Diskussion:Slaget vid Föglöfjärden

message: Att påstå att Ledsund var en svensk seger är ett absurt pro-svenskt patriotiskt påstående. Begrunda följande fakta: 1. Ryssarna bordade 4 fregatter, 2. resten av den svenska flottan flydde förföljda av ryssarna (finns inte i texten just nu, men kommer att läggas dit inom kort) och 3. slaget vid Ledsund påskyndade undertecknandet av freden i Nystad 1721.
Visserligen led ryssarna stora förluster i folk och roddbåtar vilket kan ses som en delframgång för den svenska sida, då ju ryssarna inte härjade den svenska kusten det året (men väl året därpå), men den svenska dominansen på Östersjön var nu helt borta, vilket är fakta. Resterande svenska flottenheter drogs samman till STockholmstrakten för att försvara området mot eventuella rysshärjningar, vilket blottlade resten av Sveriges långa kuststräcka, den lämnades i princip helt obevakad.
Så vems seger var det? Svenskarna flydde, ryssarna behöll "slagfältet" vid Flisö. Att härjningarna uteblev är som sagt en delframgång för svenskarna, men i själva slagögonblicket var segern rysk (även om den var dyrköpt). Межуев 10 november 2007 kl. 13.06 (CET)
replies: text: Har du några källor din beskrivning av slaget låter ganska krystad speciellt det där med att behålla slagfältet vilket mer är något som representerar slag på land. Att flottan inte kunde skydda kusterna berodde snarare på den skriande pengabrist som rådde i landet, flottan var fortfarande stark men man hadde inte råd att rusta den. Och med tanke på resultatet att den ryska flottan inte kunde härja den svenska kusten så är det betydligt viktigare än om dom ryska galärerna försökte ro efter Pommern då slaget var över.--213.114.177.141 11 november 2007 kl. 12.19 (CET)
I sjökrigföring "behåller man inga slagfält".Tänk Taranto 1940 eller Pearl Harbor 1941. Italienarna respektive amerikanerna "behöll slagfältet" men flottorna förstördes. En smärre avdelning ur den svenska flottan (1 linjeskepp och några erövrade fregatter) förstörde en god portion av den ryska galärflottan. Linjeskeppet tog sig tillbaka till den svenska huvudflottan. Förlusten blev några fregatter. Ett  acceptabelt pris sett till de ryska förlusterna.

text: Att det inte blev fler härjningar 1720 är ett mycket starkt skäl till att Slaget vid Föglöfjärden var en Svensk seger, galärflottan var helt enkelt inkapabel till detta.
thread_title: Svensk eller rysk seger

message: Så här står det i "Rysshärjningarna på ostkusten" 
"Den svenska flottan hade nu till uppgift att tillse att några nya härjningar av skärgårdarna och kustlandet med påföljande invasion av inlandet inte kunde komma i stånd. Mindre enheter gjorde därför åtskilliga spaningsuppdrag i åländska och finska vatten. Ibland påträffade man mindre ryska örlogsstyrkor som då snabbt vek undan."
Det borde vävas in på ett bra sätt att den ryska framstöten 1719 fått konsekvenser för den svenska flottans uppträdand
thread_title:  1720 Var året efter Slaget vid stäcket och den hejdade framstöten mot Stockholm 

message: All literatur på svenska behandlar slaget som "Slaget vid Föglöfjärden"
exempelvis Stormaktens Sista Krig - Olle Larsson s324
Det är möjligt att ryssarna behandlar det som slaget vid Ledsund men det är dom det.
replies: text: Ryssarna kallas slaget för "Slaget vid Grengam (Granhamn)" eftersom det var vid Granhamn mellan Rödskär och Flisö som den ryska galäreskadern låg. Svenskarna däremot kom seglande genom Ledsundet mellan Ledskär och Herröskatan. Ska man vara petig så utkämpades slaget på Ledfjärden eftersom ingendera sidans fartyg (troligen) gick norr om Fjärdgrunden och in i Föglöfjärden. /Kemikungen 10 juni 2010 kl. 16.50 (CEST)
replies: text: :Kan någon hitta Svensk literatur som omnämner slaget som Slaget vid Ledsund? jag är nyfiken på vart det kommer ifrån (Finland? Åland?) för jag har inte hört det annars än på wikipedia, varken i literatur eller på Sjöhistoriska.
replies: text: ::Ja, det är nog framför allt i Finland som slaget omnämns som "Slaget vid Ledsund". Se t.ex Ålandstidningen. Jag har förstått att slag under stora nordiska kriget ibland har andra namn i Finland. T.ex. benämns Slaget vid Hangö udd "Slaget vid Rilaxfjärden" och Slaget vid Storkyro kallas "Slaget vid Napo". /ℇsquilo 23 november 2011 kl. 22.13 (CET)
replies: text: :::Intressant gäller det omvända för slag på svensk mark där vi använder mer lokala namn och finnarna hypotetiskt använder ett annat?
Jag har för mig att slaget vid Stäket omnämnts som slaget vid Stockholm i viss litteratur jag läst. 85.228.58.184 3 april 2012 kl. 23.43 (CEST)

text: Om det i Finland kallas för slaget vid Ledsund, så de som bor i trakten kallar det så, kan det nog vara ett skäl att lyssna på dem. --Stighammar (diskussion) 23 mars 2014 kl. 12.39 (CET)
Möjlig förklaring!
Sitter och tittar på kartan på sidan 152 i "Rysshärjningarna på Ostkusten Sommaren 1719" av "Magnus Ullman". Det är en karta över slaget och för att komma in på Föglöfjärden som slaget utspelades på så seglade den svenska eskadern genom sundet "Ledsund". 
Darkwand~svwiki (diskussion) 22 maj 2016 kl. 21.22 (CEST)
thread_title:  Slaget heter Slaget vi Ledsund i all Svensk literatur 

message: Enligt "Svenska krigets historia" ("Гистория Свейской войны"), förlurade ryssarna 639 man (159 döda). "43 galärer förstörda"? Källor, pls.--Mruslik 4 oktober 2010 kl. 23.27 (CEST)
Ryska källor saknar ofta trovärdighet.
replies: text: : Det var ju visst inbjudna svenskar som räknade ut ryska förluster... --Mruslik 15 oktober 2011 kl. 01.09 (CEST)

text: Källan är "Rysshärjningarna på Ostkusten sommaren 1719" av Magnus Ullman. Källan är klart och tydligt angiven. /ℇsquilo 10 oktober 2011 kl. 21.55 (CEST)
replies: text: : Vilka källor använde Ullman? --Mruslik 15 oktober 2011 kl. 01.11 (CEST)
From russian sources (Letter from Prince Golitsyn to Apraksin of the island of Sanda, 1720 July 31 http://www.proza.ru/2005/06/24-133):  Total damaged 43 galleys, including one galley Wallfisch, 30 rowing, drowned and burned near Frisburg.  82 killed, 203 wounded.
thread_title: Ryska förluster

message: På engelska Wikipedia har man i denna artikel en bild av en rysk galär. Av storleken på människorna verkar årorna vara minst 20 meter långa. Kunde man verkligen hantera så långa åror? Och byggde man galärer med så höga fribord som på den bilden. Konstnären som har gjort målningen var uppenbarligen inte närvarande vid slaget (han är född 1808, alltså är målningen gjord mer än ett hundra år efter slaget), har han fantiserat? Vet någon hur en galär såg ut i verkligheten? Hyperboré (diskussion) 13 juli 2019 kl. 14.31 (CEST)
replies: text: Så här. /Portunes (disk) 13 juli 2019 kl. 15.51 (CEST)
thread_title: Hur såg en galär ut?