande) är inte heller att anse som våld, men kan naturligtvis under vissa omständigheter ändå vara straffbara.
Om legal våldsanvändning
Man får använda våld för att försvara sig (även komma andra till hjälp) mot vissa brottsliga angrepp på person eller egendom eller mot s k intränglingar (vid olaga intrång eller hemfridsbrott). Den sortens våld kallas nödvärn (BrB 24:1). En viss rätt till legal våldsanvändning finns möjligen också för den som handlar i nöd (BrB 24:4). Dessutom har envar rätt att under vissa omständigheter gripa (Rb 24:7) en person som begår brott. Då kan våld komma till användning för att betvinga ett eventuellt motstånd. Den sortens våld kallas ”laga befogenheten” och återfinns i (BrB 24:2).
Accepterande av vissa våldshandlingar
Samhället kan till en viss grad godta våld om någon frivilligt accepterar en våldshandling riktad mot sig. Sådan acceptans kan vanligen finnas i samband med idrottsutövning, t ex boxning eller ishockey. Då accepterar deltagarna ett visst mått av våld (alltså misshandel) om det sker inom gällande regelverk. Men det kan anses som brottsligt (och därmed vara straffbart som misshandel) om en boxare sparkar sin motståndare i skrevet eller om en ishockeyspelare avsiktligt drämmer klubban i nacken på en annan spelare. 
Behovs- och proportionalitetsprinciperna
Vid alla ingripanden där någon form av legal våldsanvändning förekommer mot någon, måste behovs- och proportionalitetsprinciperna gälla.
 (signatur tillagd av Godfellow 1 januari 2010 kl. 22.38 (CET))
replies: text: Bra sammanfattning. Jag vill bara komplettera med att våld som utövas av staten mot andra staters representanter, till exempel i krig, juridiskt brukar kallas för "vapenmakt" i stället för våld. Se exempelvis IKFN-förordningen. /ℇsquilo 6 februari 2022 kl. 13.36 (CET)
thread_title:  våld 

message: Det finns oenighet om en databox som lagts till och tagits bort flera gånger. Jag menar att snarast är en parodi påav saklighet och har tagit bort den. Vad säger ni andra? --Chandra Varena (diskussion) 19 juli 2021 kl. 11.07 (CEST)
replies: text: Nedanstående är kopierat från min användarsida. --Chandra Varena (diskussion) 19 juli 2021 kl. 11.36 (CEST)
Hej! Var i diskussionssidan framkommer konsensus om att databoxen inte ska finnas kvar? Förekommer sådan? I så fall har jag missförstått det. Jobbaren (disk|bidr) 19 juli 2021 kl. 11.10 (CEST)

text: Det finns ingen konsensus om att ha den eller att inte ha den. Jag har tagit upp den till diskussion. Skriv gärna där varför du tycker att den ska finnas.--Chandra Varena (diskussion) 19 juli 2021 kl. 11.11 (CEST)
replies: text: :Jag har ingen särskilt åsikt i själva databoxfrågan. Jag reagerade på att den togs bort av en person, utan annat än egen motivering. Jag överlåter med varm hand diskussionen till andra och lämnar härmed ärendet därhän! Allt gott, Jobbaren (disk|bidr) 19 juli 2021 kl. 11.19 (CEST)
replies: text: :: Du återställde eller rullade tillbaka raderingen flera gånger utan att motivera det - och trots att de som raderat hade motiverat sin radering. Om det råder oklarheter bör man ta upp diskussionen på artikelns diskussionssida, inte till en enskild wikipedian. Jag kopierar denna diskussion dit. --Chandra Varena (diskussion) 19 juli 2021 kl. 11.34 (CEST)
replies: text: ::: Återställning är brukligt när någon gör en större radering utan konsensus. Diskussionen bör företas före den typen av raderingar. Den enda motivering som tarvas i ett sådant återställningsögonblick är att den föregående redigeringen/raderingen gjorts frivolt, utan konsensus. Så rent principiellt har du själv gjort dig skyldig till den typen av radering. Men som sagt, jag har ingen lust i att hamna i redigeringskrig, så jag låter saken bero. Lycka till! Jobbaren (disk|bidr) 19 juli 2021 kl. 11.53 (CEST)
replies: text: ::::Illustrationen som fanns i databoxen är i alla fall betydligt bättre än den bild som finns i artikeln nu, som det är oklart vad den föreställer och som saknar bildtext. /ℇsquilo 19 juli 2021 kl. 13.49 (CEST)
replies: text: ::::: Håller med. Byt gärna illustration! Att pocka ut illustration ur databox övergår min förmåga...--Chandra Varena (diskussion) 19 juli 2021 kl. 13.51 (CEST)
replies: text: :::::: Tack för diskussionen! Jag hoppas att artikeln med den manuella rutan blev lite bättre ändå. WD-data kan vara lurigt att få rätt. Wikipedia är inte censurerat, men i artiklar om känsliga ämnen kan det vara svårt att hamna på rätt nivå ("tillräckligt tydligt men tillräckligt diskret"). Kanske kan det vara möjligt att illustrera rutan bättre än med den här bilden? "Våld i illustration av J. J. Grandville, 1845." var mitt förslag till bildtext.  (som lade in bilden utan bra bildtext) och  (som rullade tillbaka utan motivering) kanske kan hjälpa till? Allt gott.  Paracel63 (diskussion) 24 juli 2021 kl. 12.30 (CEST)
replies: text: :::::::Jag behöver kanske förklara varför jag rullade tillbaka illustrationen i artikeln. Saken är den att  (och i ännu högre grad ) har lagt upp massvis med illustrationer där illustrationstexten utgjordes av filens namn. I många fall gjordes detta riktigt taffligt med en rad rätt in i en infobox. Troligtvis är det en dåligt kodad bot som gör jobbet. Jag försökte få till en dialog på deras diskussionssidor, utan att lyckas. Användarna är blockerade nu och jag har rullat tillbaka allt av Stephano och mycket av Alexander som inte ser 100 % OK ut. Så, ja, det åkte säkert ett antal barn med badvattnet som jag har kastat ut. Någon annan får gärna se över resten av Alexanders redigeringar, eftersom jag inte hinner med det just nu. Stigfinnare (diskussion) 24 juli 2021 kl. 13.00 (CEST)

text: :::::::Jag glömde pinga:  Stigfinnare (diskussion) 24 juli 2021 kl. 13.03 (CEST)
thread_title:  Databox 

message: Hej! Tack för att engagerar dig i artikelns kvalitet. Det under "Allmänna källor" ses i min värld som ett verk som ospecificerat används som källa till information i artikeln. Det står i motsats till noterna ("Noter"), som är specifikt kopplade till information strax före notsiffran. Eftersom det som står under "Noter" också är källor, känns det för mig lite haltande att inte särskilja underrubrikerna på något sätt. Ibland använder jag "Övriga källor" (tydligast när inte noterna innehåller några som är sidförtydliganden ur någon "övrig källa"). Ibland (oftast förr) använder jag det lite luddiga "Källförteckning". Användningen av benämningarna "Källor" och "Referenser" har diskuterats i 15 års tid. Vad är din ingång till särskiljande rubriceringar? Allt gott. Paracel63 (diskussion) 7 november 2021 kl. 13.46 (CET)
replies: text: Min åsikt är att vi ofta gör saker alltför komplicerat, och försöker få fram distinktioner som sällan är till någon hjälp, och som försvårar underhåll. Det kan vara att man skriver "tryckta källor" som rubrik när artikeln har en enda källa. "Otryckta källor" i traditionell mening skall knappast förekomma, och en uppdelning i "tryckt" och "elektroniskt" verkar ganska godtycklig, speciellt när många ursprungligen tryckta källor digitaliserats. På liknande sätt är kanske "allmänna källor" inte obegripligt för källor som använts för hela artikeln, men när någon annan vill redigera blir det svårt att förhålla sig till dem, och kanske hålla koll på om man även råkat använda en av dem till ett specifikt påstående.

text: andejons (diskussion) 7 november 2021 kl. 15.28 (CET)
thread_title:  Källor och källor 

message: Toppen med det fortsatta intresset för artikeln! Den här redigeringen är välmotiverad men behöver kompletteras. Nu har vi en rödlänk. NE pratar endast om "påtryckning". Vår påtryckning omdirigerar till lobbying. Det blir lite snurrigt, tycker jag. Vad sägs om att skapa artikeln påtryckning som ett övergripande fenomen som kan innehålla både fysiska och icke-fysiska påtryckningsmedel?. Då blir lobbying en dotterkategori till denna och (fysiskt) våld en annan… Allt gott, grunnar undertecknad vidare… Paracel63 (diskussion) 2 augusti 2022 kl. 12.20 (CEST)
replies: text: Jag undrar om "påtryckning" möjligen är ett såpass abstrakt begrepp att vi inte riktigt kan förvänta oss att få ihop en artikel. Omdirigeringen påtryckning-> lobbying tycker jag i vilket fall är fel. Normalt bör man inte omdirigera till underbegrepp.

text: andejons (diskussion) 2 augusti 2022 kl. 13.05 (CEST)
replies: text: :Tack för tankarna. Kan "maktmedel" vara ett bättre namn? Paracel63 (diskussion) 2 augusti 2022 kl. 14.23 (CEST)
replies: text: ::Det är nog i alla fall ett bättre ämne för att börja på en artikel, då känns det i alla fall som man kan börja med att skriva om t.ex. våld, övertalning, ekonomisk makt osv.

text: ::andejons (diskussion) 2 augusti 2022 kl. 14.40 (CEST)
replies: text: :::Tack för tummen upp. Det enda är att skiljelinjen mellan makt och maktmedel är lite luddigt. NE pratar om "makt, inom samhällsvetenskapen antingen handling, dvs. maktutövning, eller förmåga, dvs. maktresurser." Det känns som att "maktmedel" är just den första delen av maktbegreppet. Så möjligen kan vi slippa en ny artikel genom att bara länka om "påtryckning" till makt? Vad tycks? 🤔 Paracel63 (diskussion) 2 augusti 2022 kl. 14.50 (CEST)
thread_title:  Påtryckningsmedel?