Diskussion:Staffan stalledräng

message: Jag får inte riktigt ihop detta med Sankt Stefan (död 35 e.Kr. och Herodes den store (död 4 f.Kr.). Om Herodes dog 4 f. Kr kan han ju inte ha låtit stena Stefan 35 e.Kr?  Handlar det verkligen om samma Stefan? / Elinnea 26 december 2007 kl. 09.12 (CET)
replies: text: Det är två skilda martyrlegender som rörs ihop med en nordisk tradition. Att uppstädning behövs håller jag med om... // OlofE 26 december 2007 kl. 18.37 (CET)
replies: text: :Tack för svar! Hoppas att någon kan reda ut detta. Jag lägger in faktakoll så länge. / Elinnea 28 december 2007 kl. 05.31 (CET)
replies: text: ::Detta borde nog slås ihop med Sankte Staffan (som är en artikel om balladen) och med Staffansvisan. /Pieter Kuiper 29 december 2007 kl. 10.16 (CET)

message: Jag förstår inte varför du FBQ raderade drygt hälften av Staffansskedet den 14 dec och istället ersatte det med ett kryptiskt inslag från en ej längre vedertagen 1800-talsteori. Har återställt den rätta texten vilken jag anser vara mycket viktig som en historisk bakgrund till traditionen. Likaså är referenserna återställda. Kolla upp angivna källor och referenser nästa gång och läs på bättre innan du går in och spolierar en välgrundad och bra text. Bauer valteri 15 december 2010 kl. 17.04 (CET)
replies: text: Jag har angett tydlig källa, som visserligen är tämligen gammal, men tydligt visar att de uppgifter du försöker lägga in är ännu mer föråldrade. Du angav för övrig ingen källa alls, utom en etymologisk beskrivning av ortnamnet Skede - som inte alls belägger att Staffansskedet skulle ha fortida anor.--FBQ 17 december 2010 kl. 17.34 (CET)
replies: text: :Nej nu får du väl skärpa dig! Nu har du ju åter rullat bort all min text vilket medfört att den nuvarande endast återger den kristna versionen. Här bör nog fler få tycka till om saken. Beträffande mina "föråldrade" uppgifter så kommer de verkligen till sin rätt, eftersom Staffansskedet bygger på ett mycket ålderdomligt tema. Man kan säga att den hedniske- och den helige Staffan är två sidor av samma mynt ungefär som julafton och midvinternattsbloten. Vid kristnandet behölls många av de hedniska riterna men de omdanades i kristen skepnad. Detta är inte en upptäckt som enbart har gjorts av Olof Broman utan framgår även i en mängd annan forskning. Om du är intresserad kan du kolla vidare på nätet eller i folkloristisk litteratur, en hel del finns även i Nordiska museets arkiv. Vill du nu vara så vänlig och återställa texten från den 16 dec så jag kan komplettera den ytterligare, samt tillsätta absolut trovärdiga källor. God jul! Bauer valteri 22 december 2010 kl. 16.30 (CET)
replies: text: ::Har inte Biskop Adalberts utsände Stenfinn (Steifinn, Steiffan) ett dugg med det hela att göra? Och Hälsinglands apostel med sina 5 hästar han använde vid missionerandet? Som jag anmärkte vid ett tidigare tillfälle: Företrädesvis unga män med oinskränkt makt över redigering men med bristfälliga kunskaper om mycket annat, bestämmer vad som är relevant.
replies: text: :::Jag förstår inte vad du snackar om. Den sista meningen slår tillbaka på dig själv. Vad har förresten Stenfinn med saken att göra? Han har ju en egen artikel. Dessutom glömde du att sätta ut ditt användarnamn. Bauer valteri 28 december 2010 kl. 16.37 (CET)
replies: text: :::: Om du har modernare källor som anser att fornnordiska anor för de här sederna går att belägga får du gärna lägga till dem, innan dess är det väl lämpligt att inte återställa artikeln.--FBQ 30 december 2010 kl. 13.36 (CET)
replies: text: ::::: Nu är det inte du som ska avgöra vad som är lämpligt eller inte och att jag enbart ska använda mig av "modernare källor" låter lika befängt som att en arkeolog endast skulle få gräva upp moderna föremål ur jorden. Och vad då modernare? Jag hant ju inte ens sätta in min källa. Vad ortnamnsdelen beträffar så var den inte skriven av mig - bara kompletterad. Däremot lät jag skriva in den på nytt efter ditt bortrullande. I nuläget tänker jag alls inte återställa det förhistoriska staffansskedet, eftersom det då åter löper risken att bli spolierat av nån klåfingrig och okunnig klåpare. Bauer valteri 3 januari 2011 kl. 21.39 (CET)
replies: text: :::::: Om du inte vill så skall jag inte fortsätta tjata, men annars hade du gärna fått berätta vilken källan var - det hade kanske jag hade fått hjälp att hitta mer material i ämnet.--FBQ 6 januari 2011 kl. 01.45 (CET)
replies: text: ::::::: Jag  ber om ursäkt om jag var otydlig. Självklart är ålder viktig inom såväl arkeologi som etnologi, som jag har förstått att du liksom jag studerat. Vetenskaperna skiljer sig inte så fasligt mycket åt. Om jag som arkeolog gräver upp en vikingaboplats är det intressant för vikingatiden. Om jag gräver upp en skylt från 1600-talet där det står "här bodde vikingarna" är det intressant ur studiet av 1600-talet. En järnnyckel från folkvandringstid hittad i Uppsala är fortfarande ett intressant arkeologiskt fynd, men att Olof Rudbeck tolkade nyckeln som en trekronorsymbol som bevisade att de tre kronorna i Sveriges Riksvapen stod för Oden, Tor och Frej och brukats sedan järnåldern är intressant ur 1600-talsperspektiv - men säger inget om vikingatiden. --FBQ 6 januari 2011 kl. 10.25 (CET)

text: ::::::: Mitt intresse är att artikeln skall vara korrekt - den får gärna belysa äldre vetenskapliga uppfattningar, men de bör framgå som sådana. --FBQ 6 januari 2011 kl. 10.25 (CET)
replies: text: :::::::: Det finns inga "äldre vetenskapliga uppfattningar" när det gäller traditioner, eftersom dessa står under en ständig förändring genom olika tider beroende på alla de yttre influenser som de kan påverkas av. En tradition löper likt en tråd genom historien och byter ibland skepnad till skillnad mot en vetenskap, som kan bevisas gång på gång från olika infallsvinklar, men ändå alltid är konstant. Ibland klipps tråden av och då upphör traditionen. Bauer valteri 8 januari 2011 kl. 15.45 (CET)
replies: text: ::::::::: Det beror på vad som menas. En beskrivning av en tradition eller en händelse kan ju bara ske här och nu. Om jag observerar och studerar några Staffanryttare 27 december 2011 kan jag bara beskriva vad jag ser (om min beskrivning sedan är trovärdig är en annan sak). Sedan kan jag fortfarande göra vetenskapliga tolkningar kring traditioners ursprung och ålder, om den just samma år, eller om den pågått i miljontals år. 1800-talsetnologer var generellt sett väldigt fokuserade på att hitta "folktraditioner" som alla förutsattes ha närmast oändlig ålder, och ha gått oförändrade genomde decennier. Idag är man mer skeptisk till sådant, och till bland annat folksagornas oeroende av skriftliga källor. Bland annat troddes ju tidigare "Askungen" vara en "Ur-Arisk" saga som med de Indoeurpeiska folken hade spridits över Europa och Asien, en teori som idag är helt föråldrad. Det är ju knappast Staffansryttarna själva som menat sig rida till Odens ära, utan det handlar om en vetenskaplig tolkning - första gången framkastad av Olof Rudbeck d.ä.. Men det kunde ju vara intressant att i artikeln vilka forskare utöver Olof Broman som också anslutit sig till den tankegången. Jag skall som sagt se om jag hittar mer material i ämnet här hemma. Angående hästar i folktro och kopplingen till fornnordisk religion finns ju andra områden där man tidigare var benägen att se kopplingar som man idag dömmer ut - ett annat exempel är de uppländska portliderstolparna.--FBQ 9 januari 2011 kl. 01.13 (CET)

text: Jag upptäckte just någon som framhärdat i tolkningen av Staffansskedet som hedniskt - Eva Wigström, hävdar i Runa 1888 Anders Fryxell och Pehr Gustaf Alander att seden ursprungligen skulle vara hednisk, och väl inte helgad till Oden men till Frej.--FBQ 10 januari 2011 kl. 01.32 (CET)

text: Jag hittade nu ett avsnitt av Sigurd Erixon, som handlar om de folkliga ringränningarna och ryttarlekarna i allmänhet. Han anser själv att tradionerna är medeltida, med ursprung i den medeltida men att :de:Otto Höfler menat seden har ett forntida ursprung. Det framgår i den tyskspråkiga artikeln den moderna synen på Höflers forskning. Jag skulle kunna föra in stycket, men eftersom det inte handlar om Staffan stalledräng utan ynglingalag och deras tävlingar i allmänhet passar det nog inte riktigt.--FBQ 10 januari 2011 kl. 11.12 (CET)
Är Staffansritten en synonym till Staffansskedet? I så fall bör den artikeln infogas här. --90.237.37.133 26 september 2014 kl. 08.59 (CEST)
thread_title:  Staffansskedet 

message: :inlägg hitflyttat från min diskussionssida.Yger (diskussion) 11 september 2016 kl. 05.24 (CEST)
Visan om Staffan Stalledräng är gammal folkmelodi och saknar upphovsman. Den är skriven med tydlig koppling till svensk jultradition. Staffan Stalledräng är således helt kopplad till visan och visan är svensk tradition. Allt vad som står avseende vem Staffan Stalledräng var kopplat till någon annan än den svenska myten kan således betrakta som ren historieförfalskning skapad av kyrkan för att dölja att det fanns ett folkligt motstånd mot kristendomen då den infördes. Den infördes av makten och med våld om så behövdes. Den mest logiska förklaringen till visan om Staffan Stalledräng är således att det förelåg en allmänt spridd myt om mordet på missionären som man kallade Staffan. Genom visan ville kyrkan ge honom en ädel framtoning och visan spreds i de svenska folklagren. Sankt Stefan och Staffan Stalledräng är samma är således kyrkans sätt att förvanska visans ursprung. Att det i svenska folkmelodier till jul skulle sjungas om en fullständigt okänd Sankt Stefan är helt fel. Det jag skriver om Staffan Stalldräng är det enda som till den är befogat. Carl Festin (diskussion) 10 september 2016 kl. 23.51 (CEST)
replies: text: Jag har inte ändrat något av det du här tar upp. Jag bara tog bort den utveckling du gjorde kring Stefan, då denna text bättre passar i artikeln om denna än här.Yger (diskussion) 11 september 2016 kl. 05.24 (CEST)
thread_title:  Mer om Staffan 

message: NE anger staffansskede som synonym till staffansritt. De här två artiklarna överlappar varandra. Det mesta under rubriken "staffansskede" i denna ser dock mest ut som annandagsupptåg - det här är lite rörigt, sederna har förändrats och blandats med varandra. Exakt hur man ska strukturera upp det vet jag inte, men jag tycker nog att staffansskede minst lika gärna kunde omdirigera till staffansritt, som hit. --Gullris (diskussion) 22 december 2016 kl. 14.35 (CET)
replies: text: Hade inte sett den arikeln men ser att den uppenbart behöver faktakollas. Därefter kan man ju alltid omdirigera dit istället.FBQ (diskussion) 22 december 2016 kl. 17.20 (CET)
replies: text: : Den saknar källor men jag kan inte se något kontroversiellt i den. --Gullris (diskussion) 23 december 2016 kl. 02.01 (CET)
replies: text: :: Jo, att den sannolikt har rötterna i förkristna hästtraditioner i samband med julfirandet. Några belägg för det finns inte.FBQ (diskussion) 23 december 2016 kl. 10.49 (CET)
replies: text: ::: Källa: Ugglan ;-) http://runeberg.org/nfcf/0500.html "synes vara en lämning af ett forntida hästoffer" Inte många tror på det idag, nej. Det mest intressanta med Ugglan är väl att artikeln ligger under rubrik Staffansskede. --Gullris (diskussion) 24 december 2016 kl. 03.08 (CET)
replies: text: :::: Ja, men som jag skrivit i den här artikeln ansågs de teorierna redan i Svensk uppslagsbok på 1930-talet som föråldrade. Men omjag får tid kan jag försöka göra något.FBQ (diskussion) 24 december 2016 kl. 10.25 (CET)
replies: text: ::::: Uppgiften struken. Omdirigeringen ompekad.  --Gullris (diskussion) 24 december 2016 kl. 11.55 (CET)
replies: text: :::::: Tack. Jag skall ta och titta på den senare, kanske finns det något att bidra med.FBQ (diskussion) 25 december 2016 kl. 00.04 (CET)

text: :::::: Nu har en IP-adress någon åter lagt in uppgifter om detta som en "annan teori". Den beläggs dels med teorier ur ugglan från 1917 och moderna belägg på hästkult under järnåldern, som dock ingenstans kopplar dessa till Staffan Stalledräng.FBQ (diskussion) 13 december 2020 kl. 10.59 (CET)
thread_title:  Staffansskede - staffansritt