Diskussion:Nådeår

message: Nådeår har väl inget med änkekonservering att göra? Det var väl i stället en änkas rätt att under en tid uppbära sin avlidne makes lön? En egen artikel bör skapas eller så bör omdirigeringen tas bort. Stigfinnare (disk) 4 april 2013 kl. 10.51 (CEST)
replies: text: Så är det. Jag raderar omdirigeringen. Taxelson (diskussion) 3 november 2019 kl. 16.52 (CET)
replies: text: :Oj, jag omskapade just nådeår en stund efter att denna radering hade genomförts, upptäckte jag - jag ber om ursäkt! För mig borde den gå bra att omredigera dit, eftersom nådeår ju är så intimt förbundet med just en prästfrus omständigheter som änka: både nådeåret och konserveringen handlade ju just om hur hon skulle omhändertas som änka. Men mitt sabotage av radering var oavsiktlig, jag lade inte märke till denna diskussion. Det går bra att radera den igen. --Aciram (diskussion) 3 november 2019 kl. 17.26 (CET)
replies: text: ::Ingen fara. Ja visst hör de ihop, men nådeåret är en förmån som beviljas, och var nog aktuellt betydligt längre fram i tiden. Jag har bett  att titta på det, och  har redan beredvilligt givit oss en källa där. Själv sökte jag egentligen bara info om saken för ett arbete utanför wp, men det var perifert där, och har inte riktigt tid att ta tag i saken för tillfället. Taxelson (diskussion) 3 november 2019 kl. 17.45 (CET)
replies: text: :::Jag förstår. Visst behöver den en egen artikel. Jag skapade en stubb, så kan den utökas efterhand. --Aciram (diskussion) 3 november 2019 kl. 18.29 (CET)
thread_title: Felaktig omdirigering?

message: Jag känner ett fall (1880-tal) där kyrkoherdeänkan fick sitta kvar tills nya kyrkoherden tillträdde/flyttade in, vilket då var över ett år. Yger (diskussion) 3 november 2019 kl. 20.25 (CET)
replies: text: Om dödsfallet inträffade 1 maj, så började inte nådeåret förrän 1 maj året därpå, och hon satt då kvar två år, men om han istället dog 30 april började nådeåret dagen efter och blev endast ett år, se Levin. Men sedan kunde det väl lösas på andra sätt. Fallet som ledde mig hit är kyrkoherdeskiftet i Floda socken, Dalarna 1824-27. Magnus Arhusiander (1751-1824) dör 30/9 1824, hans son med samma namn har varit hans adjunkt och fortsätter ända till sommaren 1827 trots att efterträdaren fil dr Johan Olof Schultzberg utsetts redan i april 1825. Hur de eventuellt delar inkomsterna och vem som egentligen anställer adjunkten och f kh:s son efter att tjänsteåret tagit slut 1/5-25 och eventuellt nådeåret ett år senare (om änkan, Maria Elis. Gahn, nu verkligen beviljats ett sådant. Nye kh verkar ju utses redan när tjänsteåret är slut och hon är 68 år när hon blir änka, har barn som torde kunna försörja henne och inga minderåriga). Mitt intresse denna gång stannar egentligen vid att timringen av en ny stuga på prästfäbodarna visar sig ha påbörjats med några varv 1823 men avstannade och sedan återupptogs och fullföljdes först när nya kh kom på plats sommaren 1827. I mellantiden saknades kanske orken (och auktoriteten?) att tjata på sockenborna i den by som ansvarade för just den byggnaden? Förståelsen av tjänsteåret var klargörande, men nådeåret kanske inte relevant i just detta fall. Taxelson (diskussion) 3 november 2019 kl. 23.03 (CET)
replies: text: :inkopierad från Användardiskussion:Tostarpadius

text: : Det stämmer att det fanns även inom andra områden i äldre tid. Vad gäller prästerskapet var regeln den att änkan fick behålla lönen tjänsteåret ut. Detta började den 1 maj och sträckte sig alltså till den 30 april. Först därefter räknades nådåret (artikeln ger alltså ett felaktigt intryck på den punkten). Ett dylikt var regel, men man kunde beviljas ett eller två extra nådår. Det kunde alltså gå upp till fyra år innan tjänsten ånyo fick en ordinarie innehavare. Under tiden fram till dess upprätthölls den av en så kallad nådårspredikant. Tostarpadius (diskussion) 4 november 2019 kl. 20.59 (CET)

text: :   Som jag nyss skrev på min diskussionssida kunde man även beviljas ett eller två extra nådår. Att man inte fick något om man begärde det tror jag knappast förekom. Däremot blev det under 1800-talet vanligare med ackord, alltså en överenskommelse där den utnämnde kyrkoherden löste ut änkan för att kunna tillträda tidigare. Tostarpadius (diskussion) 4 november 2019 kl. 21.05 (CET)
replies: text: ::Min prästsläkting dog 18 juni 1880 och änkan flyttade ut 1883. Om jag förstår ovan rätt, räknades då nådeåret från 1 maj 1881 och att det troligtvis varade i två år.Yger (diskussion) 4 november 2019 kl. 21.09 (CET)
thread_title:  Ett år eller minst ett år 

message: Ordet länkar även i artiklarna Södra Latin och Maria Sofia De la Gardie och tycks gälla även för andra änkor, tex professorsänkor (?). Kanske gällde nådår även för andra änkor, fast de mest har uppmärksammats i frågan om prästänkor?  ‎I så fall borde artikeln nämna det och inte handla enbart om prästänkornas nådår. Jag känner inte till något om den saken, men tyckte att jag borde nämna iakttagelsen. --Aciram (diskussion) 5 november 2019 kl. 00.24 (CET)
replies: text: har skrivit följande inlägg på min diskussionssida: "Fanns inte bara inom kyrkan. Även änkorna till svenska universitetsprofessorer hade (åtminstone på 1600-talet; vet inte hur länge rätten fanns kvar) rätt till nådeår efter sina makars död. Under den tiden fick övriga professorer upprätthålla den avlidnes undervisning, så det gällde att vara ämnesmässigt all-round!" Så Du har alldeles rätt. Tostarpadius (diskussion) 9 november 2019 kl. 07.41 (CET)
replies: text: :Jag kan försöka lägga in någon rad om det (baserat på de tryckta utgåvorna av Uppsala och Lunds universitets respektive "konstitutioner" från 1655 och 1666). Har dock mycket att stå i just nu, så det kan dröja litet. /FredrikT (diskussion) 9 november 2019 kl. 18.24 (CET)
thread_title:  Nådår enbart för prästänkor?