Diskussion:Jan Guillou

message: Jan Guillou är en tvättäkta occidentalist - det vill säga västhatare. Under sin karriär har han aldrig lyckats dölja hur mycket han beundrar förtryck och terror - bara det är riktat mot den västerländska civilisationen. Hans nu nästan 30 år gamla hyllning av Saddam Hussein (en tvättäkta fascist i ordets egentliga bemärkelse) är en skammens bok som i vilket friskt land som helst hade förpassat författaren till samhällets marginal. Framtiden kommer att betrakta Jan Guillou ungefär på samma sätt som man idag betraktar 30-talets så kallade "tyskvänner": som en simpel medlöpare. 81.227.174.94 27 juni 2005 kl.23.14 (CEST)
replies: text: Jag tycker det är synd att den här texten står, om än på en diskussionsida, obestridd. Vad menar du med att han beundrar förtryck och terror? Vad bygger du det påståendet på?

text: Ang. Saddam Hussein så tror jag att han numera inser att han överskattat Saddam, även om texten i artikeln är mycket slående. Saddam kan bli kallad mycket men att kalla honom fascist "i ordets rätta bemärkelse" är jag lite mer osäker på. Självklart beror det på vilken definition man går efter; man kan t.o.m få Carl Bildt att vara en fascist, om man bara har en tillräckligt oklar definiton. OlofJ 10 oktober 2005 kl.22.28 (CEST) PS. Jag tog bort NPOV, då det här är en diskussionsida; meningen med det är att det inte behöver vara neutralt, om jag fattat rätt...
replies: text: :Dessutom, mycket har ändrats på 30 år. För sjutton, mycket har ändrats på tio år. Det var ju knappt ett decennium sedan som USA hjälpte Saddam att bygga upp sina styrkor, och det vet vi ju hur USA ser på Saddam numera. Så att peka på en text som Guillou skrev för trettio år sedan som ett tecken på hur han minsann gillar Saddam är lite naivt, om uttrycket tillåts.Hannibal 11 oktober 2005 kl.10.15 (CEST)
replies: text: ::Och allt som USA har gjort i Mellanöstern har ju bara varit av kärlek till mänskligheten? Därmed inte sagt att Guillo hade anledning att skriva ner Hussein 1977. Varför diskuterar vi det här föresten, jag kan inte se vad det har för koppling till artikeln? --Bysnille 25 juli 2006 kl.23.38 (CEST)
replies: text: :::Saddams parti, Baath-partiet, grundades av en fascist och hade redan när det begav sig kopplingar till Nazityskland, så det är definitivt så att Saddam är fascist.Prezen 21 december 2006 kl. 01.46 (CET)

text: :När boken publicerades 1977 var väl Hussein knappt ens general? Att det oljerika Irak hade en ljus framtid medan Västeuropa var drabbat av lågkonjunktur och oljekris, hur orimligt var det att tro det? Thuresson  ✎ 11 oktober 2005 kl.10.37 (CEST)
replies: text: ::Då var Hussein vice-president och redan de facto härskare i Irak. Boken är skriven till Husseins ära vilket visas av idolporträttet i pärmen.

text: Occidentalist borde väl rimligtvis vara någon som vurmar för det västerländska? Occident=VÄST. Om Guillou vurmar för det österländska är han rimligtvis Orientalist, ORIENT=ÖST. Konstigt att en del verkar vara så dåligt pålästa i västerländska språk. 217.209.93.223 22 juli 2006 kl.02.27 (CEST)
replies: text: : Nja, den palestinske författaren Edward Said myntade 1978 uttrycket Orientalism i en bok med samma namn (utgiven 1978, på svenska först 1993). Med orientalism avsåg han västvärldens stereotypa sätt att se på muslimer och människor från Mellanöstern. På 2000-talet myntades "motuttrycket" occidentalism av Ian Buruma, professor i mänskliga rättigheter och demokrati vid Bard College i USA, och Avishai Margalit, professor i filosofi vid Hebreiska universitetet i Jerusalem. Bland annat har herrar som ex-vis Usama Bin Ladin kallats occidentalist (av massmedia och forskare i VÄST, nota bene!). Kapten Kaos 25 juli 2006 kl.22.37 (CEST)
thread_title: Occidentalistfascisten Guillou som beundrar förtryck och terror

message: Tycker att ordet "rikemansdotter" som används för att beskriva Guillous moders härkomst är väl föraktfullt och det används antagligen bara för att smutskasta Guillou och hans familj. Jag har inga källor om Guillous familjeförhållanden, men nog borde det finnas ett bättre ord vi kan använda istället? --Blenda
replies: text: Håller med. Har gjort ett försök.

text: Är/var hans far verkligen adlig? Jag har läst nånstans (tidningsartikel/intervju) att Guillos far var vaktmästare vid ambassaden och den ende Gauillisten, så när de Gaulle kom till makten sparkades alla utom han som plötsligt blev ambassadör... ingen aning om sanningshalten i detta, dock. / Habj 27 december 2005 kl.12.01 (CET)
thread_title:  "Rikemansdotter" 

message: Jag tycker att artikeln om Jan Guillou (nedan JG) känns rörig: Det saknas struktur för vad som är fakta och vad som är avsett att ge JG en snyting i största allmänhet. Skälet är väl att JG är en mycket kontroversiell person (se rubr "Occidentalistfascisten Guillou som beundrar förtyck och terror" ovan, jag tycker att detta inlägg från den anonyma användaren är mycket talande!).
Vad jag saknar är renodling: Biografin borde innehålla rena fakta: Var är han född och när; uppväxtförhållanden; studier; var har han arbetat och när; ev hans familjeförhållanden (äktenskap, skilsmässor, barn); när skrev han vad?; var har han bott.
Under rubrikerna "TV" och "Journalistik i dags- och veckopress" kan tas upp vad han har gjort i resp medier. Sedan bör vi tillföra en rubrik som jag inte riktigt vet vad vi ska kalla den, men en idé är "Kontroversiell debattör" eller något sådant, där vi NPOV kan redgöra för vad JG sagt i olika frågor och vad hans vederdelomän har sagt. Vad tror ni om det? Kapten Kaos 16 juli 2006 kl.09.27 (CEST)
replies: text: Det låter utmärkt. Jag har också tänkt på att artikeln behöver städas och göras mer NPOV.--Fyrfatet 16 juli 2006 kl.10.18 (CEST)
thread_title:  Rörigt och ej NPOV 

message: På vilket sätt skulle USA ha gett stöd till Hussein på 1990-talet? JGs mor har ifrågasatt sanningshalten i Ondskan och säger att det inte alls var så som JG beskriver det. SingleStar 22 juli 2006 kl.02.47 (CEST)
replies: text: Det där med USA:s stöd är bara en av de olyckliga formuleringarna i den här artikeln, se vad jag skrivit ovan. Vad som syftas på är troligen IRANGATE-skandalen m m på 80-talet under Reagan-administrationen under Iran-Irakkriget, fram till början av Kuwaitkriget som är tämligen obestritt (se en:U.S. support for Saddam during the Iran-Iraq war). Lika oomstritt som att USA verkligen inte skulle ha "hjälpt Saddam" (eller Irak) under 1990-talet och framåt. Det där tror jag är en redigeringsfråga som går att åtgärda i JG-artikeln.

text: Vad gäller misshandeln av JG som barn, [se http://www.expressen.se/expressen/jsp/polopoly.jsp?d=10&a=75936 Artikel i Expressen om saningshalten i Ondskan] (länken ligger redan på Ondskan, så är Ondskan en roman om en huvudperson som heter Erik. Inte en självbiografi av JG. Sedan har folk valt att tolka romanen som självbiografisk och börjat jämföra "sant" med "falskt". JG har lagt bränsle på den brasan, genom att i intervjuer och i andra sammanhang hävda att det som han skrev i Ondskan skulle vara självupplevt. Han har även gjort andra uttalanden om Solbacka internatskola, där han själv gick och jämställt den med romanens Stjärnsberg.

text: Vad som är principiellt viktigt för oss här på WP skulle i så fall vara: Blev JG misshandlad som barn/ung av sin styvfar eller inte? Det är tre personer som säkert vet svaret på den frågan. JG, som hävdar att det var så; JG:s mor som hävdar motsatsen och JG:s styvfar (som inte har uttalat sig och nu är död). Kapten Kaos 22 juli 2006 kl.04.20 (CEST)
thread_title:  Om USAs stöd till Hussein och om Ondskan 

message: Hur är det med JGs namn?
På http://www.cappelen.no/main/forfatter.aspx?f=7027 anges det vara: 
Jan Sverre Lucien Bottolvsen Guillou
Benkeboy 11 augusti 2006 kl. 16.19 (CEST)
replies: text: På www.birthday.se sökte jag på förnamn: Jan Efternamn: Guillou och jag fick fram

text: 1. Jan Oskar Sverre Lucien Henri Guillou, Stockholm

text: Fyller 63 år om 159 dagar, född måndagen den 17 januari 1944.

text: + Lägg till i mina favoriter, Stjärntecken: Stenbocken

text: Så jag tror den norska sajten har missat lite och lagt till lite. SingleStar 11 augusti 2006 kl. 21.49 (CEST)

text: Om man googlar bottolvsen får man 349 träffar. De flesta är ju helt ovidkommande, men det finns något tjog som handlar om Jan Guillou och som anger "Bottolvsen Guillou" i hans namn. De flesta av de träffarna är norska och är mest olika nätbokhandlar som säljer hans böcker. Några intressanta träffar:
* italienska WP (!) har en artikel om JG och anger efternamnen Bottolvsen Guillou. Tyvärr förstår jag inte italienska, men det verkar vara en översättning av den svenska artikeln.
* www.answers.com har en artikel, som verkar vara översatt till engelska ordagrannt efter svenska WP:s artikel.
* [http://www.flashback.info/archive/index.php/t-321747.html detta inlägg på Flashback.com som handlar om Carl-Gustav von Rosen och JG.

text: Hälsningar Kapten Kaos 11 augusti 2006 kl. 22.19 (CEST)

text: Tillägg: Varken WP:s artikel på nynorsk, norska (bokmål) eller på danska har Bottolvsen med i namnet. Kapten Kaos 11 augusti 2006 kl. 22.26 (CEST)
Bottolvsen var JG:s mammas flicknamn
Här i Finland körs just nu en trailer för nya Hamilton-filmen på TV. I den här trailern förekommer texten "Perustuu Jean Guiolloun romaaniin..." (eller något snarlikt), typ "Baseras på Jean Guillous roman...". Det är första gången jag sett hans förnamn stavas på denna franska fason. Tyvärr har jag ingen källa till detta, förutom mina egna ögon. Om någon har bättre Google-fu än jag -- eller möjlighet att tanka ner TV-reklam digitalt och spara någonstans -- så skulle vi ha en källa att hänvisa till, ifall det anses värt att ta med i artikeln.--CRConrad 13 februari 2012 kl. 11.24 (CET)

text: Det är fullt möjligt att det är en ren tabbe från trailerkonstruktörernas sida, och i så fall inte värd att omnämna. I finskan förekommer inte sje-ljudet (annat än i enstaka lånord) och franska Jean uttalas därför ofta som svenska Jan. Detta i kombination med efternamnet gör hyperkorrektion mycket förståelig. --LPfi 13 februari 2012 kl. 13.30 (CET)
replies: text: :Ja, det var just det jag funderade på. Troligast är hyperkorrektion, men å andra sidan är det kanske inte alls omöjligt att han själv kallar sig så ibland? Det är ju olika former av samma namn, så man kunde gott tänka sig att när han skriver in sig på hotell i Frankrike gör han det som "Jean" för att göra det lättare för personalen att fatta, med motivering typ "Här stavas ju Jan så". Och så kom jag att undra om någon hade kommit fram till att det skulle vara slagkraftigare att marknadsföra honom så internationellt; ser det kanske bättre ut när för- och efternamnet liksom språkligt passar ihop lite bättre? Nä, OK, kanske lite långsökt... Och med sje-ljud i början skulle han ju här i Finland behöva skrivas Šean, med samma skrivsätt som i šekki (check) eller Moskvitš! :-) Så visst, jag var troligen helt ute och cyklade, det är nog som du säger bara en felskrivning av någon som trodde att ett 'e' ramlat bort av misstag.--CRConrad (disk) 15 mars 2012 kl. 09.00 (CET)
thread_title: Namnet

message: Är de någon som vet om Guillou har gjort värnplikt? Sånafall som vad? För att skriva en bok som t.ex I nationens intresse så måste man veta en hel del om dykning bland annat, kan Guillou ha gjort lumpen som attackdykare? Anybody... 
replies: text: Jag har ingen aning, men det finns ju en möjlighet att Guillou, som är journalist, har gjort research om ämnet. Jämför t.ex. om man skulle påstå att Jules Verne bör ha gjort en månresa för att kunna skriva Från jorden till månen. Med vänliga hälsningar, Hannibal 20 augusti 2006 kl. 22.23 (CEST)
replies: text: :Jo visst kan man göra research, de gör ju alla författare men så detaljrikt som han beskriver kan man ju inte precis lära sig av över internet. Fattar inte vad han har fått allt ifrån, så de skulle verkligen vara intressant o få reda på om han någonsin gjorde värnplikten. //Mr Bullitt 21 augusti 2006 kl. 00.30 (CEST)
replies: text: ::Han mönstrade och ryckte in i lumpen men blev hemförlovad när någon av Herrtidningarna skrev ett repotarge om en fransk medborgare (Guillou) i kronans tjänst. Janee 21 augusti 2006 kl. 12.01 (CEST)

text: ::Om jag minns rätt ryckte Guillou in i flottan. Guillou var fransk medborgare och visade upp sitt franska pass men av oklar anledning gjorde det ingen skillnad. I april 1966 uppmärksammades detta av flera tidningar och Guillou blev hemförlovad. Thuresson 22 augusti 2006 kl. 13.52 (CEST)
replies: text: :::Jan Guillou har aldrig varit attackdykare. därimot har han bla frågat attackdykare, om allt med dykning och vapen.
Janne har varit på väg att göra svensk värnplikt två gånger. Den första gången var det han själv som genom en artikel i FiB/Aktuellt uppmärksammade myndigheterna att han var fransk medborgare, efter att först ha fått myndighetena att påstå att det är omöjligt för utländska medborgare att göra lumpen i Sverige. Denna journalistiska taktik har varit ett kännemärke för Jannes journalistik genom åren. 
Det andra tillfället var när han så småningom inkallats till Kustartilleriet där han försökte bli elitsoldat - kustjägare. Nu var Janne något till åren kommen så man beslöt att istället sätta honom som motorman på färjan mellan Vaxholm och Rindö. Försvaret slapp då att slänga ut honom - han skrev själv och bad att få slippa göra sin värnplikt. JockevB 6 juli 2008 kl. 15.13 (CEST)
thread_title: Jan Guillou gjort värnplikt eller ej?

message: Hej,
Jag kombinerade delen av biografin som handlade om hans journalistiska karriär och sektionen om journalistik till en enda sektion, "karriär som journalist". Samma sak ska väl inte stå på två ställen?
Jag skrev också om delarna om Irak och Israel lite. Jag skrev att misären och grymheterna kom efter att JG gav ut boken. Argumenten mot sanktionerna och påståendet om USAs stöd kan väl hållas till artikeln om Irak. Den här artikeln ska väl handla om JG själv.
Samma sak med Israel, tog bort argumentet för att Israel är rasistiskt och skrev helt enkelt att det är JGs ståndpunkt att Israel är rasistiskt.
Jag tycker nu att artikeln är någorlunda opartisk, men den skulle kanske behöva lite mera material om JGs positiva journalistiska prestationer, inte bara hans misslyckanden. Tycker ändå att styckena om Irak och Israel är ärligt skrivna, men när det inte finns liknande information om hans bättre prestationer ser artikeln ut att vara vinklad åt höger.
--Ace90 27 november 2006 kl. 19.35 (CET)
----
Med Per Ahlmark som källa påstås att JG varit ha varit medlem i en viss organisation och under den månaden ha drivit gerillakrig. Uppgiften om att han varit gerillakrigare på riktigt förfaller ganska orimlig. För att bli gerillakrigare behöver du sannolikt någon utbildning om din uppgift. Dessutom måste en gerillakrigare kunna smälta i den omgivning han skall verka i osv. Även för en person som JG förfaller det vara en orimlig uppgift, annat än i fantasins värd, att som svensk med fransk påbrå klara denna uppgift på en månad. Däremot kan naturligvis JG ha varit på platsen, han har troligen haft viss sympatier osv. Om inte uppgiften kan bekräftas av någon annan mer trovärdig källa så tycker jag att detta avsnitt skall strykas eller skrivas om.
replies: text: Menar du att Sveriges före detta vice statsminister inte skulle vara en trovärdig källa? /85.226.54.247 27 november 2006 kl. 23.38 (CET)
----
Som ett tips så tas man på större allvar om man registrerar eller åtminståne skriver ut sin signatur.
Det gick att läsa boken online . Så här står det:
 16. Guillou blottar sig
 För drygt 20 år sen hade jag ett antal debatter om Israel med Jan Guillou.
 Rubriken brukade lyda: ”Fred – men hur?” För Guillous del
 borde den ha hetat: ”Krig – men hur?”
 I Lektyr hade Guillou nämligen tryckt ett stort uppslaget reportage
 från sitt eget gerillakrig mot den judiska staten (nr 38 1969). Ingressen
 sade: ”Med licenstillverkad svensk kpist drog han under en
 månad runt i gränsbergen. Under ständigt bombhot var han med om
 att planera anfall mot israeliska posteringar.” Artikeln var prydd
 med många häftiga fotografier, som visar Guillou i aktion med olika
 vapen i händerna.
 Det var Demokratiska Folkfronten (DFLP), en av de mest våldspräglade
 grupperna, som Guillou tjänade. Han skriver själv att dess
 marxistiskt-leninistiska program inte enbart gällde kampen mot Israel
 utan syftade till revolution i hela Västasien och ytterst ”hela världen”.
 – Ser ni att ljusen från kibbutzerna redan börjat tändas? Dit ska vi
 i morgon natt, meddelade chefen för Guillous terrorgrupp någonstans
 i Jordandalen.
 Guillou hyllar chefens mod inför risken att beskjutas, t ex den
 ”natten då vi skulle över Jordanfloden och placera sprängbomber
 utefter vägen på den israeliska sidan”. Nästa eftermiddag kunde
 Guillou se hur ”en av tidbomberna på avsatt tidpunkt exploderade
 där borta . . .”
 Det var alltså inte bara flickor som klädde av sig i Lektyr; Guillou
 blottade sin ytlighet och extremism. Några år senare gav han (tillsammans
 med Marina Stagh) ut boken Irak – det nya Arabien (1976).
 Här ser vi en reporter, som skryter med... (forstsätter om Irak)
(Jag läste inte hela boken, gjorde bara en sökning på "lektyr").
Ahlmark är ju knappast en neutral källa, men jag antar att han har rätt i sak - och då duger han väl som källa? 
Har det inte skrivits en bok om Ahlmark? Någon författare som i sin tur kritiserade Ahlmarks åsikter? Hittade inget om det med google men är ganska säker på att en sådan bok finns.
Bara för att man är "svensk med franskt påbrå" är väl man inte nödvändigtvis en dålig gerillakrigare :) Tusentals svenskar utbildas ju till det varje år... Värnplikt har ju JG nog utfört. --Ace90 28 november 2006 kl. 14.46 (CET)

text: Janne har inte gjort någon värnplikt (v.g. se stycken ovan, Jan Guillou gjort värnplikt eller ej?). Det finns ingen grupp som heter DFLP. Dels finns PFLP och DPFLP, den senare en utbrytning ur PFLP. Det är i PFLP om Janne varit verksam under många år. PFLP har underlång tid stötts av Palestinagrupperna i Sverige och KPML(r) ochmånga svenska läkare och sjuksköterskor har tjänstgjort iLibano och sytt ihop skadade PFLP-soldater. Både PFLP och DPFLP är ansedda som terroristorganisationer i Sverige och utomlands. JockevB 6 juli 2008 kl. 15.13 (CEST)
thread_title:  Omstrukturering och bättre formuleringar 

message: Jag skummade igenom artikeln i all hast samtidigt som jag lyssnar till mannen som just nu talar i televisionen. Jag såg stycket "Privatekonomi" och jag undrade, vad i tusan har det för allmänintresse? Okej, det är intresse för alla dåliga tidningar som Aftonbladet, Expressen och liknande - men för en encyklopedi. Jag flyttar in det stycket hit, i väntan på diskussion. --Jabłko 12 februari 2007 kl. 22.32 (CET)
===Stycket "Privatekonomi" från artikeln===
Taxerad inkomst i Sverige (baserad på Skattemyndighetens offentliga uppgifter ur deklarationen)
*2005: 10 809 300 SEK
*2004: 8 388 900 SEK
Tycker man kan ta bort stycket. Sitter också och ser interjuven med han.Wolfmann 12 februari 2007 kl. 22.36 (CET)
====Referenser====
thread_title:  Privatekonomi 

message: Taxerad inkomst i Sverige (baserad på Skattemyndighetens offentliga uppgifter ur deklarationen)
*2005: 10 809 300 SEK
*2004: 8 388 900 SEK
Tycker man kan ta bort stycket. Sitter också och ser interjuven med han.Wolfmann 12 februari 2007 kl. 22.36 (CET)
====Referenser====
thread_title: Stycket "Privatekonomi" från artikeln

thread_title: Referenser

message: Enligt intervjun i Kanal 5 idag så gjorde Guillou endast ett reportage med DFLP, han var inte stridande. Hur trovärdigt är det egentligen att en svensk journalist krigar med en gerillagrupp?--Crocuta 12 februari 2007 kl. 22.42 (CET)
Finns inga bevis att stred.Wolfmann 12 februari 2007 kl. 23.55 (CET)
thread_title: Gerillakrigare

message: Varför är Anne-Marie Skarp omdirigerad till Jan Guillou? Är det brukligt att okända fruar omdirigeras till sina män? Om hon inte har material nog till en egen sida ska hon väl inte finnas alls på Wikipedia? Eller?
--Barfotahippien 3 december 2007 kl. 13.20 (CET)
replies: text: Hon har en egen sida nu, eftersom hon inte alls är "okänd". Den här typen av problem uppstår tyvärr när den första artikelskribenten i bästa välmening gör rödlänkar av personer/begrepp som uppfattas som möjligen intressant och på något annat håll kanske någon tycker att det saknas material till en egen artikel, men att man kan ju länka till den artikel hon nämns i... Säg gärna till om du hittar fler exempel av den här typen. Mvh Jorva 14 januari 2008 kl. 01.17 (CET)
thread_title: Anne-Marie Skarp

message: På vilket sätt är meningen "Guillou är ateist" relevant att ha med i inledningen till artikeln? Med tanke på att ungefär 85% av alla svenskar är ateister idag vore det väl mer uppseendeväckande om han var religiös. Popperipopp 30 januari 2008 kl. 16.33 (CET)
replies: text: :Bland annat därför att Arn-serien handlar mycket om religion och religiösa ställningstaganden på ett sätt som de flesta nog uppfattar som ganska docerande. Jag tror inte att 85% av alla svenskar har gjort ett aktivt ateistiskt ställningstagande, t ex döps de flesta (etniskt) svenska barn fortfarande i kyrkan, något som inte går ihop med en ateists livsåskådning. Däremot kanske ca 50-60% inte har gjort något religiöst ställningstagande, men det är inte samma sak som att vara ateist. Jorva 30 januari 2008 kl. 17.51 (CET)
replies: text: ::Det stämmer inte. Enligt en undersökning som gjorts är 85% av alla svenskar icke-troende. Se den här länken. I vilket fall som helst är det där din egen uppfattning och jag skulle gärna se några belägg för att "de flesta" har en förförståelse om att Guillou skulle vara religiös. Popperipopp 30 januari 2008 kl. 18.12 (CET)
replies: text: :::85% svenskar tror inte på Gud, enligt en av de undersökningar som redovisas i länken, men det är inte samma sak som att vara ateist. De kan t ex vara agnostiker, vilket en annan redovisad undersökning omtalar. Endast 17% identifierar sig själva som ateister, vilket stämmer ganska väl med mitt antagande ovan, och jag skulle tro att uppgiften finns med i artikeln på grund av att Guillou själv vid något tillfälle definierat sig som ateist. Jag har inte påstått att "de flesta" har en förförståelse om att Guillou skulle vara religiös och jag tänker därför inte belägga det. Jag skrev att det är relevant eftersom det är en väsentlig ingrediens i en del av hans böcker och med det menar jag att det kan finnas ett allmänintresse av att veta var han står privat i religionsfrågor. Jorva 30 januari 2008 kl. 19.12 (CET)
replies: text: ::::Vi skulle kunna ha en lång diskussion om agnosticismens förhållande till ateismen, men vi lämnar det därhän. Jag uppfattade dig som insinuerandes att de flesta uppfattar honom som religiös, och jag tror också att det var det du menade. Jag håller med om att uppgiften är av visst intresse, men den bör inte stå i inledningen. Återigen, det bygger på dina egna spekulationer om läsarnas förförståelse av Guillou; om det inte är så att du menar att de flesta tror att han är religiös så förstår jag inte varifrån allmänintresset skulle komma ifrån. Popperipopp 30 januari 2008 kl. 19.19 (CET)
replies: text: ::::: Jag har redan sagt att det inte var det jag menade. Om du hävdar att jag menade det så hävdar du samtidigt att jag uppsåtligt ljuger. Då är du dels fruktansvärt oförskämd och dels är det då fullständigt meningslöst att försöka förklara någonting eftersom du föredrar att diskutera med din halmfigur, men jag gör ett sista försök: Jag menade att "folk" kan ha ett intresse av att veta hur hans personliga förhållande till religion ser ut. Detta på grund av att religionsfrågan på flera plan (t ex personlig tro/tro som maktredskap och islam/kristendom) är central i böckerna och det sätt som denna beskrivs på har, som mycket av Guillous skönlitterära produktion, en docerande ton. Jag vill minnas att Guillou själv ifrågasatt det sätt som muslimer framställs på i massmedia i väst (han exemplifierade med CNN), men jag har ingen källa på det just nu. Vid något annat tillfälle, som jag tyvärr inte heller har noterat källa för, medger han att om han genom sina böcker kan få människor som normalt inte skulle göra det att börja reflektera över de ämnen han behandlar har han uppnått ett av sina syften med att skriva böcker; (alltså ett docerande syfte). Jorva 30 januari 2008 kl. 19.49 (CET)
replies: text: ::::::Det största hotet mot diskussionen just nu är inte min påstådda oförskämdhet utan din oförmåga att hålla dig lugn. Jag upplevde det som att du modifierade ditt ursprungliga inlägg ja, och om du vill kalla det för att jag påstår att du ljuger får du väl göra det. Jag skulle inte vilja kalla det för det. Nu till sakfrågan: Jag har läst flera av Guillous böcker och en mängd av hans krönikor och jag har inte alls upplevt det som att han skulle skilja sig från medelsvensson i frågan, och jag blev inte alls särskilt nyfiken på var han står i religiösa frågor. Du får ursäkta mig, men jag förstår inte vad hans docerande syfte har att göra med hans ateism. Popperipopp 30 januari 2008 kl. 20.03 (CET)
replies: text: ::::::: 1) Men hänsyn till vad jag blir anklagad för är jag förvånansvärt lugn. Jämfört med mitt normalläge är jag märkbart frustrerad över det faktum att ingenting som jag säger verkar gå in. 2) Du är inte världens mått. 3) Att "folk" kanske vill veta om han har någon agenda med det han skriver och hur den iså fall ser ut. Det kan väl ändå inte vara så svårt att räkna ut. Jorva 30 januari 2008 kl. 20.16 (CET)
replies: text: :::::::: 1) - 2) Det har du rätt i, men det har jag heller inte påstått. 3) För mig var det svårt att räkna ut, ursäkta. Men det är inte är vår uppgift att avslöja skribenters agendor. Vi två kommer inte att enas om detta, så vi kan väl kompromissa och säga att relevansen bör förtydligas genom att satsen "Guillou är ateist" före- eller eftergås av en sats som beskriver varför detta är intressant? Popperipopp 30 januari 2008 kl. 20.29 (CET)
replies: text: :::::::::Jag tycker att det är ännu mindre Wikipedias uppgift att skriva "folk" på näsan varför de söker efter en viss uppift; de vet de bäst själva. Tänk om alla uppgifter skulle förses med relevansmotiveringar av det slaget: "Apelsiner innehåller C-vitamin, vilket kan vara intressant att känna till för dig som..." Eller hur hade du tänkt formulera det? Jorva 30 januari 2008 kl. 20.44 (CET)
replies: text: ::::::::::"Guillou har skrivit omfattande i religions-relaterade ämnen, men är själv ateist" till exempel. Popperipopp 30 januari 2008 kl. 20.48 (CET)
replies: text: :::::::::::Hmmm... det är åt rätt håll. Vad sägs om "I romanerna om Arn Magnusson har Guillou skildrat djupt religiösa personer, såväl muslimer som kristna. Guillou själv är dock ateist." Jorva 31 januari 2008 kl. 21.20 (CET)
replies: text: ::::::::::::Det låter bra tycker jag! Popperipopp 31 januari 2008 kl. 21.38 (CET)
thread_title: Ateism

message: Enligt susning.nu ska Guillou en gång ha varit medlem i Kommunistiska förbundet marxist-leninisterna (KFML). Någon som vet ifall denna uppgift stämmer och finns det isåfall någon mer trovärdig källa än susning till det? Enligt ett reportage i Sveriges Radio ska han ha ingått i kretsen kring Clartéförbundet som i sin tur stod KFML nära, men inget sades där om han varit medlem i något parti. /Slartibartfast 27 februari 2008 kl. 22.07 (CET) 
replies: text: Janne var medlem i SKP (tidigare KFML) i cirka sex månader. Detta var strax innan han och hans dåvare hustru, Marina Stagh (utrikesredaktör på SKPs tidning Gnistan), skulle åka till Irak på ett halvår för att skriva en hyllningsbok åt Saddam Husein. Jannes och Marinas bok hör, tillsammans med Janne Myrdals hyllning till diktaturen i Kamdbodja, till de värsta hyllningar som tillägnats utländska mördare och diktaturer. Läs "Irak – det nya Arabien" (1976) och döm själva. Anledningen till att Janne bara var medlem i sex månader berodde på att han krävde att slippa betala sin månatliga medlemsavgift till partiet eftersom han var bortrest. SKPs ledningen tyckte tvärtom att han skulle betala dubbel avgift eftersom han inte utförde sin arbetsplikt (kommunistiska kaderpartier som SKP kräver både arbets- och studieplikt för den som är medlem). Resultatet blev att Janne vägrade betala och sålunda uteslöts ur SKP. JockevB 6 juli 2008 kl. 15.13 (CEST)
replies: text: : Tack för svaret! /Slartibartfast 7 augusti 2008 kl. 20.09 (CEST)
thread_title:  KFML? 

message: Skall man verkligen ha med länkar till betaltjänster? Ser väl ut som reklam? GhostRider  15 mars 2008 kl. 13.41 (CET)
replies: text: Jag reagerade också på det. Samtidigt är det där som JG skriver regelbundet, så jag ville inte ta bort den helt. Jorva 15 mars 2008 kl. 16.05 (CET)
Det räcker väl med att det står i artikeln att han har en kolumn i Aftonbladet? Det är ju inte så svårt att hitta dem menar jag.--Crocuta 15 mars 2008 kl. 17.47 (CET)
thread_title:  Externa länkar 

message: Keith Cederholm är omdirigerad hit. Vi borde verkligen redogöra för fallet Keith Cederholm, och den här artikeln är nu såpass lång att en egen artikel kunde vara på sin plats. // habj 20 juli 2008 kl. 23.26 (CEST)
thread_title:  Keith Cederholm 

message: Jag anser att Jan G inte är eller var en spion. Jag definierar då en spion som någon som utger sig vara något annat än vad de egentligen är och undersöker något på uppdrag åt en annan nation eller företag (industrispionage). Någonstans måste ju gränsen dras, annars blir alla grävande journalister definierade som spioner. Marek Pola 23 oktober 2008 kl. 10.16 (CEST)
replies: text: Jag såg den redigeringen igår, men fakta är väl at Jan är dömd till fängelse för just spioneri? GhostRider ♠ 23 oktober 2008 kl. 11.17 (CEST)
replies: text: :Förvisso, men jag anser ändå att då blir ju alla grävande journalister eller nyfikna amatörer klassade som spioner, och så kan vi väl inte ha det? Det känns också lite väl tufft att likställa Jan G med spioner som under krigstid eller kalla kriget springer med hemliga dokument till en annan nation. Marek Pola 23 oktober 2008 kl. 16.55 (CEST)
replies: text: ::Jag håller nog med dig ändå. Kategorin spioner bör vara förbehållen personer som Bergling, Kim Philby, Ethel och Julius Rosenberg. GhostRider ♠ 23 oktober 2008 kl. 17.06 (CEST)
replies: text: :::Användares subjektiva tolkning av vad en spion är ingen orsak att inte ta med honom i en kategori. Kategorier är för att läsare skall kunna se en översikt av svenska spioner, Jan G är en DÖMD sådan och kanske sveriges 3:e kändaste sådan efter Wennerström och Bergling, och skall sådeles kategoriseras. Alla dömd är 100% klart givna i en sådan kategori, däremot kan man fråga sig om attachér och diplomater pga diplomatisk immunitet inte kan dömmas skall vara med eller men där får då en individuell bedömning göras eller omvärldens konsensus. Att diskutera om en DÖMD spion som skall vara med i en sådan kategori är för mig totalt ologiskt. Att dina förutfattade meningar som hur en spion ser ut och agerar, är totalt irrelevant. Spioner har funnits under flera tusen år i fredstid och krig, att du associerar spioner med just kalla kriget är också irrelevant. --90.224.5.75 23 oktober 2008 kl. 17.13 (CEST)
replies: text: ::::Hur skiljer du på en grävande journalist och en spion? Jan G är inte känd som spion utan främst som en journalist som avslöjade IB för allmänheten och numera också som författare. Bara för att någon blivit dömt för spioneri behöver det inte innebära att vederbörande klassas som spion. På den tiden var ju avståndet mellan domstolarna och den politiska makten mindre, frågan är om han hade blivit dömt för spioneri idag? En spion är enligt min mening endast någon som spionerar för en främmande makt. Marek Pola 24 oktober 2008 kl. 10.15 (CEST)
replies: text: :::::Som sagt Användares subjektiva tolkning av vad en spion är ingen orsak att inte ta med honom i en kategori. Vi på wikipedia skall inte värdera hurvida om han hade blivit dömd idag, skall man ge sig in på det spåret så är borde varenda bioagrafi omstrukureras, han blev dömd. Wikipedia skall inte värdera. Att man är mer känt som författare är möjligt och det är inget faktum som skulle stå i konflikt med att ha han i en spionkategori. Läsaren får själv bedömma om de tycker han är en spion i []. Han dömdes och skall sådeles innefattas i kateogrin. Hade kategorin hetat kategori:Spioner enligt den populärkulturella sinnnesbilden så möjligtvis så kanske han inte hade passats. Det står i artiklen tom att han blev dömd för spioneri, och kan knappast anses om anmärkningvärt att han innefattas i en sådan kategori. --90.224.5.75 24 oktober 2008 kl. 16.41 (CEST)
replies: text: ::::::Du svarade inte på min fråga. Marek Pola 25 oktober 2008 kl. 10.11 (CEST)
replies: text: :::::::Villen fråga. Om hur man skiljer på en grävande journalist och en spion, ja flera saker. Det ena utesluter inte det andra. Journalister är dessutom en väldigt vanlig grupp som ägnar sig åt spioneri och underrättelseverksamhet.--90.224.5.75 25 oktober 2008 kl. 17.05 (CEST)
replies: text: ::::::::Då tycker jag du ska lägga in alla grävande journalister i kategorin också, t.ex. Janne Josefsson och Peter Bratt. Marek Pola 25 oktober 2008 kl. 19.34 (CEST)
replies: text: ::::::::: Janne Josefsson förstår jag inte. Förklara hur du resonerat där om han har gjort sig skyldig till tryckfrihetsbrott enligt 4:e paragrafen kap 7 i Tryckfrihetsförordningen. Grävande journalistik är inte det samma som göra sig skyldig till spioneri. Du verkar ha svårt att förstå. Men Peter Bratt är given. Du kan givetvis lägga in honom i kategorin.--90.224.5.75 25 oktober 2008 kl. 19.48 (CEST)

text: ::::::::: Vi kan hålla på i det oändliga. Jag tycker fortfarande inte Jan G kan klassas som spion. Eftersom det inte råder konsensus tycker jag det var fel av dig att ändå lägga in artikeln i kategorin tidigare ikväll, speciellt som det handlar om en levande person där man måste vara extra försiktig (se överst). Marek Pola 25 oktober 2008 kl. 21.11 (CEST)
Han dömd för att vara spion.Alltså är han det ur ren neutralt synsätt de är så vi ska skriva på wikipedia.Wolfmann 25 oktober 2008 kl. 22.17 (CEST)

text: Njae, självklart ska vi vara neutrala men frågan är om det inte är missvisande att lägga in personer som Guillou i kategorin Spioner. Det mest korrekta vore kanske att ha en kategori för "Personer dömda för spioneri" och en kategori med "Spioner", men även det vore svårförståeligt för den som möter kategorierna för första gången. Min poäng är i vilket fall som helst att man bör göra skilnad på personer dömda för spioneri och personer som faktiskt medvetet ägnat sig åt spioneri i ordets egentliga bemärkelse. Popperipopp 26 oktober 2008 kl. 12.56 (CET)
replies: text: :Jag tror många (med mig) tycker att varken Bratt eller Guillou ägnat sig åt spioneri i ordets egentliga betydelse, utan snarare har avslöjat en olaglig verksamhet som pågått med beskydd av statens högsta ledning. Det är därmed missvisande att kategorisera Bratt och Guillou som spioner. Att definiera spion som en person som dömts för spioneri är i detta fall missvisande. Ulner 26 oktober 2008 kl. 21.13 (CET)
replies: text: ::Vad du tror andra personer tror är irrelevat. Wikipedia skall inte värdera. Är man intresserad av ämnet så fråga så får läsaren fördjupa sig i ämnet och själv bedömma om denne tycker Jan G ägnade sig åt spioneri. Wikipedia skall bedömma åt läsaren, det är upp till läsaren själv.--90.224.5.75 26 oktober 2008 kl. 21.49 (CET)
replies: text: :::Men visst är det en värdering om vi skriver att Jan Guillou är en spion, eller hur? Oavsett om vi kategoriserar honom som spion eller inte så gör vi en värdering av frågan. Ulner 28 oktober 2008 kl. 21.24 (CET)
Håller med dig nu tänkt efter går inte definiera person bara efter om dom är dömd eller inte.Wolfmann 26 oktober 2008 kl. 21.18 (CET)

text: Det är väl rätt klart att Guillou inte är en spion, han arbetade ju inte för främmande makt utan straffades för att han och Bratt avslöjat för staten generande uppgifter. Man kan jämföra med sovjetiska dissidenter som straffades med att bli inlåsta på mentalsjukhus, de blev ju inte mentalsjuka för det. Dessutom måste wikipedia undvika att publicera uppgifter som kan leda till stämmningar för förtal (vilket detta kanske öppnar för?). --Crocuta 30 oktober 2008 kl. 15.28 (CET)
Jag har lagt till :Kategori:Svenskar dömda för spioneri, så är det upp till varje läsare att avgöra om det innebär att Guillou är spion eller inte. Ghostrider ♠ 4 maj 2009 kl. 18.05 (CEST)
Vad är problemet, Guillou hjälpte till att avslöja IB, men nu vet vi inte längre om han gjorde det som grävande journalist eller om han fick uppgifter/resurser av KGB för att göra det? Hur mycket mer spion kan man bli? Har svårt att tro att vi kommer att få en sann bild av detta någonsin, men kanske kommer KGB att redovisa sina räkenskaper i framtiden. Vidare kommer det vara svårt att tro något som han säger om detta, så till slut kommer det att stykas som gissningar... --Pelle65 28 oktober 2009 kl. 21.07 (CET)
thread_title:  Spion? 

message: Hur lång är han? Crabbofix 21 april 2009 kl. 22.21 (CEST)
replies: text: Ingen aning, men enligt vissa skall han ha världens kortaste armar i förhållande till som kropp. Ghostrider ♠ 21 april 2009 kl. 22.22 (CEST)
replies: text: :Det är bara för att han alltid har armarna i kors över bringan på bild som folk tror det. Om det finns något sådant rekord hålls det nog av en eskimå. :> /Strausszek 27 oktober 2009 kl. 03.15 (CET)
thread_title:  Längd? 

message: Någon har lagt in en rad i artikeln om dagens avslöjande i Expressen om att han skulle ha varit spion. Är det inte lite tidigt att införa detta, med tanke på anklagelsens grava art? Borde inte uppgiften bekräftas i sekundära källor innan den införs?//--IP 24 oktober 2009 kl. 10.21 (CEST
replies: text: Det tycks vara notabelt i sig, men om man inte har mer att säga en denna enda mening som knappt ger tillräckigt med perspektiv, så vore det nog bäst att vänta. Wp är ingen nyhetstjänst. Janders 24 oktober 2009 kl. 10.36 (CEST)
replies: text: :Att ha kontakter med en utländsk säkerhetstjänst är inte olagligt och om meddelande av hemliga uppgifter till sådana instanser alltid skulle utgöra spionage så kan man ju lätt räkna ut att många inom militären och kanske också på hög politisk nivå skulle ha varit spioner under det kalla kriget, eftersom de under vissa (topphemliga) former samarbetade med Nato eller CIA. Så länge det inte kommit fram tydliga bevis på att Guillou faktiskt servat ryssarna med konfidentiella uppgifter så kan jag inte se att artikeln här bör ta upp det.

text: :Och intervjuer med gamla IB- eller Säpomedarbetare som efter 40 år plötsligt minns hur Guillou gjorde det ena eller det andra har noll bevisvärde. Vi kommer säkert att få se några sådana, men så länge det inte stöds av skrivna dokument som visar att han faktiskt gjort något straffbart så är det inte av någon betydelse. Liksom inte heller krönikor av Ulf Nilson eller Johan Ingerö./Strausszek 24 oktober 2009 kl. 11.38 (CEST)
replies: text: ::Tja, Guillou har ju själv berättat om saken nu, så den är bekräftad "från högsta ort". Och det är notabelt att denne man, som drivit sina linjer med stramhet, visar sig ha tagit emot pengar av KGB. 87.96.162.253 24 oktober 2009 kl. 14.10 (CEST)
replies: text: :::Tydligen har han själv bekräftat uppgifterna. Så som det framställs verkat han inte ha gjort något brottsligt, och det är väl tveksamt om uppgifterna är relevanta. Kanske man ska vänta och se vilken uppmärksamhet det får och vad det får för påverkan på hans ställning och karriär. Uppgifterna om att han skrivit en artikel "på beställning" kan nog leda till kritik från en och annan kollega. Däremot ska det inte stå "spion" och de är väl tveksamt om "agent" är rätt ord heller.Sjö 24 oktober 2009 kl. 16.05 (CEST)
replies: text: ::::Han fick betalt av KGB för gjorda jobb. [sarkasm] Ska vi kalla honom konsult? [/sarkasm] Jag har för mig att Lenin använde uttrycket "nyttig idiot", fast vi ska väl inte sänka oss till den nivån.  87.96.172.60 24 oktober 2009 kl. 18.43 (CEST)
replies: text: :::::Jag uppfattade det tidigare som om han hade skrivit en publicerad tidningsartikel på beställning, men det verkar inte stämma. Tydligen skrev han ett par analyser som han grundade på öppna (dvs icke hemliga) källor. Hade det varit någon mindre kontroversiell organisation, eller om någon konsultfirma skrivit samma analys och fått betalt med vita pengar hade knappast någon reagerat. Det som verkar vara värst enligt de kommentarer jag läst idag är att han hållit det hemligt.Sjö 25 oktober 2009 kl. 11.42 (CET)
Sjö: precis, en hel del "inhämtning av underrättelser" handlar om att jobba med sådant som finns i öppna källor eller som man kan skaffa sig info om utan att gå över några gränser, helt enkelt genom att vara med i t ex en förening (tror ni att alla föreningar skickar sina styrelselistor, nomineringar eller årsmötesdiskussioner till bibliotek, dagstidningar och allmänna arkiv??), men som hade varit svårt för killarna från CIA, KGB eller MUST att skaffa sig kunskap om på egen hand, därför att de inte har tid, inte kan snacket eller inte skulle klara att smälta in.
Det här är kanske en överraskning för somliga men det är inte i sig straffbart att ha kontakt med KGB eller annan utländsk underrättelsetjänst. Och den typen av "firmor" betalar ofta i inledningsskedet för tjänster som inte alls är kriminella eller integritetskränkande i sig, för att smörja den tilltänkte agenten eller informatören. Det är ingen sensation om KGB belönade Guillou med ett par hundra kronor eller en flaska vodka för ganska harmlösa "tjänster" just för att få in honom i verksamheten, men än så länge finns det inga kort på bordet som visar att han gått längre och lämnat ut militärhemligheter etc. Eller kör du, 87.96.172.60, på samma linje som IB-åklagarna, att det var de saker som publicerades i FIB/K som utgjorde spioneriet, eftersom även främmnade legationer kunde läsa tidningen?*sarkastisk suck*

text: JG är välkänd för att moralisera och docera, sittande på sin höga häst. Det är därför anmärkningsvärt att just han har tagit emot pengar från KGB, ett statsorgan med en fasansfull historia. Agerandet var antingen korkat eller skrupelfritt. Jag tillskriver JG intelligens. 87.96.162.144 25 oktober 2009 kl. 13.00 (CET)
Anta att Guillou gav ryssarna uppgifter om vad man tyckte, tänkte och gjorde för ögonblicket i den svenska maoistiska rörelsen. Det är grejor som de skulle haft mycket svårt att få reda på något om på egen hand, de behövde i praktiken hjälp från någon infödd svensk som hade känningar på den kanten. Det hade Gullou, han var känd och respekterad av de flesta inom den tidens Kinavänster och visste - eller kunde ta reda på - vad som läg i luften på¨olika håll (däremot var hans uppgifter kanske inte alltid trovärdiga, men det hör till de inbyggda riskerna med all underrättelseverksamhet). En del agenter och informatörer lämnar just den sortens "nyheter" och sammanfattningar av hur folk tänker på ett visst håll, vilka som är ledande personer i en studentförening osv, det behöver inte handla om några hemliga uppgifter.. I lagens mening kan det räknas som lindrig "olovlig underrätttelseverksamhet" - vilket på Expressenspråk blir spioneri - men det motsvarar inte bilden av spionage i klassisk mening, där man dealar med hemliga uppgifter. /Strausszek 25 oktober 2009 kl. 12.07 (CET)

text: Egentligen framgår det inte av lagtexten att uppgiften skulle vara sekretessbelagd eller dylikt, för att det ska klassas som spioneri, även om det ju verkar rimligt att ju hemligare desto värre. Vad som är avgörande är om dess "uppenbarande för främmande makt kan medföra men för totalförsvaret eller eljest för rikets säkerhet". Att infiltera ett politisk parti för främmande makts räkning skulle nog kunna klassas som spioneri. Men nu vet inte jag om detta är var Guillou gjort.//--IP 25 oktober 2009 kl. 12.13 (CET)

text: Det är lite oschysst att ändra ett inlägg efter att det blivit besvarat, Strausszek.//--IP 25 oktober 2009 kl. 12.19 (CET)
replies: text: :IP: okay, men på vilket sätt skulle t ex Guillous depescher om hur diskussionerna gick inom några FNL-grupper, inför en fredsdemonstration eller vilka som satt i styrelsen för en lokalavdelning av SKP kunna skada det svenska totalförsvaret (allt detta är saker som ryssarna nog ville veta med tanke på konflikten med Kina, och som Guillou med lätthet kunde få fram).Eller om han skrev en rapport om hur han uppfattade stödet för regeringen Palme i media? Det är exakt den sortens saker som "underrättelsemän" ibland gör när de jobbar från öppna källor eller egna observationer inom lagens ramar  - och som deras uppdragsgivare kanske vill veta. Guillou kände ju, som Leif GW har påpekat, inte till några svenska militära saker av egen erfarenhet och han hade faktiskt inga egna känningar i den världen; det hade varit komplett omöjligt för honom att glida in på en officersmäss eller sno dokument från någon stab. Det var Bratt som, nästan av en händelse, fick Isacson att öppna sig, vilket ledde till IB-avslöjandena./Strausszek 25 oktober 2009 kl. 12.33 (CET)
replies: text: ::Nu fick jag rollen av Djävulens advokat, men det skulle kanske kunna klassas som ett hot mot demokratin, och sålunda vara ett hot mot rikets säkerhet. (SÄPO brukar koppla ihop begreppen så, angående politisk extremism.) Men på SÄPO:s hemsida står bara om hemliga och dolda uppgifter. Så vitt jag vet är medlemsförteckningar t.ex. inte öppna och offentliga. Jag ser att Ingvar Carlsson - inte oväntat kanske - kräver en utredning av vad Guillou lagt fram. Sista ordet om detta är nog inte sagt, så vi gör nog bäst i att avvakta med att formulera oss i artikeln.//--IP 25 oktober 2009 kl. 12.39 (CET)
replies: text: :::Medlemsregister är hemliga, om han lämnat över t ex ett register över alla medlemmar i FNL-grupperna i Stockholms län med adresser och telefonnumer så vore det mycket graverande (mina exemple är fingerade). Särskilt med tanke på att det var exakt den sortens registrering och stöld av register som IB/"Sapo" ysslade med! Men styrelselistor och protokoll eller referat från reguljära möten är inte hemliga, såvida inte organisationen själv är hemlig eller underjordisk. I praxis sprids de ju sällan utåt, men att lämna ut t ex listan å DN:s journalistklubbs styrelse eller berätta vilka det sägs att de tänker nominera inför nästa år har jag mycket svårt att se som spioneri. Däremot kan det naturligtvis vara omoraliskt, men det är en annan sak.

text: :::Jag förseslår att vi avvaktar tills läget har klarnat, och att man håller ett öga på om någon lägger in beskyllningar för "spioneri", "förrådde sina vänner" eller liknande. Det fungerar ju ofta så att om det står en häftig formulkering kring en aktuell fråga i en artikel så stimulerar det okritiskt lagda personer att lägga till mera. /Strausszek 25 oktober 2009 kl. 13.02 (CET)
Att han har arbetat på uppdrag för KGB står ju nu bortom allt rimligt tvivel, och givetvis måste det då infogas i artikeln. Att sveriges mest kända journalist har arbetat för KGB är intressant och kan tillföra en del till bilden av JG. Jag tycker man kan infoga information om detta tillsammans med JG's egna förklaringsmodell, att det var som en del i hans journalistiska arbete. Huruvida det var spioneri eller inte spelar väl ingen roll? /--Aspelund 25 oktober 2009 kl. 12.49 (CET)

text: Det står i artikeln, här Jan_Guillou#.C3.85sikter_och_politiska_st.C3.A4llningstaganden. Vad som direkt strukits har varit några meningar i ingressen om saken.//--IP 25 oktober 2009 kl. 12.53 (CET)

text: På ett eller annat sätt så bör det nog finnas med i artikeln om Guillou, men frågan är om det finns någon brådska att lägga till det? Och när det läggs till så är det ju ganska enkelt att ta med referenserna. Ghostrider ♠ 25 oktober 2009 kl. 12.55 (CET)
replies: text: :Då är jag med. /--Aspelund 25 oktober 2009 kl. 13.06 (CET)
replies: text: ::Att han enligt den och den "rekryterades av KGB" är en bra formulering så länge det inte står några laddade ord som "spion", "dubbelagent" eller några spekulationer om exakt vad han skulle ha gjort. /Strausszek 25 oktober 2009 kl. 13.18 (CET)
replies: text: :::Hmm, ordet agent täcker Guillous roll utmärkt. Det är också hur accepterade historiker om kalla kriget använder ordet agent. Som kompromiss kan man ju skriva att han betraktades som KGB-agent av SÄPO men försvarar sig med att han anser sin aktivitet för blygsam för att uppfylla kriterierna.
thread_title:  Expressens avslöjande oktober 2009 

message: Jag rullade tillbaka påståenden rörande Per Garthon och dennes engagemang i Palestinafrågan till senaste versionen av Grillo. Den frågan är inte relevant för en artikel om Jan Guillou. Det finns nog skäl att fundera över hur "informations-tillströmningen" i denna artikel ser ut just nu. Låt oss inte jagas med av medieflåset. Janders 26 oktober 2009 kl. 09.26 (CET)
replies: text: Samma användare verkar ha försökt igen, men jag plockade bort en del tydligt värderande fraser ("lät sig lejas som agent 1967 av KGB") och ointressanta detaljer. Vad KGB-översten hette behöver inte stå här, och att Guillou i ett helt annat sammanhang kallat Bratt tjallarbög eller att Mårten Palme kände att det här var 'poetisk rättvisa' är inte ett dugg encyklopediskt, det plockades bara in för at ge intryck av att allt redan är klart och att Guillou officiellt är landsförrädare. Frågan är om inte artikeln borde sättas under semi-protection om det här fortsätter. /Strausszek 26 oktober 2009 kl. 13.24 (CET)
replies: text: :Vad jag sett är det en och samma registrerade användare som fört in det mesta. Användaren verkar inte så diskussionsglad. En kortare blockering vore på sin plats om det här fortsätter. /Grillo 26 oktober 2009 kl. 13.37 (CET)
replies: text: ::Jag har ett tips på vad Guillou kommer att ägna nästa bok åt... ;) /Strausszek 26 oktober 2009 kl. 14.00 (CET)
replies: text: :::Jaså vet du det redan: Fanklubben då kanske? ;) Själv väntar jag ivrigt på Pösmunkarnas stora hopkok (medförfattare Leif G.W. Persson), en efterlängtad uppföljare till Grabbarnas stora kokbok. Och naturligtvis de försvarstalsliknande uppföljarna En kålsupare höjd över varje misstanke, I KBGs tjänst och Det pyttelillla avslöjandet. Sen kommer det nog ett samarbete med sanningssägaren Liza Marklund om semesterorten Gulag och dramat runt Nobelfesten 1978, en gemensam uppföljare  till Nobels Testament och Inte utan din dotter kallad Men däremot utan Yuri Orlov.   71.160.35.169 28 oktober 2009 kl. 23.47 (CET)
thread_title:  Håll an lite... 

message: Anhåller om att redigering av artikeln spärras för nykomna och oregistrerade användare och att användare Gegik (som slängt in mycket av det mest kontroversiella och dåligt belagda)  blockeras från denna artikel några dagar. Annars har vi snart en öppen kanal in från precis alla som uttalar sig i Expressen, radio och i olika tidskrifter. /Strausszek 27 oktober 2009 kl. 12.21 (CET)
replies: text: Efter att jag plockat bort en del värdeord och tendentiösa beskrivningar från kvällsidningarna av vad Guillou skulle ha tänkt om KGB:s metoder tog det exakt sju minuter innan aamme oreggade användare rullade tillbaka till sin version. Det tyder på att behovet av litet skydd är trängande. /Strausszek 27 oktober 2009 kl. 12.31 (CET)

text: Instämmer, mycket skräp kommer in i artikeln. /--Aspelund 10 november 2009 kl. 13.26 (CET)
thread_title:  Protection nu! 

message: I samband med allt snack om "spioneri" åt KGB, hur kommer det sig att inte "Ekberg" finns nämnd i artikeln. Så vitt jag kunde begripa när jag först hörde avslöjandet, är att informationen handlade om någon slags vendetta mellan Gunnar Ekberg, eftersom denne framträdde som en slags "kommentator" eller i praktiken mer som en "insinuatör" i samband "Guillou-affären" (Expressens term), eftersom det så vitt jag kan begripa inte finns några egentliga fakta att ta på i fallet, annat än att Guillou fick 600 spänn för en artikel om centerpartiet skriven åt KGB. Om jag inte minns fel fanns det i radio P1, trol. ekonyheterna 1230 måndagen efter avslöjandet, en SÄPO-kommentator som påstod att det snarast handlade om någon slags vendetta mellan Gunnar Ekberg och Guillou. Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 5 november 2009 kl. 16.27 (CET)
replies: text: Att Ekberg och Guillou hatat varann sen 1973 råder det nog inget tvivel om, men det är den sortens sak som tidningar normalt är ovilliga att skriva om - man riskerar både rättsliga påföljder och att kliva för långt in på privat område. Samtidigt som både Guillou och Ekberg nog inte heller vill snacka om öppen antipati. De vill förstås hellre klä om det i mera objektiva, moraliska eller ideologiska termer. Det är, skulle jag säga, väldigt svårt att säga något bestämt om hur mycket de själva skiljer på person och sak i den här frågan: de är ju 180 grader åtskilda politiskt sett också. Och det var ju inte Ekberg som hade skapat IB eller ledde det. De verkliga cheferna satt högre upp: ur Guillous och FIB/K-folkets synvinkel så var Ekberg bara en sjaskig anställd som ibland gjorde rätt smutsiga jobb.

text: Så, läser man en del böcker om IB-affären inser man nog att de här två killarna föraktar varann hett på nån nivå, men det är nästan omöjligt att säga något bestämt om saken eller att källbelägga det. /Strausszek 6 november 2009 kl. 03.59 (CET)
replies: text: :Informationen som offentliggjorde Guillous KGB aktiviteter kom inte från Ekberg utan från Säpos arkiv. När Guillou delgavs dokumentens innehåll så erkände han direkt att han sålt information till KGB och sa att det var socialdemokraterna han skrev om som första uppdrag: "Jag skrev någon slags politisk artikel om socialdemokratenas förhållande till Vietnam". Det är definitivt inte bara information om centern han sålde till KGB---Var har du fått det ifrån?

text: :När det gäller summorna som bytte händer under den femårsperiod som han bidrog med information till KGB så finns det ett brev från andra sidan graven som motvikt till Guillous egna glidande och självtjänande beräkningar. Brevet kom också ur Säpos arkiv och är skrivet av en journalist som mördades i Uganda, han som kontaktade Säpo om Guillous KGB-aktivism. I brevet från 1967 skriver han bl a att Guillou skickade över information om studenter i Stockholm, inklusive ett foto på en  "grabb" som han intervjuat och som han tydligen ansåg borde anges till ryssarna därför att han eventuellt kunde ha samarbetat med CIA. Brevet från Säpos arkiv finns uppladdat här, en pdf-fil från Expressens sajt).

text: :Om Ekberg borde vara med i Guillous biografi så borde nog Säpo också vara det. Slaget i IB-affären stod mellan IB och Säpo (åtminstone när det gäller åsiktsregistrering av svenskar inom vänstern)---en strid som Säpo vann. Det beskrevs bl a i Svenska Dagbladet häromdagen: "Konkurrensen mellan de båda säkerhetstjänsterna är välkänd och Säpo var djupt misstänksamma mot IB, som man betraktade som en politrukorganisation med rapportering enbart till ett utvalt fåtal i den socialdemokratiska regeringen. När Guillou därför avslöjade IB gjorde han Säpo en stor tjänst, möjligen fullgjorde han också ett uppdrag för KGB:s räkning." Tydligen var IB olovandes inne på Säpos territorium. Enligt uttalanden från försvarsbossen anno 1973 på Sveriges Television så fick IB officiellt bara hålla på med sånt som rörde utlandet. (Se TV-inslaget från 1973 på Youtube där generalen Synnergren intervjuas.) Städtanten 6 november 2009 kl. 11.00 (CET)
replies: text: ::(i efterhand insatt, ity vem-sade-vad:) Låter plausibelt i sammanhanget. Det kanske gör att det inte så lätt går att säga att stödet från den där SÄPO-mannen som framträdde i P1 var helt neutralt. Men vad jag fått för mig så var hela IB "olovandes" liksom, och det var genom de vanliga buggarna och hålen i den svenska rättsstaten som dessa inte ställdes till svars. Kan hända sådan här sorts information inte egentligen hör hemma i denna artikel, utan i stället i IB-affären, eftersom den här artikeln mer borde vara en överblick över Jan Guillous olika projekt, affärer, böcker och filmpriser och vad det nu kan vara. Finns en risk att den växer sig orimligt stor om man fördjupar sig för mycket i enskildheter... Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 11 november 2009 kl. 14.57 (CET)

text: :När det gäller Guillous roll i IB-avslöjandet och biografi-tuppstriden med Ekberg så är det enligt vissa observatörer till stor del en kamp Guillou fört under lånade fjädrar. Det var Peter Bratt och Håkan Isacson som gjorde det inledande arbetet bakom IB-avslöjandet, medan Guillou halkade in på ett senare stadium och då stod till tjänst med sådana uppgifter som t ex att stjäla post, skriver Bratt. För att undanmanövrera de andra två så kom Guillou på att han hade ju haft en annan källa som tipsade honom först. Men den utvalde har dessvärre dementerat å det bestämdaste och säger att Guillou hittat på det rakt ur tunna luften. Han säger att han inte ens gjort lumpen; det var tydligen just i lumpen som antingen Guillou eller Bratt fick kontakt med sin IB avslöjare, vilket även Expressen upprepar, fast med Bratt som huvudperson. Enligt denna lilla Youtube snutt från 1966, så verkar Guillou inte ens ha gjort lumpen. Oavsett hur det ligger till med lumparhistorien så får man nog tyvärr konstatera att det allt som oftast är stor skillnad mellan Guillous egna beskrivningar av de Guillouanska hjältedåden och andras betraktelser av hans insatser. På Youtube finns också ett intressant SVT inslag från 1973 om de hemliga namnlistorna med 10,000 vänstersympatisörer och Vietnamkrigsmotståndare som skänkt pengar, de listor som Bratt och Guillou skrev blev stulna av IB under ett inbrott. Det intervjuade inbrottsoffret känner inte till nåt inbrott och säger dessutom att listorna var offentligt redovisade handlingar som allmänheten redan hade rätt att få tillgång till. Varför skulle de behöva stjälas?

text: :Angående Guillous idolstatus som stridstupp mot det svenska övervakningssamhället  så kan det kanske vara värt att notera att det omsusade IB-avslöjandet tyvärr inte betydde ett skvatt i det långa loppet. "Farliga" vänstermän som Sveriges vackraste karl, han Rasken, registrerades fortfarande nogsamt av Säpo, år efter år. Guillou själv gick raskt över till övervakningssidan när han blev förlagsägande kapitalist och opinionsbildande multimiljonär. Han har varit en av de företagare som mest aggressivt stött en hårdare IPRED-lagstiftning---Han blev en av de första att använda sig av IPRED för att tvinga fram personuppgifter från en Internetleverantör, för att jaga nån han anser kan ha fildelat  hans ljudböcker och därmed tummat på hans profit. Att Guillou, som så ofta uttrycker sitt förakt för det öppna informationssamhället och som på betald krönikeplats i Aftonbladet ilsket agiterar mot "information wants to be free"-snacket, det som redan 1999 kallades dotcommunism, en man som är emot den digitala allmänningen, medborgarjournalistiken och bloggarna, och som med sitt batteri av advokater jagar fildelare i bästa Hollywoodstil och skivbolagsstil, att han skulle ha jobbat gratis och skickat artiklar och foton utan ersättning till KGB (efter en enda summa på 600 kronor för det första jobbet), nej, det verkar mer än en aning osannolikt, hörreni. Städtanten 6 november 2009 kl. 11.00 (CET)
replies: text: ::Guillous spontana kommentar när han greps i Lund en höstmorgon 1973 - han hade övernattat hos en god vän efter att ha hållit föredrag för tusen studenter kvällen innan - säger allt om hans inställning till säkerhetspolisen: "Ingen fara! Det är inte Mossad, bara Säpo." ;> /Strausszek 6 november 2009 kl. 11.23 (CET)
replies: text: :::Det låter ju som ett intressant men rätt typiskt spel för kulisserna. :) Undrar om han sa motsvarande  till studenterna i Prag under Pragvåren när han frotterade sig med den intellektuella eliten där: "Ingen fara! Det är inte Mossad, bara KGB"? Han fick tydligen ett präktigt honorar av en svensk tidning för en artikel om de ledande intellektuella som han intervjuade där i Prag. Nu undras det lite här & var i stugorna om ryssarna var lika intresserade som Veckans Affärer av att köpa in den informationen, t ex hans anteckningsblock med intervjuer av studenter och hans foton på "grabbar"? Under den tid han vistades i Tjeckoslovakien lär det ju ha planerats en invasion, den som skedde den 21 augusti 1968. Frågan ställs i skrift i Dalarna idag under rubriken "Vad sade du till KGB, Jan Guillou?": "[Guillou]  har bekräftat att han träffade sin KGB-kontakt Gergel 30-40 gånger åren 1967-72. Gergel visste givetvis att Guillou vistats i Prag våren 1968 (det var ju bara att läsa Veckans affärer!), och var säkert nyfiken på vad den unge vännen kunde berätta. Vid denna tid sysslade KGB knappast med annat än att samla information om Dubcek & Co. Blev något berättat?" Städtanten 6 november 2009 kl. 12.10 (CET)

text: ::Nej, jag håller nog min uppfattning om Guillou för mig själv här, eftersom denna diskussion främst bör gälla layouten på artikeln "Jan Guillou", och vad denna artikel skall och inte skall innehålla. Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 11 november 2009 kl. 15.02 (CET)
replies: text: ::::Rursus, angående kommentaren som du klämt in bland mina ord i inlägget ovan: IB-affären har en stjärna i kanten; den är en bra artikel redan. Men det betyder förstås inte att du inte kan infoga mer information om de olika personerna du nämner, om du har källor och kunskap i ämnet. Låter bra! När det gäller mitt svar ovan så svarade jag på din fråga om innehållet: "hur kommer det sig att inte 'Ekberg' finns nämnd i artikeln"? Ville du egentligen diskutera layouten?
replies: text: ::::Mitt svar var ett försök att förklara varför jag anser att det inte är möjligt att förenkla denna historien till en simpel tuppstrid mellan Guillou och Ekberg. Den har för många olika aspekter. Och ifall det inte framgick tydligt nog ovan: Jag anser också att det är olämpligt att infoga fler personer ur IB-affären här i denna biografin. Det skulle ta oproportionerligt stort utrymme i artikeln eftersom det skulle innebära att fler vinklar måste med för balansens skull. Dessutom finns IB-affären redan redogjord för i utförlig detalj i en egen artikel.

text: ::::Däremot tycker jag att det hade varit intressant med mer information om de senaste 36 åren av hans liv, livet efter scoopet: Guillous frammarch i nutidshistorien som affärsman, som industriledare inom bokförlagsbranchen, och som mediamakthavare. De som sitter i hans förlags styrelse är ledarfigurer inom olika medier och hans affärsstrategier har varit rätt innovativa; hans förlag var t ex först med att introducera betald säljyta för att få ensamrätt på de bästa hyllplatserna i bokhandeln, och de har använt sig av diverse andra rätt sensationella kommersiella grepp, både inom reklamen och inom sin marknadsstrategi. Fast det kanske kommer att infogas i Piratförlagsartikeln så småningom? Städtanten 12 november 2009 kl. 10.13 (CET)
replies: text: :::::Men städtanten? Jag håller ju med! Ekberg och sådant hör inte till denna artikel, när allt kommer omkring. Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 13 november 2009 kl. 13.51 (CET)
thread_title: Ekberg?

message: Jag addar information om Jan Guillous invandringskritiska förehavanden under signaturen "K. V. Pauker" (Karl Viktorovich). Följande meddelande är skrivet av Jan Guillou: https://www.flashback.info/showthread.php?t=48868
Med vänliga hälsningar,
M. Ronaldovich
thread_title: K. V. Pauker

message: Jag tog bort ett nytillagt stycke som refererar till en tveksam källa. I stycket som berör JG finns ett citat med mycket vag (och när jag kollar saken felaktig) källhänvisning (fel tidning), där dessutom ett citat rykts ur ett sammanhang så artikelförfattarens mening visas som den motsatta. Källan har också används även i andra artiklar på WP. - gthyni 14 januari 2010 kl. 17.30 (CET)
thread_title:  Källa om radio islam 

message: Det saknas text i avsnittet Uppväxt och utbildning, sista stycket. Så här står det: "t]],[3] utsattes han dagligen för systematisk misshandel i hemmet." 81.225.142.191 29 december 2011 kl. 10.42 (CET)
replies: text: Det är fixat nu, bra att du snappade upp detta.--Crocuta 29 december 2011 kl. 12.13 (CET)
thread_title:  Saknad text 

message: Följande text på sida borde placeras så att det bättre passar in i sammanhanget.
"Idag driver han flera bolag inom mediebranschen:
Achilleus Art o Media Aktiebolag
Palco Media Aktiebolag
Piratförlaget Holding AB/Piratförlaget Aktiebolag"
thread_title:  Passa in texten 

message: Det här är en av de sämsta wikipedia-artiklar jag någonsin läst. Den är helt igenom tendensiös och subjektiv och saknar alla de kvaliteter som en encyklopedi bör innehålla. Man tillåter bl.a. sig att utelämna fakta för att ge vilseledande intryck, och det råder inte den minsta tvekan om att det mesta är skrivet av personer som faktiskt inte har en aning om hur samhället såg ut och vilka organisationer som existerade när Guillou var verksam inom vänsterrörelsen.
När det gäller hans vägran att medverka vid den tysta minuten för de som omkom vid terroristattacken mot World Trade Center stod det då klart att Guillou vägrade att delta pga att man inte på samma sätt höll tysta minuter för alla andra, bl.a. alla oskyldiga palestinska barn, som fallit offer för den motsatta terrorn. Han kallade det för hyckleri och ville inte vara med i detta. Detta bör framgå av texten.
I texten framstår Guillou som homofob, men ingenstans framgår att hans dotter är öppet homosexuell och att han som stödjande anhörig också varit huvudtalare vid Stockholms Pridefestival. Något som hade varit komplett omöjligt om han verkligen varit homofob.
Detta är bara två exempel på osanningar eller halvlögner som framförs i artikeln. Det finns åtskilligt fler. Stor och allvarlig bakläxa, alltså, till alla som medvetet eller omedvetet bidragit till att artikeln måste ses som en av de mest oseriösa i hela Wikipedia. -- SineCura 10 januari 2012 kl. 11.11 (CET)
replies: text: Förslag på konkreta förbättringar? - Tournesol 10 januari 2012 kl. 11.14 (CET)
thread_title:  Kass artikel 

message: Överallt där man läser om Jan Guillous barndom står det att hans farfar kom till Sverige och fick arbete som vaktmästare på franska ambassaden, och att han sedan avancerade så mycket att han utnämndes till Franrikes ambassadör i Helsingfors. Jan Guillos far ska då ha följt med farfar dit och lämnat hustru och son i Stockholm. När man läser det, låter det minst sagt märkligt, inte minst det där om vaktmästaren som avancerar till ambassadör. Diplomatkåren i de flesta länder befolkas i huvudsak av överklassnobbar, och Frankrike är absolut inget undantag, så ett sånt avancemang borde vara noterat nånstans.
Så jag började leta lite, och hittade så småningom artikeln Ambassade de France en Finlande i franska Wikipedia. Och se där: den listar samtliga franska ambassadörer i Helsingfors från 1945 till 2011. Listan kommer troligen från La France de Finlande: Anciens ambassadeurs de France en Finlande. Men nån Guillou syns inte till där, och länkarna till de två som var ambassadörer 1947 till 1955 (den period det torde handla om) tyder inte på att nån av dem tidigare varit i Stockholm (utifall farfar haft annat namn):
*François Coulet, som var ministre plénipotentiaire i Helsingfors 1947 till 1950, hade jobbat på ambassaden i Helsingfors före kriget, var en av de Gaulles följeslagare under kriget, och blev chef för franska UD:s Europabyrå 1945 innan han skickades tillbaka till Helsingfors 1947.
*Jacques Lecompte-Boinet kom från en officerssläkt och var son till en fransk general. Efter utbildning på fina Ecole des sciences politiques arbetade han som tjänsteman på Paris stads finansavdelning och blev en av de ledande motståndsmännen 1940-1943. Jagad av Gestapo skickades han 1943 till London och därifrån till Alger, innan han återvände till Paris i februari 1944 och ledde motståndsmännen under befrielsen. Efter befrielsen innehade han diverse regeringsposter, bl.a. som minister för publika arbeten, innan han 1946 utnämndes till Frankrikes ambassadör i Bogota (1946-1950). Han blev därefter ambassadör i Helsingfors 1950-1955. (Les Plaques Commémoratives: Jacques Lecompte-Boinet & Ordre de la Libération: Jacques Lecompte-Boinet)
*Inte heller den allra första ambassadören efter kriget, Daniel Levi (1945-1947) kan ha varit Jan Guillous farfar. Han var en judisk karriärdiplomat, som 1951 var Frankrikes ambassadör i Indien
Slutsats: Såvida inte alltihop är ett totalt påhitt, måste farfar haft en betydligt blygsammare tjänst på ambassaden i Helsingfors än ambassadör. Eftersom många förlitar sig på Wikipedia borde vi kanske tona ned det partiet i historieskrivandet, åtminstone tills nån vet mer? Vi kunde kanske bara skriva att farfar fick tjänst vid ambassaden i Helsingfors? Men varför pappa skulle ha flyttat med honom är fortfarande lika oklart. Thomas Blomberg (diskussion) 6 mars 2012 kl. 18.52 (CET)
thread_title:  Jan Guillous mystiske farfar 

message: Jag är knappast någon beundrare av Jan Guillou, men tycker att avsnittet om vad andra tycker om honom känns väldigt POV – skvallerbetonat och irrelevant. Visst är det viktigt att belysa att påståendena i bland annat Ondskan har ifrågasatts, och hans mors åsikter kan möjligtvis vara relevanta, om än inte så detaljerade (Guillou framstår ju nästan som psykotisk i det lösryckta citatet), men Göran Bryntses karakteristik av honom som "smöris" och "dryg som tio kilo salt" kan jag inte se som annat än svaller. "10 kilo salt" – vad är faktainnehållet i en sådan mening? Dessutom tar avsnittet ställning – man skriver att hans kritiker "konstaterar att Jan Guillou ljuger". Det kan mycket väl vara sant, men det är inte Wikipedias sak att avgöra. / TernariusD 19 oktober 2012 kl. 15.52 (CEST)
replies: text: Då ingen kommentar har kommit efter nästan två månader, tar jag bort citaten i avsnittet Uppväxt och utbildning (men uppgiften om att hans påståenden har ifrågasatts, tillsammans med källorna, står kvar). Avsnittet har nyligen editerats så att det tydligare framgår att Guillous uppgifter är hans personliga åsikter. Givetvis helt försvarbart, Ondskan är i mycket en roman maskerad till självbiografi, och det bör självfallet framgå i en objektiv artikel, men det gör det desto mer befogat att se till att beskrivningen av kritiken mot Guillou blir lika objektiv. Se gärna också Wikipedia:Artiklar om nu levande personer. / TernariusD 13 december 2012 kl. 18.45 (CET)
thread_title:  Skvaller? 

message: Jag noterar att det påstås att Guillou skulle ha fått sin lägenhet genomsökt av CIA, och anges som källa en film på YouTube. I filmen (som anger 11 minuters spellängd när den börjar, men sedan slutar efter redan 2 minuter) sägs inget sådant. Jag tycker inte att YouTube ska accepteras som källa i en skriven encyklopedi. Saken kanske diskuteras någon annanstans, men i denna artikel är det klart att det helt enkelt är fråga om att stryka CIA-påståendet. 81.229.102.134 19 januari 2013 kl. 11.20 (CET)
replies: text: Föreslår att du tar bort Youtube-videon som källa, men sätter dit . Rent principiellt anser jag att mediet inte ska ha betydelse, så videor, böcker eller tidningsartiklar ska bedömas beroende på annat än just att de är videor, böcker eller tidningsartiklar. En sak som dock är speciell med Youtube är att där finns en hel del som bryter mot upphovsrätten; sådant ska vi aldrig länka till. Sjö (disk) 19 januari 2013 kl. 11.29 (CET)
replies: text: :Efter att ha läst historik och den borttagna texten förstår jag att texten togs bort. Om källan hade styrkt uppgifterna hade man ändå inte kunnat skriva det som en faktauppgift utan bara t.ex. "Guillou uppger själv att ...". Sjö (disk) 19 januari 2013 kl. 11.34 (CET)
thread_title:  YouTube som källa 

message: Wikipediatexten anger att Guillou slutade på Solbacka med realexamen och sedan fortsatte som dagelev på Viggbyholmsskolan, där han tog studenten 1964 på latinlinjens modernspråkliga gren. Diskussionen om Guillous skolgång i Dagens NyheterFrigyes: Guillou har rätt DN 2014-01-11Jan Guillou svarar Erik Wijk DN 2014-01-13. gör det klart att Guillou slutade på Solbacka våren 1960 efter klass 4 av den 5-åriga realskolan, dvs. efter 8:e skolåret. Han har alltså inte tagit realen, vilket skulle ha krävt ytterligare ett år i realskolan. Eftersom han tog studenten 1964 har han ändå följt sin tids normala studiegång där man kunde gå från realskolans 4:e klass till 4-årigt gymnasium. Med realexamen var man kvalificerad till att söka till 3-årigt gymnasium, men sådana var mindre vanliga. Roufu (disk) 13 januari 2014 kl. 23.21 (CET)
thread_title:  Skolgång 

message: En IP har lagt in dödsår för Charles Guillou, dock utan källa - jag har tagit bort detta. / Anhn (diskussion) 19 oktober 2020 kl. 14.16 (CEST)
replies: text: Charles Henri Auguste Guillou, född 1922-04-23 i Hedvig Eleonora, finns om ogift man i Sveriges Befolkning 1940, men försvinner sedan ur SB. Tydligen har Jan Guillou talat om sin far i en dokumentär som möjligen sänts av YLE och recenserades i Hufvudstadsbladet 5/9 2020. Inga fler träffar i HBL på Charles Guillou. /Ascilto (diskussion) 19 oktober 2020 kl. 18.29 (CEST)
thread_title:  Charles Guillou