Diskussion:Jonas Arnell-Szurkos/Arkiv 2019

message: För närvarande pågår en raderingsdiskussion på SFFR om denna artikels vara eller icke vara. Emm bör vi försöka titta närmare på artikeln för att se om Arnell uppfyller våra relevanskriterier för en egen biografisk artikel.
===Biografi/utbildning===
Arnell har en akademisk utbildning och engagerade sig i studentkåren, bland annat som ordförande.
*Slutsats: enbart den akademiska utbildningen och engagemanget i studentlivet är inget som vi vanligen skulle se som relevansstyrkande.
===Biografi/övrigt===
Expert inom faleristik - enligt vem är Arnell en auktoritet (=expert) på området? Tekniksystemledare - ej relevansstyrkande, det är ett yrke bland andra. Ordensamanuens inom Kungl. Maj:ts Orden - enbart detta är ej relevant, efter prejudikat från raderingsdiskussionerna kring Christian Thorén
Enligt artikeln var Arnell konsult och säkerhetschef vid C3 Konsult AB, och vid S:t Hunna AB, men det är små företag med få anställda och som inte uppfyller våra relevanskriterier för egna artiklar. Det finns heller inga källor som styrker det faktiska påståendet. Arnells styrelse- och föreningsengagemang under denna rubrik är inte styrkt, men enbart medlemskap, webbansvar eller styrelsemedlem i enskilda föreningar är sällan meriterande.
*Slutsats: om inte externa och oberoende källor till att Arnell de facto är en auktoritet/expert på området faleristik föreligger inte relevans baserat på yrke/sysselsättning. Ej heller föreligger relevans kopplat till föreningsliv.
===Politisk verksamhet===
Enligt uppgift skall Arnells lobbyverksamhet ha lett till att han anställts som politiskt sakkunnig. Det framgår inte av angivna källor att han bedrev lobbyverksamhet, ej heller att det var hans lobbyverksamhet som ledde till anställningen. Politiskt sakkunnig skulle i sig kunna styrka relevans, men inte som enda merit. Att vara sekreterare för en rapport är en typisk uppgift för en politiskt sakkunnig, likaså att ta fram underlag för debattartiklar och liknande. Att arbeta som utredare vid ett fackförbin är inte heller meriterande, om det inte är en del av en karriär som lett fram till betydligt högre positioner. Referensen Vad betyder riksdagens beslut? är dessutom skriven av Arnells hustru. Vidare uppger artikeln att motionerna om att avskaffa ordensväsendet byggde på Arnells underlag, men det finns inget som styrker att så är fallet. Det är korrekt att flera olika namnkunniga ledamöter inom KD motionerade om detta, men jag vet inte om det är en officiell ståndpunkt i KD:s partiprogram om att ordenssystemet skall införas. Är det inte det ligger det nära till hands att konstatera att Arnell mycket riktigt bedrivit en framgångsrik lobbyverksamhet, men då i egen sak.
*Slutsats: inget i Arnells politiska verksamhet är så framträdande att det skulle vara samma sak som relevansstyrkande. Det saknas även källor som visar entydigt på Arnells uppgift eller betydelse.
===Föreningsverksamhet inom faleristik===
Det ligger i sakens natur att en kunnig och engagerad person även arbetar i/grundar föreningar/sammanslutningar med mera tillsammans med likasinnade. 
*Slutsats: utan mer information om hur "tunga" Arnells befattningar i respektive sällskap har varit är det svårt att säga att relevans inte är styrkt.
===Priser och utmärkelser===
Flera av den första avdelningen utmärkelser är inte märkvärdiga. Arnell har gjort värnplikten och uppenbarligen genomfört Nijmegenmarschen, med tillhörande belöning.
Jag har svårt att bedöma tyngden i de faleristiska meriter som artikeln redogör för, och uppenbarligen har Arnell tilldelats flera internationella utmärkelser för sitt arbete, vilket framgår av detta avsnitt. Samtidigt pratar vi här inte om särskilt tunga ordnar, eller särskilt tunga utmärkelser inom orden i sig, utan bland annat om ordenssällskap av ridderlig karaktär. Så är till exempel fallet med Vitezorden. Här kan man dock behöva arbeta ytterligare för att se om ordensinnehavet i sig är meriterande. Jag har bara utgått från våra artiklar om respektive orden.
*Slutsats: det är oklart om den internationella uppmärksamheten med ordenstilldelning verkligen tyder på relevans.
===Tryckt material===
Det tryckta materialet utgör artiklar i fackpress. Tidskriften Kadenz gavs ut av personer aktiva inom Svenska Frimurare Orden, men det var en liten tidskrift med liten spridning och var inte sanktionerad av Svenska Frimurare Orden.
*Slutsats: Arnells författarskap är inte meriterande.
===Sammanfattning===
*Enbart den akademiska utbildningen och engagemanget i studentlivet är inget som vi vanligen skulle se som relevansstyrkande.
*Om inte externa och oberoende källor till att Arnell de facto är en auktoritet/expert på området faleristik föreligger inte relevans baserat på yrke/sysselsättning. Ej heller föreligger relevans kopplat till föreningsliv.
*Inget i Arnells politiska verksamhet är så framträdande att det skulle vara samma sak som relevansstyrkande. Det saknas även källor som visar entydigt på Arnells uppgift eller betydelse.
*Utan mer information om hur "tunga" Arnells befattningar i respektive sällskap har varit är det svårt att säga att relevans inte är styrkt.
*Det är oklart om den internationella uppmärksamheten med ordenstilldelning verkligen tyder på relevans.
*Arnells författarskap är inte meriterande.
Med anledning av ovanstående har jag svårt att se att relevans är styrkt, men det är viktigt att fler granskar artikeln och tar ställning till påståendena och slutsatsen ovan. Vänligen håll svarsinlägg här nedanför så att inte sammanfattningen blir grötig. Riggwelter (diskussion) 3 februari 2019 kl. 18.11 (CET)
===Kommentarer===
Enligt biografin är Arnell är för närvarande civilanställd vid Försvarsmakten i en tjänst på den civila nivån CF3. Detta motsvarar majors grad i det militära systemet och är inte relevansgivande. 
Jonas Arnell har liksom Christian Thorén fått Patriotiska sällskapets stora guldmedalj. Jag kommenterade dettaivid första SFFR-behandlingen av Christian Thorén. Min slutsats var att medaljen inte kan betraktas som relevansgivande. Roufu (diskussion) 3 februari 2019 kl. 19.50 (CET)
replies: text: Tack för den gedigna genomgången! Bara det faktum att han är ordensamanuens borde räcka. Tillsammans med allt det övriga måste han höra till de mest relevanta nu levande svenskarna. Tostarpadius (diskussion) 3 februari 2019 kl. 21.31 (CET)
replies: text: :Jag har också FMvplSM och NedNijSKmkr och jag tycker nog att det är en smula löjligt att ha med sådana utmärkelser i en biografisk artikel, men eftersom karln är faleristiker så tycker han säkert att det är viktigt att listan är komplett. /ℇsquilo 3 februari 2019 kl. 21.57 (CET)
replies: text: :: Jag har svårt att se det som fluff, men i sig är det givetvis inte relevansgivande. Tostarpadius (diskussion) 3 februari 2019 kl. 22.20 (CET)
replies: text: :::Han har dock ett stycke kvar i sitt samlande till Norges främste medaljör, skridskolegendaren Oscar Mathisen (1888–1954). Jag uppfattar det som tragiskt för artikelsubjektet att utmärkelser som de citerade kommer med i Wikipedia. De visar hur viktigt det är att man inte skriver om sig själv. Roufu (diskussion) 3 februari 2019 kl. 23.12 (CET)
replies: text: ::::Om det stämmer att Jonas Arnell fått förtroendet att skriva dussintals sidor i Burke’s Peerage  är det nog för relevans. Riggwelters avfärdande ord att Jonas Arnell skrivit ”artiklar i fackpress” förstår jag inte. Många forskare är ju relevanta på grund av ”artiklar i fackpress”. Burke’s är dessutom inte fackpress, utan en ”institution”, enligt Encyclopaedia Britannica, och en världskänd kulturell och social institution, vad man än tycker om bördsstolthet. Vi tar ju inte ställning. Jan Arvid Götesson (diskussion) 4 februari 2019 kl. 00.16 (CET)
replies: text: :::::Jag tar inte ställning i SFFR, så var vänlig och kalla inte mina ord "avfärdande". Det är att skjuta budbäraren. Utan tillgång till de nämnda verken kan man inte vara säker på exakt vad Arnell har skrivit. Riggwelter (diskussion) 4 februari 2019 kl. 00.24 (CET)
===Komplettering av den bristfälliga avdelningen ”Tryckt material” i relevansutredningen ovan===
Riggwelters genomgång av tryckmaterial var oavsiktigt missvisande. De två överlevande periodiskt utkommande verken i sin genre, Burke's och Debrett's, är sedan århundraden stora sociala fenomen. De är inga verk för specialister, utan man stöter på referenser till dem i romaner, tv-serier och dylikt.
Ett exempel på hänvisningar till verket: Australiens de facto statschef, generalguvenören, ombesörjde 2011 en officiell utredning av landets utmärkelseväsen. Utredaren skrev: ”The terms of reference required me to look at comparable international practice. I have done that through reading material published in book form (such as the authoritative World Orders of Knighthood and Merit…" (Utredningsuppdraget ålade mig att undersöka jämförbar internationell praxis. Jag har gjort det genom att läsa material publicerat i bokform (såsom den auktoritativa World Orders of Knighthood and Merit…)
World Orders of Knighthood and Merit, det verk som Jonas Arnell bidragit till inom ramen för det sekelgamla kulturella och sociala fenomenet Burke's, beskrivs alltså som internationell auktoritet i ett lands officiella utredning av ämnet. Jonas Arnell har tydligen betrots med att skriva alla avdelningar om ett visst land (Sverige) i verket. Detta tyder på erkänd expertis och är, enligt min mening, en relevansgivande insats.
Av misstag har Riggwelter utelämnat detta. Om meningen var att orden ”artiklar i fackpress” skulle täcka World Orders of Knighthood and Merit så är Riggwelters utredning oavsiktligt missvisande. ”Artiklar i fackpress” ger intrycket att alla Jonas Arnells texter vore undangömda i sammanhang som allmänheten inte känner till. World Orders of Knighthood and Merit är ett lite smalare verk, men den utges inom ramen Burke's Peerage, som är allmänt känd.
Enligt min mening är detta en kärna av relevans, till vilken kan läggas andra uppgifter om Jonas Anrell.
Att delar av artikelns nuvarande innehåll kan ha skrivits av fåfänga, att Jonas Anrell har dummat sig och blivit blockerad, och att många anser de här medalj-farbröderna vara löjliga, skall vi bortse från här. Frågan gäller bara ämnets relevans för det icke-ställningstagande Wikipedia. 
Självfallet är detta inget angrepp på Riggwelter. Att hävda att någon gjort ett misstag är inte fel på Wikipedia. Som icke-expert (vilken vettig människa bryr sig om metallbitar i kulörta band?) kan jag ha fel. Jag har följt Riggwelters uppmaning: ”det är viktigt att fler granskar artikeln och tar ställning till påståendena och slutsatsen ovan”. Jan Arvid Götesson (diskussion) 4 februari 2019 kl. 13.35 (CET)
Jan Arvid Götesson (diskussion) 4 februari 2019 kl. 13.35 (CET)

text: Hur man än räknar handlar det inte om mer än 11 artiklar, som utgör den förteckning artikelsubjektet själv lagt in. Ingen blir relevant för att ha skrivit 11 artiklar i den desto större och mer spridda internationella auktoriteten Encyclopædia Britannica. /Ascilto (diskussion) 4 februari 2019 kl. 14.16 (CET)
replies: text: : Jag utgår ifrån att det totala antalet artiklar i Britannican är avsevärt högre, så jämförelsen haltar. Tostarpadius (diskussion) 4 februari 2019 kl. 17.36 (CET)
replies: text: ::Jag tror att det är viktigt att poängtera att Arnell inte har publicerats i verket Burke's Peerage & Gentry, utan i ett annat bokverk utgivet av företaget med samma namn. Att det är ett stort bokverk i sig är det inte tu tal om, men finns det några andra bokverk som gör anspråk på motsvarande omfattning, eller är det helt enkelt så att detta är det auktoritativa bokverket för att det inte råkar finnas något annat? Nå, just det hör nu kanske inte riktigt hit, men utan tillgång till verket, där man själv kan konstatera Arnells åtagande, är det svårt att konstatera något annat än att Arnell faktiskt nämns i detsamma. I volym 1 nämns hans namn 6 gånger, i volym 2 en gång. Riggwelter (diskussion) 4 februari 2019 kl. 19.25 (CET)
replies: text: ::: Ja, jag skrev att det är ett specialverk inom Burke's-ramen. Denna utlöpare har väl en lite starkare anknytning till Burke's-institutionen än om det vore ett helt fristående bokprojekt? Men min huvudpunkt är att författandet av Sverige-delarna i det dylikt verk kanske i någon mån närmar Jonas Arnells utgivning till internationellt erkänd bokutgivning. Omnämnandena av namnet (jag har inte heller verket i bokhyllan) tyder väl på att författarnamnet upprepas för varje stycke, och att wikipediaartikelns uppgift att han ensam författat angivna sidor är riktig. Jan Arvid Götesson (diskussion) 4 februari 2019 kl. 22.17 (CET)
replies: text: ::::Att skriva artiklar i ett bokverk går självklart inte att jämföra med bokutgivning. Nu går det för långt. /Ascilto (diskussion) 4 februari 2019 kl. 22.33 (CET)
replies: text: :::::Jag skrev att att författa en landssektion i ett tusensidigt internationellt känt verk ”kanske i någon mån närmar” hans insats till bokutgivning. Där jag verkar på Kap-York halvön är de grundläggande grammatiska beskrivningarna av hela språk – frukterna av årslånga primärforskningar – ofta formellt sätt enbart bokkapitel i det stora verket Handbook of Australian languages. Hurså ”går det för långt”? Vad är det som går för långt? Det må väl vara mig, en intellektuellt mindre betydande skribent än Ascilto, obetaget att skriva mina misslyckade inlägg, så länge jag är hövlig och dumheten oavsiktlig? Mina ogenomtänkta inlägg kommer ändå att förbigås i tysthet av omdömesgilla läsare. Jan Arvid Götesson (diskussion) 4 februari 2019 kl. 23.41 (CET)
replies: text: ::::::Det som går för långt är jämställandet av artiklar i ett samlingsverk med bokutgivning. /Ascilto (diskussion) 5 februari 2019 kl. 00.23 (CET)
replies: text: :::::::  Skulle man närmast kunna jämföra Arnells bidrag - utan att ha sett dem - med en skönlitterär författares eller poets bidrag till en antologi? Riggwelter (diskussion) 5 februari 2019 kl. 10.00 (CET)
replies: text: :::::::: Kanske det, med tillägget att antologi inte inte alltid är originalverk. Alla debattdeltagare har nog bestämt sig nu, så jag tackar Riggwelter för initiativet och avslutar mina inlägg om artikeln. Jan Arvid Götesson (diskussion) 5 februari 2019 kl. 11.44 (CET)
replies: text: :::::::::Att skriva faktabaserade texter i bokverk och tidskrifter kan inte jämföras med poesi eller noveller som består av personligt skapande. Det måste jämföras med det arbete som vanliga journalister utför, och dessa är i allmänhet inte relevanta. /Ascilto (diskussion) 5 februari 2019 kl. 16.35 (CET)
replies: text: :::::::::: Man kan jämföra det med en journalists arbete, men man måste inte. Jag ser det som något som kräver långt större kvalifikationer än att skriva i dagspress. Tostarpadius (diskussion) 5 februari 2019 kl. 20.05 (CET)
replies: text: :::::::::::Anledningen till min fråga är att vi inte brukar acceptera artiklar om författare som endast givit ut sina verk i antologier, om inte annan anledning till relevans finnes. Huruvida det kan tillämpas i detta fall vet jag inte, men jag skall vid tillfälle försöka finna de två verken om ordnar och titta närmare på vad som faktiskt står där. Möjligen finns de på KB. Riggwelter (diskussion) 6 februari 2019 kl. 01.14 (CET)
thread_title: Relevans

message: Arnell har en akademisk utbildning och engagerade sig i studentkåren, bland annat som ordförande.
*Slutsats: enbart den akademiska utbildningen och engagemanget i studentlivet är inget som vi vanligen skulle se som relevansstyrkande.
thread_title: Biografi/utbildning

message: Expert inom faleristik - enligt vem är Arnell en auktoritet (=expert) på området? Tekniksystemledare - ej relevansstyrkande, det är ett yrke bland andra. Ordensamanuens inom Kungl. Maj:ts Orden - enbart detta är ej relevant, efter prejudikat från raderingsdiskussionerna kring Christian Thorén
Enligt artikeln var Arnell konsult och säkerhetschef vid C3 Konsult AB, och vid S:t Hunna AB, men det är små företag med få anställda och som inte uppfyller våra relevanskriterier för egna artiklar. Det finns heller inga källor som styrker det faktiska påståendet. Arnells styrelse- och föreningsengagemang under denna rubrik är inte styrkt, men enbart medlemskap, webbansvar eller styrelsemedlem i enskilda föreningar är sällan meriterande.
*Slutsats: om inte externa och oberoende källor till att Arnell de facto är en auktoritet/expert på området faleristik föreligger inte relevans baserat på yrke/sysselsättning. Ej heller föreligger relevans kopplat till föreningsliv.
thread_title: Biografi/övrigt

message: Enligt uppgift skall Arnells lobbyverksamhet ha lett till att han anställts som politiskt sakkunnig. Det framgår inte av angivna källor att han bedrev lobbyverksamhet, ej heller att det var hans lobbyverksamhet som ledde till anställningen. Politiskt sakkunnig skulle i sig kunna styrka relevans, men inte som enda merit. Att vara sekreterare för en rapport är en typisk uppgift för en politiskt sakkunnig, likaså att ta fram underlag för debattartiklar och liknande. Att arbeta som utredare vid ett fackförbin är inte heller meriterande, om det inte är en del av en karriär som lett fram till betydligt högre positioner. Referensen Vad betyder riksdagens beslut? är dessutom skriven av Arnells hustru. Vidare uppger artikeln att motionerna om att avskaffa ordensväsendet byggde på Arnells underlag, men det finns inget som styrker att så är fallet. Det är korrekt att flera olika namnkunniga ledamöter inom KD motionerade om detta, men jag vet inte om det är en officiell ståndpunkt i KD:s partiprogram om att ordenssystemet skall införas. Är det inte det ligger det nära till hands att konstatera att Arnell mycket riktigt bedrivit en framgångsrik lobbyverksamhet, men då i egen sak.
*Slutsats: inget i Arnells politiska verksamhet är så framträdande att det skulle vara samma sak som relevansstyrkande. Det saknas även källor som visar entydigt på Arnells uppgift eller betydelse.
thread_title: Politisk verksamhet

message: Det ligger i sakens natur att en kunnig och engagerad person även arbetar i/grundar föreningar/sammanslutningar med mera tillsammans med likasinnade. 
*Slutsats: utan mer information om hur "tunga" Arnells befattningar i respektive sällskap har varit är det svårt att säga att relevans inte är styrkt.
thread_title: Föreningsverksamhet inom faleristik

message: Flera av den första avdelningen utmärkelser är inte märkvärdiga. Arnell har gjort värnplikten och uppenbarligen genomfört Nijmegenmarschen, med tillhörande belöning.
Jag har svårt att bedöma tyngden i de faleristiska meriter som artikeln redogör för, och uppenbarligen har Arnell tilldelats flera internationella utmärkelser för sitt arbete, vilket framgår av detta avsnitt. Samtidigt pratar vi här inte om särskilt tunga ordnar, eller särskilt tunga utmärkelser inom orden i sig, utan bland annat om ordenssällskap av ridderlig karaktär. Så är till exempel fallet med Vitezorden. Här kan man dock behöva arbeta ytterligare för att se om ordensinnehavet i sig är meriterande. Jag har bara utgått från våra artiklar om respektive orden.
*Slutsats: det är oklart om den internationella uppmärksamheten med ordenstilldelning verkligen tyder på relevans.
thread_title: Priser och utmärkelser

message: Det tryckta materialet utgör artiklar i fackpress. Tidskriften Kadenz gavs ut av personer aktiva inom Svenska Frimurare Orden, men det var en liten tidskrift med liten spridning och var inte sanktionerad av Svenska Frimurare Orden.
*Slutsats: Arnells författarskap är inte meriterande.
thread_title: Tryckt material

message: *Enbart den akademiska utbildningen och engagemanget i studentlivet är inget som vi vanligen skulle se som relevansstyrkande.
*Om inte externa och oberoende källor till att Arnell de facto är en auktoritet/expert på området faleristik föreligger inte relevans baserat på yrke/sysselsättning. Ej heller föreligger relevans kopplat till föreningsliv.
*Inget i Arnells politiska verksamhet är så framträdande att det skulle vara samma sak som relevansstyrkande. Det saknas även källor som visar entydigt på Arnells uppgift eller betydelse.
*Utan mer information om hur "tunga" Arnells befattningar i respektive sällskap har varit är det svårt att säga att relevans inte är styrkt.
*Det är oklart om den internationella uppmärksamheten med ordenstilldelning verkligen tyder på relevans.
*Arnells författarskap är inte meriterande.
Med anledning av ovanstående har jag svårt att se att relevans är styrkt, men det är viktigt att fler granskar artikeln och tar ställning till påståendena och slutsatsen ovan. Vänligen håll svarsinlägg här nedanför så att inte sammanfattningen blir grötig. Riggwelter (diskussion) 3 februari 2019 kl. 18.11 (CET)
thread_title: Sammanfattning

message: Enligt biografin är Arnell är för närvarande civilanställd vid Försvarsmakten i en tjänst på den civila nivån CF3. Detta motsvarar majors grad i det militära systemet och är inte relevansgivande. 
Jonas Arnell har liksom Christian Thorén fått Patriotiska sällskapets stora guldmedalj. Jag kommenterade dettaivid första SFFR-behandlingen av Christian Thorén. Min slutsats var att medaljen inte kan betraktas som relevansgivande. Roufu (diskussion) 3 februari 2019 kl. 19.50 (CET)
replies: text: Tack för den gedigna genomgången! Bara det faktum att han är ordensamanuens borde räcka. Tillsammans med allt det övriga måste han höra till de mest relevanta nu levande svenskarna. Tostarpadius (diskussion) 3 februari 2019 kl. 21.31 (CET)
replies: text: :Jag har också FMvplSM och NedNijSKmkr och jag tycker nog att det är en smula löjligt att ha med sådana utmärkelser i en biografisk artikel, men eftersom karln är faleristiker så tycker han säkert att det är viktigt att listan är komplett. /ℇsquilo 3 februari 2019 kl. 21.57 (CET)
replies: text: :: Jag har svårt att se det som fluff, men i sig är det givetvis inte relevansgivande. Tostarpadius (diskussion) 3 februari 2019 kl. 22.20 (CET)
replies: text: :::Han har dock ett stycke kvar i sitt samlande till Norges främste medaljör, skridskolegendaren Oscar Mathisen (1888–1954). Jag uppfattar det som tragiskt för artikelsubjektet att utmärkelser som de citerade kommer med i Wikipedia. De visar hur viktigt det är att man inte skriver om sig själv. Roufu (diskussion) 3 februari 2019 kl. 23.12 (CET)
replies: text: ::::Om det stämmer att Jonas Arnell fått förtroendet att skriva dussintals sidor i Burke’s Peerage  är det nog för relevans. Riggwelters avfärdande ord att Jonas Arnell skrivit ”artiklar i fackpress” förstår jag inte. Många forskare är ju relevanta på grund av ”artiklar i fackpress”. Burke’s är dessutom inte fackpress, utan en ”institution”, enligt Encyclopaedia Britannica, och en världskänd kulturell och social institution, vad man än tycker om bördsstolthet. Vi tar ju inte ställning. Jan Arvid Götesson (diskussion) 4 februari 2019 kl. 00.16 (CET)
replies: text: :::::Jag tar inte ställning i SFFR, så var vänlig och kalla inte mina ord "avfärdande". Det är att skjuta budbäraren. Utan tillgång till de nämnda verken kan man inte vara säker på exakt vad Arnell har skrivit. Riggwelter (diskussion) 4 februari 2019 kl. 00.24 (CET)
thread_title: Kommentarer

message: Riggwelters genomgång av tryckmaterial var oavsiktigt missvisande. De två överlevande periodiskt utkommande verken i sin genre, Burke's och Debrett's, är sedan århundraden stora sociala fenomen. De är inga verk för specialister, utan man stöter på referenser till dem i romaner, tv-serier och dylikt.
Ett exempel på hänvisningar till verket: Australiens de facto statschef, generalguvenören, ombesörjde 2011 en officiell utredning av landets utmärkelseväsen. Utredaren skrev: ”The terms of reference required me to look at comparable international practice. I have done that through reading material published in book form (such as the authoritative World Orders of Knighthood and Merit…" (Utredningsuppdraget ålade mig att undersöka jämförbar internationell praxis. Jag har gjort det genom att läsa material publicerat i bokform (såsom den auktoritativa World Orders of Knighthood and Merit…)
World Orders of Knighthood and Merit, det verk som Jonas Arnell bidragit till inom ramen för det sekelgamla kulturella och sociala fenomenet Burke's, beskrivs alltså som internationell auktoritet i ett lands officiella utredning av ämnet. Jonas Arnell har tydligen betrots med att skriva alla avdelningar om ett visst land (Sverige) i verket. Detta tyder på erkänd expertis och är, enligt min mening, en relevansgivande insats.
Av misstag har Riggwelter utelämnat detta. Om meningen var att orden ”artiklar i fackpress” skulle täcka World Orders of Knighthood and Merit så är Riggwelters utredning oavsiktligt missvisande. ”Artiklar i fackpress” ger intrycket att alla Jonas Arnells texter vore undangömda i sammanhang som allmänheten inte känner till. World Orders of Knighthood and Merit är ett lite smalare verk, men den utges inom ramen Burke's Peerage, som är allmänt känd.
Enligt min mening är detta en kärna av relevans, till vilken kan läggas andra uppgifter om Jonas Anrell.
Att delar av artikelns nuvarande innehåll kan ha skrivits av fåfänga, att Jonas Anrell har dummat sig och blivit blockerad, och att många anser de här medalj-farbröderna vara löjliga, skall vi bortse från här. Frågan gäller bara ämnets relevans för det icke-ställningstagande Wikipedia. 
Självfallet är detta inget angrepp på Riggwelter. Att hävda att någon gjort ett misstag är inte fel på Wikipedia. Som icke-expert (vilken vettig människa bryr sig om metallbitar i kulörta band?) kan jag ha fel. Jag har följt Riggwelters uppmaning: ”det är viktigt att fler granskar artikeln och tar ställning till påståendena och slutsatsen ovan”. Jan Arvid Götesson (diskussion) 4 februari 2019 kl. 13.35 (CET)
Jan Arvid Götesson (diskussion) 4 februari 2019 kl. 13.35 (CET)
replies: text: Hur man än räknar handlar det inte om mer än 11 artiklar, som utgör den förteckning artikelsubjektet själv lagt in. Ingen blir relevant för att ha skrivit 11 artiklar i den desto större och mer spridda internationella auktoriteten Encyclopædia Britannica. /Ascilto (diskussion) 4 februari 2019 kl. 14.16 (CET)
replies: text: : Jag utgår ifrån att det totala antalet artiklar i Britannican är avsevärt högre, så jämförelsen haltar. Tostarpadius (diskussion) 4 februari 2019 kl. 17.36 (CET)
replies: text: ::Jag tror att det är viktigt att poängtera att Arnell inte har publicerats i verket Burke's Peerage & Gentry, utan i ett annat bokverk utgivet av företaget med samma namn. Att det är ett stort bokverk i sig är det inte tu tal om, men finns det några andra bokverk som gör anspråk på motsvarande omfattning, eller är det helt enkelt så att detta är det auktoritativa bokverket för att det inte råkar finnas något annat? Nå, just det hör nu kanske inte riktigt hit, men utan tillgång till verket, där man själv kan konstatera Arnells åtagande, är det svårt att konstatera något annat än att Arnell faktiskt nämns i detsamma. I volym 1 nämns hans namn 6 gånger, i volym 2 en gång. Riggwelter (diskussion) 4 februari 2019 kl. 19.25 (CET)
replies: text: ::: Ja, jag skrev att det är ett specialverk inom Burke's-ramen. Denna utlöpare har väl en lite starkare anknytning till Burke's-institutionen än om det vore ett helt fristående bokprojekt? Men min huvudpunkt är att författandet av Sverige-delarna i det dylikt verk kanske i någon mån närmar Jonas Arnells utgivning till internationellt erkänd bokutgivning. Omnämnandena av namnet (jag har inte heller verket i bokhyllan) tyder väl på att författarnamnet upprepas för varje stycke, och att wikipediaartikelns uppgift att han ensam författat angivna sidor är riktig. Jan Arvid Götesson (diskussion) 4 februari 2019 kl. 22.17 (CET)
replies: text: ::::Att skriva artiklar i ett bokverk går självklart inte att jämföra med bokutgivning. Nu går det för långt. /Ascilto (diskussion) 4 februari 2019 kl. 22.33 (CET)
replies: text: :::::Jag skrev att att författa en landssektion i ett tusensidigt internationellt känt verk ”kanske i någon mån närmar” hans insats till bokutgivning. Där jag verkar på Kap-York halvön är de grundläggande grammatiska beskrivningarna av hela språk – frukterna av årslånga primärforskningar – ofta formellt sätt enbart bokkapitel i det stora verket Handbook of Australian languages. Hurså ”går det för långt”? Vad är det som går för långt? Det må väl vara mig, en intellektuellt mindre betydande skribent än Ascilto, obetaget att skriva mina misslyckade inlägg, så länge jag är hövlig och dumheten oavsiktlig? Mina ogenomtänkta inlägg kommer ändå att förbigås i tysthet av omdömesgilla läsare. Jan Arvid Götesson (diskussion) 4 februari 2019 kl. 23.41 (CET)
replies: text: ::::::Det som går för långt är jämställandet av artiklar i ett samlingsverk med bokutgivning. /Ascilto (diskussion) 5 februari 2019 kl. 00.23 (CET)
replies: text: :::::::  Skulle man närmast kunna jämföra Arnells bidrag - utan att ha sett dem - med en skönlitterär författares eller poets bidrag till en antologi? Riggwelter (diskussion) 5 februari 2019 kl. 10.00 (CET)
replies: text: :::::::: Kanske det, med tillägget att antologi inte inte alltid är originalverk. Alla debattdeltagare har nog bestämt sig nu, så jag tackar Riggwelter för initiativet och avslutar mina inlägg om artikeln. Jan Arvid Götesson (diskussion) 5 februari 2019 kl. 11.44 (CET)
replies: text: :::::::::Att skriva faktabaserade texter i bokverk och tidskrifter kan inte jämföras med poesi eller noveller som består av personligt skapande. Det måste jämföras med det arbete som vanliga journalister utför, och dessa är i allmänhet inte relevanta. /Ascilto (diskussion) 5 februari 2019 kl. 16.35 (CET)
replies: text: :::::::::: Man kan jämföra det med en journalists arbete, men man måste inte. Jag ser det som något som kräver långt större kvalifikationer än att skriva i dagspress. Tostarpadius (diskussion) 5 februari 2019 kl. 20.05 (CET)
replies: text: :::::::::::Anledningen till min fråga är att vi inte brukar acceptera artiklar om författare som endast givit ut sina verk i antologier, om inte annan anledning till relevans finnes. Huruvida det kan tillämpas i detta fall vet jag inte, men jag skall vid tillfälle försöka finna de två verken om ordnar och titta närmare på vad som faktiskt står där. Möjligen finns de på KB. Riggwelter (diskussion) 6 februari 2019 kl. 01.14 (CET)
thread_title: Komplettering av den bristfälliga avdelningen ”Tryckt material” i relevansutredningen ovan

message: Jag har dristat mig att göra ett förslag på lämplig utformning av artikeln som återfinns här (Detta gjordes 2019-02-05, och "arbetsplatsen" var :s sandlåda, artikeln "masserades" där och flyttades sedan 2019-02-10 tillbaka till den "skarpa" wikipedia-artikeln. Sandlådan är nu tömd men den arkeologiskt intresserade hittar tidigare versioner i historiken). Jag har googlat samt sökt igenom arkiven i SvD och DN för att försöka hitta oberoende källor - och måste säga att det var synnerligen magert. Dock så tycker jag att man kan skriva det jag skrivit nu, fast där finns några "källor behövs". De många utmärkelserna hade enbart egna web-sidor som källor så de tog jag bort. Jag lät Kungliga Patriotiska sällskapet och den påvliga medaljen vara kvar, men även här med "källa behövs" eftersom de befintliga gick till Arnells egna webb-platser. Om dessa medaljer är notervärda måste de ju vara omskrivna nånstans.
Synpunkter mottages tacksamt - det går även bra att redigera i "min" sandlåda om man gör sansade redigeringar. Anhn (diskussion) 5 februari 2019 kl. 21.08 (CET)
replies: text: :Mycket mycket bra.Yger (diskussion) 5 februari 2019 kl. 21.10 (CET)
replies: text: ::Utmärkt att ta bort allt fluff om faleristik.Wvs (diskussion) 5 februari 2019 kl. 21.14 (CET)
replies: text: :::Jag tycker också det som kan motivera relevans börjar synas, dels de fyra källorna till kommenterat faleristik i media och utmärklesen från påven.Yger (diskussion) 5 februari 2019 kl. 21.20 (CET)
replies: text: ::::Som jag skrev på SFFR så bekräftar bearbetningen att ingen relevans finns. Han är en vanlig offentlig tjänsteman som skrivit artiklar motsvarande vad en journalist åstadkommer varje dag och som tilldelats utmärkelser som kommer med anställningen. /Ascilto (diskussion) 5 februari 2019 kl. 21.30 (CET)
replies: text: :::::Jag deltar inte i relevansdebatten. Förbättringsförslag om bibliografin: Tag med de internationella insatserna i World Orders utgiven av Burke’s om du nu tar med det lokalt svenska bidraget till Heliga gravens av Jerusalem. Och om du tar med Heliga gravens av Jerusalem vore det bättre att nämna författaren först, i stället för redaktören Jonny Hagberg. När artiklar eller kapitel ur samlingsverk anförs står alltid artikelförfattarnamnet först, så vitt jag vet. ”Bibliografi i urval” vore kanske en bra rubrik. Jan Arvid Götesson (diskussion) 5 februari 2019 kl. 22.46 (CET)
replies: text: ::::: har ändrat enl ditt förslag, rätta gärna det som inte blev riktigt. Anhn (diskussion) 5 februari 2019 kl. 23.27 (CET)
replies: text: ::::::: Tack, det ser bra ut. Jan Arvid Götesson (diskussion) 6 februari 2019 kl. 00.34 (CET)

text: :::::: Vart har alla ordnar tagit vägen? Detta var synnerligen magert. Det räcker för relevans, men att kalla allt det övriga för fluff är verkligen att ta i. Tostarpadius (diskussion) 5 februari 2019 kl. 22.54 (CET)
replies: text: :::::::Du är välkommen att lägga till de där du hittar rimliga och oberoende källor. mvh Anhn (diskussion) 5 februari 2019 kl. 23.27 (CET)
replies: text: :::::::: För det hade vi behövt hjälp av , men i brist på den får vi kontakta alla avsatta furstehus och undersöka saken. Det lär dock ta litet tid. Tostarpadius (diskussion) 6 februari 2019 kl. 00.58 (CET)
replies: text: :::::::::Bra förslag och initiativ av Anhn, men kan vi verkligen skriva (om) en artikel och kalla den förbättrad eller personen mer relevant för en biografisk artikel så länge  det finns ett antal kb-mallar i den? Riggwelter (diskussion) 6 februari 2019 kl. 01.19 (CET)
replies: text: ::::::::::Först: om SFFR beslutar om radering så är problemet med kb-mallarna redan löst. Men om artikeln i sin nya föreslagna utformning får ligga kvar så anser jag, efter att ha omarbetat artikeln, att relevansen har förbättrats genom t.ex. referensen till Eskilstunakuriren som faktiskt skriver om hans utnämning till ordensamanuens (ref 2), att det nu finns en mer begriplig referens till Burke's (första posten i bibliografi), samt hans omnämnande i Societas Heraldica Scandinavica (ref 1). Sen har jag tagit bort massor, men det var idel trivialiteter och själv-källor vilket jag menar förbättrat relevansen genom att rena pinsamheter har städats bort. Det största problemet är hur denna artikel kunnat ligga i nuvarande (ja, vi pratar om ett ändringsförslag till nuvarande utformning) utformning under flera år utan att någon städat, satt in kb-mallar osv. Om det nu finns ett par kb-mallar så får en väl lägga en övergripande kb-mall i toppen av artikeln och uppmuntra till käll-beläggning, och är det inte åtgärdat inom en viss tid så får väl artikeln dras till SFFR igen. Anhn (diskussion) 6 februari 2019 kl. 05.11 (CET)
replies: text: ::::::::::: Då förstår jag. Min tanke blir så här, om vi skall förfara som brukligt är: i det fall artikeln inte raderas har vi i alla fall problem med källor. Om då källor kan läggas till inom en rimlig tid behöver vi inte ta den till SFFR. Om inte källor kan läggas till måste vi ta bort icke källbelagda uppgifter. Hamnar artikeln då i läget att den i praktiken blir tom och med tveksam relevans, då är det en fråga för SFFR eftersom artikeln då hamnar i samma liga som kollegan Thoréns artikel. Gör vi på det sättet och i den turordningen har vi vi alla fall försökt följa våra riktlinjer så långt möjligt och undvikit spekulation/särbehandling. Riggwelter (diskussion) 6 februari 2019 kl. 08.52 (CET)
replies: text: :::::::::::: Jag är inte så van vid SFFR-rutinerna, hoppas vi inte rör ihop två problem som dock ofrånkomligen har beröringspunkter (relevans + källor/kvalitet) - påminner bara om att åtminstone två röster (min + Julle) explicit har villkorat sitt "behåll" med att artikeln får ungefärligen utformning efter mitt redigeringsförslag. Anhn (diskussion) 6 februari 2019 kl. 09.01 (CET)
replies: text: :::::::::::::Jag tycker Anhn:s förslag i sin nuvarande form ser ut som en bra grund för artikelns fortlevnad. Förhoppningsvis kan det på sikt bli möjligt att komplettera den då ytterligare uppgifter hunnit komma på pränt i bättre källor än i dagsläget. Jag noterar också den nya (?) länkningen till World orders of knighthood and merit i WorldCat och den där tillgängliga beskrivningen från förlaget om att boken ifråga är tillkommen "With contributions from many of the world's leading authorities" - något som ju tydligt styrker relevansen. /FredrikT (diskussion) 6 februari 2019 kl. 10.20 (CET)

text: :::::::::::::PS Även Arnells innehav av Ryska Sankt Stanislaus-orden bör kunna tas med i den kortade omarbetade artikeln, för där finns en källa som inte är Arnell själv (se not i nuvarande artikel). /FredrikT (diskussion) 6 februari 2019 kl. 18.56 (CET)  Har lagt in Stanislaus-orden enligt ditt förslag. mvh Anhn (diskussion) 15 februari 2019 kl. 09.01 (CET)

text: Jag har nu infört det nya förslaget - tack till flera (, ), som gjort olika förbättringar och korrigeringar i förslaget - tack också för uppmuntrande tillrop och konstruktiv kritik. Anhn (diskussion) 10 februari 2019 kl. 15.26 (CET)
replies: text: :Bra. Jag förordar dock att, om inga källor för de påståenden som nu märkts med kb-mall tillkommer inom skälig tid (läs: några månader), påståendena ifråga stryks, allt i enlighet med hur vi skall utforma våra biografiska artiklar. Riggwelter (diskussion) 10 februari 2019 kl. 20.31 (CET)
replies: text: ::Arnells universitetsstudier är ju i praktiken inget problem att belägga: det är bara att skriva till Stockholms universitet och be om hans ladokutdrag, men jag antar att det formellt skulle anses strida mot principen "ingen originalforskning", liksom att en hänvisning till Arnells LinkedIn-sida inte skulle anses vara en tillräckligt objektiv källa? /FredrikT (diskussion) 15 februari 2019 kl. 09.10 (CET) - har gjort enligt ditt förslag Anhn (diskussion) 15 februari 2019 kl. 09.49 (CET)
replies: text: :::Är hans lärarutbildning från Linköpings universitet mer osäker än hans examen från Stockholms universitet? Jag upppfattar den typen upplysningar som okontroversiella. Roufu (diskussion) 15 februari 2019 kl. 10.36 (CET)
replies: text: ::::Innan min nedkortning av artikeln var den överlastad med själv-källor, fluff och trivialiteter, vilket upprörde flera och polariserade SFFR-debatten. Jag kan ha gått lite hårt fram med "yxan" eller "lien" men syftet var att få en "minsta gemensam nämnare". Jag välkomnar försiktig återuppbyggnad med så goda källor som möjligt, där kravet på källor får ställas med rimlig hänsyn till t.ex. om det handlar om okontroversiella uppgifter. Anhn (diskussion) 15 februari 2019 kl. 10.48 (CET)
replies: text: :::::Det är precis det här som är problemet med bristande relevans. Jag tvivlar inte på just Arnells examina, men som FredrikT påpekar så finns inga andra källor än att hämta från Ladok, vilket just är "egen forskning", i varje fall i betydelsen icke-publicerad uppgift eller det egnaskrivna CV:et på LinkedIn som även det måste räknas som "icke-publicerat". Just examina är uppgifter som många artikelsubjekt skarvar om ("trodde jag var klar", "nästan klar", eller rent påhittade doktorshattar). Även publicerade uppgifter kan ju vara felaktiga, men just att de är publicerade indikerar ändå personens relevans, och ger oss en publicerad källa även om det är ett intervjusvar. Men pallar någon skaffa Ladokutdrag så går det att redogöra för det här på diskussionsidan, så kan vi ta ställning sen.-LittleGun (diskussion) 15 februari 2019 kl. 11.10 (CET)
replies: text: ::::::Jonar242 skapade ju till exempel själv en (raderad) artikel om en viss Ahrenstedt som påstods ha avlagt magisterexamen trots att någon sådan inte existerade vid aktuell tidpunkt och således inte var möjlig att avlägga. Efter att detta påpekats på Wikipedia strök Ahrenstedt uppgiften på Linkedin. /Annika (diskussion) 15 februari 2019 kl. 11.21 (CET)
replies: text: :::::::Ladok är en verifierbar källa precis som vilken gammal kyrkbok som helst. Att hänvisa till den är inte originalforskning. /ℇsquilo 15 februari 2019 kl. 14.14 (CET)
replies: text: ::::::::Jag håller med, men inte har väl det synsättet accepterats av gemenskapen, och inte vilken gammal kyrkbok som helst heller?--LittleGun (diskussion) 15 februari 2019 kl. 14.54 (CET)
replies: text: :::::::::Huvudskillnaden är väl att kyrkböckerna numera i stor utsträckning finns publicerade online, både fritt via Riksarkivets "digitala forskarsal" och via betaltjänster som Arkiv Digital; det gör inte Ladok. /FredrikT (diskussion) 16 februari 2019 kl. 13.20 (CET)
replies: text: ::::::::::Det förändrar bara tillgängligheten, inte "källvärdet" som sådant. Jag tycker både Ladok och kyrkböcker är OK för att verifiera basfakta (t ex examensår resp födelesdata).--LittleGun (diskussion) 16 februari 2019 kl. 18.19 (CET)
replies: text: :::::::::::Jag håller personligen helt med Dig, men har inte intrycket att detta gäller användarkollektivet i stort. /FredrikT (diskussion) 16 februari 2019 kl. 18.36 (CET)
thread_title:  Förslag på mer rimlig utformning av artikeln 

message: Är följande artikeltillägg skäligt?
replies: text: I början av 2019 konstaterade svenskspråkiga Wikipedias bidragsgivare att Arnell använt ett stort antal marionettkontonMetasida som visar på kopplingen mellan Arnell och marionettkonton för att redigera på Wikipedia. Sådana konton är i sig inte förbjudna, men Arnell använde dem dels i intressekonflikt,Diskussionssida om Arnells biografiska artikel där marionettkonton använts för att påverka innehållet dels i syfte att påverka diskussioner om artikelsamlingens utformning.Metasida där marionettkonton använts för att påverka diskussionsresultat
Riggwelter (diskussion) 12 februari 2019 kl. 21.37 (CET)
replies: text: :Nej, Wikipedia är ingen domstol och Arnells medverkan i Wikipedia är inte relevansgrundande. De enda wikipedianer som kan vara relevanta är de som erhållit oberoende uppmärksamhet för sin medverkan. Om användare kopplar sitt användarnamn till sin verkliga person är upp till var och en, men vi skall inte hänga ut någon. /Ascilto (diskussion) 12 februari 2019 kl. 21.49 (CET)
replies: text: ::JA är varken åtalad eller dömd för något i civil domstol - då gäller väl WP:BLP? Instämmer med Ascilto /Anhn (diskussion) 12 februari 2019 kl. 21.53 (CET)
replies: text: :::Som Ascilto och Anhn. Med tyngdpunkten på - som Ascilto säger - att det inte är relevant för artikeln. Matanb (diskussion) 12 februari 2019 kl. 21.57 (CET)
replies: text: ::::Alldeles oavsett om inlägget anses skäligt eller ej håller inte jämförelsen med civilrättsliga mål, så den vägen tycker jag inte vi skall gå. Det är snarare en fråga om det är relevant att nämna saken för att visa hur viktigt bidragsgivare tar Wikipedias trovärdighet och eventuella försök att påverka densamma. Riggwelter (diskussion) 12 februari 2019 kl. 22.02 (CET)
replies: text: :::::

text: :::::Jag utgör ifrån att "artikeltillägg" skall vara "artikeldiskussionstillägg", men inte ens då är det rimligt. Som Ascilto skriver är vi ingen domstol; de antaganden vi gör enligt WP:IK är rimliga nog för marionettblockeringar, men de kan inte med någon säkerhet som skulle accepteras i domstol fastslå att en viss, namngiven person ligger bakom ett visst konto – vem som helst kan påstå på sin användarsida att vederbörande är en viss person. Då kan vi inte hänga ut en person på det sättet. Dessutom gränsar det till skamstraff. / TernariusD 12 februari 2019 kl. 22.03 (CET)
replies: text: ::::::Nej, det var frågan om just ett artikeltexttillägg. Jag fann det mycket viktigt att ställa frågan redan innan eventuell publicering i texten. Riggwelter (diskussion) 12 februari 2019 kl. 22.06 (CET)
replies: text: :::::::I WP-artikeln beskrivs hur JA är omnämnd i "civila" källor. På hans användardiskussionssida framgår hans status i wikipediasfären som kan beskådas av alla wikipedianer. Den intresserade externa wikipedia-läsaren kan leta upp infon, men den hör inte hemma i en encyklopedisk artikel. Anhn (diskussion) 12 februari 2019 kl. 22.16 (CET)
replies: text: ::::::::Skulle alltså brott mot Wikipediaetiketten vara relevant i en personartikel? Vad ska allmänheten tro om oss? Jag inser att du kommer att ta illa vid dig, Riggwelter, och det beklagar jag mycket, men jag är fullkomligt emot det. Tillfälliga besökare, speciellt sådana som inte är vana vid de psykologiska underströmmarna i en webbcommunity som Wikipedia, riskerar att stötas bort av den sortens uthängande. Det blir ju som en virtuell skamstock. Absolut nej! / TernariusD 12 februari 2019 kl. 23.17 (CET)
replies: text: :::::::::Nej då, jag tog inte alls illa vid mig. Jag var fullt medveten om att den typen av reaktion också skulle kunna dyka upp. Det var precis därför jag rubricerade mitt inlägg som jag gjorde. Just frågan om Wikipedia som brottsregister eller skampåle dyker upp ibland och därför är det viktigt att hålla diskussionen levande. Riggwelter (diskussion) 12 februari 2019 kl. 23.21 (CET)
replies: text: ::::::::::Det finns en tillsvidareblockerad person, vars namn jag inte kommer ihåg, men som har en wikipediabiografi. Vad han gjorde fel på Wikipedia vet jag inte, eftersom det var före min tid.  kom på vederbörande, när han oinloggad uppdaterade sin biografi, och hon skrev en kommentar om att hanvar observerad. Hans biografi nämner ingenting om Wikipedia, vad jag vet. Det bör inte heller den vi diskuterar här göra.  Roufu (diskussion) 13 februari 2019 kl. 00.36 (CET)
Till allt detta kommer att det saknas oberoende källor. Tostarpadius (diskussion) 13 februari 2019 kl. 08.21 (CET)
thread_title: Skäligt?

message: Sedan jag anställts av KMO bär jag endast undantagsvis dynastiska ordnar, och jag har aldrig burit kejserliga Ryska S:t Stanislausorden. Jag har tidigare bett om att samtliga dynastiska ordnar skulle tas bort, varpå det framhållits att allt skulle listas som bedömt intressant för en artikel om en faleristiker. Att bara lista en dynastisk orden som jag aldrig bär är skevt: i så fall bör inga dynamiska utmärkelser listas, varför jag ännu en gång ber om detta. /Jonas Arnell 88.131.223.99 23 april 2019 kl. 15.38 (CEST)
replies: text: kringgår sin blockering. /Ascilto (diskussion) 23 april 2019 kl. 15.49 (CEST)
replies: text: :Jag instämmer med Ascilto i det han skriver. Blockeringen av Jonar242 är allvarligt menad och mycket väl befogad.

text: :Samtidigt förstår jag, om det uppfattas negativt i Arnells nuvarande omgivning, att han förts upp med en så kallad dynastisk orden, en uppfattning som jag länge delat. Listan med sådana var mycket längre tidigare, och den som nu står kvar, kan mycket väl strykas. Sådana ordnar kan kanske jämföras med frimärken gjorda för frimärksamlare och inte för användning på brev.

text: :Jag stryker därför den ifrågavarande uppgiften. Detta oberoende av frågor kring Wikipedias regelverk och artikelns relevans. Roufu (diskussion) 23 april 2019 kl. 23.15 (CEST)
replies: text: ::Jag antar att Arnells syftar på mig när han skriver "det framhållits att allt skulle listas som bedömt intressant för en artikel om en faleristiker". Det jag skrev var att jag antog att Arnell själv hade tagit med alla sina utmärkelser i artikeln eftersom han, i egenskap av faleristiker, ansåg att listan borde vara komplett. Jag tycker att nuvarande urval är bra. /ℇsquilo 2 september 2019 kl. 15.51 (CEST)
thread_title: Dynastiska utmärkelser

message: I en tidigare version stod det att han är leg lärare, men den uppgiften är bortredigerad nu. Fanns det ingen källa? 90.236.135.164 2 september 2019 kl. 04.23 (CEST)
replies: text: Om du läser diskussionerna ovan så framgår det att artikeln inför hotet att bli helt raderad ströks på käll-lös och/eller irrelevant information. Det som ansågs ge relevans är Arnell-Szurkos speciella kunskaper om ordnar och medaljer, huruvida han har en lärarutbildning tycker jag har begränsad relevans - och ingen källa presenterades mig veterligt. / Anhn (diskussion) 2 september 2019 kl. 08.13 (CEST)
replies: text: :Själv tycker jag att det är intressant om han har lärarutbildning men har valt att arbeta som kanslichef på Soldathemsförbundet. Men uppgiften måste förstås vara belagd. 90.236.135.164 2 september 2019 kl. 08.21 (CEST)
replies: text: ::Ja, en sån utbildning tycker inte heller jag är ovikt. Alldeles oberoende av varför ett artikelsubjekt bedömts relevant. Med källa förstås. (Tror det var fritidspedagog, vet inte om man är "leg lärare" då, men samma gäller för "vikten").--LittleGun (diskussion) 2 september 2019 kl. 08.31 (CEST)
replies: text: :::Ok. Enligt hans linkedin har han sedan 2012 en lärarlegitimation. Jag lägger till det - det är naturligtvis en självkälla, men jag tar det för god fisk. / Anhn (diskussion) 2 september 2019 kl. 09.06 (CEST)
replies: text: ::::Väldigt tveksam till den källan. Jag tar bort, så viktig är inte uppgiften att ha med att vi ska slira på källor. Särskilt med den problematik som stora delar av den här diskussionssidan handlar om.--LittleGun (diskussion) 2 september 2019 kl. 09.43 (CEST)
replies: text: :::::Helt OK. / Anhn (diskussion) 2 september 2019 kl. 09.49 (CEST)
thread_title: Leg lärare