Wikipediadiskussion:Projekt språk/Arkiv 2004-2005

message: Det har uppkommit en viss oenighet när det gäller språkartiklarna. Ska det finnas flaggor eller inte där?
Själv anser jag att det är lämpligt om man låter samtliga artiklar i detta ämne vara utan flaggor. På så sätt slipper folk irritera sig. I artikeln Svenska var det folk som irriterade sig på att det var en svensk flagga där och detta tystnade när flaggan togs bort. För de som är intresserade av flaggor finns dessa oftast med i artiklar om landet eller regionen. Om nu det ska vara flaggor i artiklarna bör i sådana fall samtliga språkartiklar ha flaggor. Detta innebär också att artiklar som t ex Engelska och Franska bör ha med samtliga flaggor för samtliga länder där dessa språk talas. Detta tycker jag blir lite väl besvärligt och rörigt. Därför tycker jag att det är lämpligast att samtliga språkartiklar saknar flaggor istället, det blir enklare på det viset. E70 12 september 2004 kl.19.10 (CEST)
replies: text: Jag håller med. Det finns i många fall ingen korrelation mellan ett visst språk och en viss flagganvändande stat eller region. det gäller inte bara språk som är nationella/officiella språk i många länder som engelska, franska eller arabiska. Det blir ännu besvärligare med minoritetsspråk eller undertryckta regionala språk som kurdiska eller modern arameiska, där olika grupper inom den större gruppen talare av språket kan ha olika syn på nationell identitet och historia och helt olika anspråk på självbestämmande. Utdöda språk är ett annat problem; sådana låter sig inte heller enkelt representeras av en viss flagga eller ens av någon annan symbol.//Tupsharru 12 september 2004 kl.19.20 (CEST)
replies: text: :Språk och nation är ofta mycket starkt förknippade. I det fall då det är solklart tycker jag absolut man kan ha med nationens/provinsens/delstatens flagga. I de fall där det är mer oklart kan man utelämna den. I fallet med arabiska är det dock inga problem; egyptisk arabiska talas i egypten, irakisk arabiska i irak, etc., problemet uppstår med standardarabiskan, som egentligen inte talas någonstans. Kanske finns en flagga för förenade arabländer? Man får kika lite, och gör ett val, beroende på fall. --Alers 12 september 2004 kl.20.13 (CEST)
replies: text: ::Nej, så lätt är det inte med arabiska. Nationsgränserna är ofta godtyckligt dragna och stora dialektskillnader finns dessutom mellan beduinbefolkningen och den bofasta jordbrukande befolkningen i samma område och mellan städer och landsbygd. Hur man än gör innebär användning av flaggor att man tar ställning i politiska frågor, ofta till förmån för en redan dominerande grupp. Jag beklagar detta, eftersom jag tycker att det är trevligt med visuella symboler i artiklarna, men det är svårt med just språk. //Tupsharru 12 september 2004 kl.20.28 (CEST)
replies: text: :::Ett problem när det gäller Arabiska är att man nog måste lägga till Israels flagga i artikeln om man nu ska ha flaggor i språkartiklarna. Detta kan bli nödvändigt eftersom det bor araber i Israel oavsett om regeringen där vill det eller ej. Men lägger man till Israels flagga i artikeln om arabiska kommer detta att reta upp en del personer. Om man däremot låter bli just Israels flagga men lägger in andra flaggor för länder där arabiska talas kommer detta att reta upp andra istället. Det blir krångligt och det blir fel hur man än gör här. Då är det enklare att inte ha flaggor alls eftersom ingen retar sig på något. Detta är alltså ytterligare en anledning till att jag tror att det är lämpligast att samtliga språkartiklar får vara utan flaggor. /E70 13 september 2004 kl.17.27 (CEST)
Kan det kanske fungera med något typografiskt/kalligrafiskt motiv som vinjettillustration? Det skapar problem med sådana språk som av olika orsaker skrivs med mer än en skriftform och blir kanske inte så distinkt för tidigare skriftlösa språk som använder variationer på det romanska alfabetet. Är det kanske bättre ändå? //Tupsharru 12 september 2004 kl.20.28 (CEST)
thread_title: Flaggor

message: Jag har ett förslag på ett litet språkprojekt. Jag tycker det vore trevligt om vi kunde enas om 3-4 sammanhängande meningar att översätta och ha i en ruta i varje språkartikel. När vi har enats om några meningar skulle vi kunna ställa en förfrågan om översättning i varje språks Wikipedia. Låter det som en bra idé? Jag har några idéer om hur själva designen ska se ut, jag kommer pyssla lite med det på min användarsida. • 辻斬り 17 september 2004 kl.19.55 (CEST)
replies: text: Jag tycker att det låter som en bra idé. Det bästa är då att det är samma meningar på samtliga språk då så att man kan jämföra språken med varandra. Detta kan man dessutom ha istället för flaggor som vi ju tidigare har diskuterat /E70 18 september 2004 kl.13.46 (CEST)
replies: text: :Ja precis, det var så jag tänkte, att det skulle vara samma stycke text, översatt till respektive språk. • 辻斬り 18 september 2004 kl.14.09 (CEST)
thread_title: Exempelmeningar

message: Det här projektet har vilat ett tag, men nu när karmosin, en språkvetare (eller bara språkintresserad?) börjat skriva på wikipedia har det potential att komma igång på nytt. Mitt förslag är att till att börja med komplettera artiklarna om EU-språken. Dessa är relativt få till antalet och väl begränsade. Att följa de engelska artiklarna är ett enkelt sätt att komma igång, och de engelska färdiga mallarna är det bara att översätta enligt :Mall:Språk, som är densamma som den mall som används på engelska wikipedia. Jag har satt igång och fixat tabellerna för estniska, lettiska och litauiska. /Grillo 8 februari 2005 kl.18.32 (CET)
replies: text: Tack för smickret, Grillo, men språkvetare är jag inte. Kolla min användarsida för information om vad jag kan och inte kan. Jag tycker EU-språk är ett utmärkt satt mål. Jag har just blivit klar med översättningen till franska, men det återstår en del att göra. Jag har för avsikt att sätta igång med svenskan nu, som blivit alldeles för försummad. Välj gärna ett eget EU-språk med pluttiga artiklar och börja översätta eller helt enkelt skriv själva. Andra språks wikipedier är utmärkta källor, så länge ni har ett hum om ämnet. Hellre enstaka faktafel än ingen text alls (eller ännu värre: Ugglan). Portugisiskans artikel är prisbelönt på engelska pedian och varmt rekommenderad.

text: Ni som inte känner att ni vill sitta och nöta er genom grovöversättningar, börja smälla upp språkmallar på alla språk ni kan komma på. Jag råder er dock att följa dom förslag till riktlinjer jag satt upp på malldiskussionen för den nya språkmallen. Jag baserar mina förslag på vad som gäller på engelska versionen, och dom har ju vid det här laget fått det mesta rätt. Det skulle behöva överföras bilder på språkkartor och dylikt från övriga pedior. Sånt har jag inte satt mig in i en själv.

text: Akta er bara för att lägga upp tomma mallar. En viss admin har fått för sig att sånt är så förfulande att han gett sig fan på att plocka ner det, vare sig det gör nytta eller inte. karmosin 8 februari 2005 kl.18.57 (CET)
replies: text: :Jag känner att min kunskap om olika språk inte är alltför stor, intresset är nog större :) Ska dock ge mig på att översätta språkmallarna för samtliga EU-artiklar. Ska förresten EU-erkända minoritetsspråk (jiddish etc) ingå i mallen som visar EU-språken längst ner på varje sida? Jag tycker att den ska vara kvar som den är nu, annars blir det nog väl svåröverskådligt. /Grillo 8 februari 2005 kl.19.16 (CET)
replies: text: ::Jag tycker mallen för EU-språk kan vara som det är, risken är precis som du säger, att det blir svåröverskådligt. Jag ger mig på italienska-artikeln förresten. knuckles 8 februari 2005 kl.22.10 (CET)
thread_title: Förslag för att få igång projektet på nytt

message: Har nu lagt in Lathund för mallar på projektsidan. Detta bör underlätta för de som vill använda denna mall. Själv föreslår jag att mallen till en början används på alla europeiska språk och därefter att man går mer och mer utanför Europa. Mallarna i engelska Wikipedia vet jag inte om de alltid är korrekta. I vissa fall kan de ha tagit med eller strukit något land som antingen Sverige inte erkänner som självständig stat eller tvärtom. De engelskspråkiga länderna har ibland en annan politisk uppfattning när det gäller en del länder ute i världen vilket jag tror måste beaktas. Därför bör inte info från engelska Wikipedia översättas okritiskt. Att även titta på t ex tyska Wikipedia och franska Wikipedia kan vara fördelaktigt många gånger. /E70 8 februari 2005 kl.20.28 (CET)
replies: text: Diskussion pågår på språkmallens malldiskussionen. karmosin 8 februari 2005 kl.23.21 (CET)
thread_title:  Lathund för mallar 

message: Med tanke på diskussionen om "linguistisk definition" av språk/dialekt, är det tveksamt om danska ska räknas som ett eget språk.
replies: text: Hurså? Jag har aldrig hört talas om lingvister som vill klassa danskan som en dialekt. Och en dialekt till vad? Skandinaviska? - karmosin 28 februari 2005 kl.17.43 (CET)
thread_title: Språk/Dialekt

message: Eftersom jag tror att känslorna mellan mig och E70 har lugnat ner sig en hel del, så ska jag provar på att gå med igen. Jag tog mig friheten att helt enkelt ta bort alla inlägg som hade med färgbråket att göra inklusive färgförslagen, eftersom det ändå inte ledde till någonting och mest var massa pajkastning. Om vi nu tar upp frågan igen, så är det väl nästan bättre att börja om utan den gamla konflikten som påminnelse. Lägg bara tillbaks det om ni känner att det var överilat. - karmosin 3 mars 2005 kl.17.04 (CET)
replies: text: Tror att det är bra att inte radera åsikter och diskussioner, om man vill rensa är det bättre att skapa ett arkiv för en avslutad diskussion, tex: Wikipediadiskussion:Projekt Språk/Färgkodsdiskussionen eller liknande. / Elinnea 3 mars 2005 kl.17.55 (CET)
thread_title: Tillbaka

message: ===Förslag till riktlinjer===
*I transkibering av japanska termer och namn bör Hepburn-systemet med exempelvis "ō" och "ū" användas vid första omnämnandet. I löpande text bör man undvika makroner med hänsyn till att alla webbläsare och användare har rätt inställningar eller fonter.
*Punkt 2
*Punkt 3
===Diskussion===
Behöver vi en sådan? - Jag tror att det kan vara bra.
Följande är mitt förslag, och jag ser fram emot intressanta synpunkter.
I största möjliga utsträckning används Hepburn-systemet (i sin nuvarande, reviderade utformning). (Se engelska Wikipedia tills någon orkat lägga in en översättning här.) Detta innebär t ex att vokalerna o och u i sin förlängda form skrivs med makroner som ō resp ū (länkar för att infoga dessa tecken finns strax nedanför inmatningsfältet), och att n före de labiala konsonanterna b och p skrivs med n trots att det i dessa fall uttalas m. Exempel är "honbu" och "kenpō".
Undantag från denna standard:
*Etablerade namn på organistaioner od.
*Upplsagsorden ska (av bekvämlighetsskäl) inte innehålla makroner, men i rubriken skall ordet vara skrivet enligt vedertagen standard. Därmed behöver inte heller länkarna skrivas med makroner.
*I de fall en "avvikande" stavning är etablerad (t ex "jiu-jitsu") skrivs en redirect från denna.
Obg 4 mars 2005 kl.13.33 (CET)
replies: text: Intressant. Spelinnovatören Gunpei Yokoi stavades alltid Gumpei Yokoi i svenska speltidningar förr. I hans dödsruna i Sydsvenskan, plus i alla artiklar efter hans död har däremot stavningen Gunpei använts. Jag har valt att använda den stavningen när jag översatte den engelska artikeln till svenska också. Rätt eller fel? /Grillo 4 mars 2005 kl.13.42 (CET)
replies: text: :Rätt enligt nuvarande Hepburn-standard, och rätt enligt mitt förslag. Jag vet dock att det finns folk här som har andra synpunkter. Jag hoppas att de kommer fram och att vi kan komma överens. Obg 4 mars 2005 kl.14.00 (CET)
replies: text: ::Jag håller helt med obg ovan (och jo, det är den åsikt jag hävdade i förra omgången av vår diskussion). Många enskilda fall kan dock komma att bli fall för diskussion, enligt punkten "Etablerade namn på organistaioner od." Det finns nämligen en äldre variant av Hepburn, där några saker skiljer sig från den moderna. Bland annat skrivs n ibland som m, nämligen i de fall de uttalas mera som m.

text: ::Det som krånglar till det, är att äldre Hepburn fortfarande är i bruk - och väldigt mycket, till och med. En massa företag, som transkriberade sitt namn till romaji medan det gamla systemet var det förhärskande, skriver sitt namn med m. Likaså organisationer. Gatuskyltar i stora japanska städer finns idag även på romaji - med gammal Hepburn. I dessa fall finns inget skäl att hålla på med en stavning som är korrekt enligt modern Hepburn, men som exv. företaget självt inte använder i sitt engelskspråkiga material. Det förefaller även rimligt att skriva namn på städer så som de faktiskt står på skyltar i den aktuella staden - antingen det, eller något som är ännu mera anpassat till vårt språk.

text: ::Det finns japanska ord som införlivats i vårt språk, som judo och budo. Dessa finns det inget skäl att hålla på och stava på utrikiska i ett uppslagsverk, inte i den löpande texten. Där kan man gott skippa makronerna. Var den gränsen ska dras, är dock flytande kanske särskilt i budo-sektorn.

text: ::Med andra ord kommer det att bli en massa enskilda fall att diskutera, hur som haver. Just nu går wikipedia trögt för mig (hög belastning?) och jag orkar inte leta fram en länk till den engelska standarden. Om någon annan hinner före, får ni gärna stoppa in den länken på den här sidan.

text: ::Ett alternativ, som jag alls inte tycker vore illa, vore att skippa makronerna helt och hållet i löpande text. Kanske skriva en gång med makroner direkt efter uppslagsordet, bredvid kanji. Problemet med det är alla glada människor som glatt kommer att hoppa upp och stoppa in makroner här och där, och ändra på stavningen på andra sätt enligt den standard som användes i just deras japanska lärobok. Därför argumenterar jag istället för engelska wikipedias policy, som sammanfattas av Obg ovan.

text: ::Vad gäller Gunpei/Gumpei kan jag alltså acceptera bägge varianterna, beroende på hur accepterat och spritt det blev att stava hans namn med m. Att nyare material använder n tyder kanske på att det inte blev så inarbetat, så det är bättre att använda sig av modifierad Hepburn och skriva med n - men jag överlåter det beslutet till någon som känner till människan. Habj 15 mars 2005 kl.21.53 (CET)
replies: text: :::Jag måste erkänna att jag inte har speciellt bra koll på hur spritt det gamla Hepburn-systemet är. Det jag vet är att japanerna själva ofta (oftast?) transkriberar enligt kunrei shiki, vilket torde kännas helt främmande för oss. Dessutom är det inte alls vanligt att skyltar i de japanska storstäderna innehåller några latinska bokstäver öht. Oavsett hur spritt det är röstar jag på att modern Hepburn ska eftersträvas, med de undantag som beskrivits ovan. Fördelen med att skriva n i stället för m är att vi kan hänvisa till en vedertagen standard.

text: :::Jag skulle gärna slänga in en länk till den engelska policyn, men jag hittar den inte (och det är slött för mig med). Finns den?

text: :::Det känns som det räcker att skriva ordet korrekt (med makroner) en gång (direkt efter rubriken), men bör det därmed vara förbjudet att använda makroner i löptexten? Det kanske det ska vara för att det ska bli så lättläst (och lättskrivet) som möjligt.

text: :::I övrigt tycker jag att sunt förnuft ska råda. Själv tycker jag det är av viss betydelse att det framgår hur ordet uttalas. Är det oklart hur ett ord ska skrivas, registrera båda varianterna och gör en redirect... Obg 16 mars 2005 kl.00.31 (CET)
replies: text: ::::Jag har nu lagt till en första punkt till ett förslag till riktlinjer. Det här är bara riktlinjer, så jag tycker inte det är något vi måste slänga upp det för allmän omröstning såvida vi inte blir väldigt osams om något. Jag har nu delat upp det hela på "Förslag till riktlinjer" och "Diskussion". Lägg till dom förslag ni har, men håll debatten här nere. Rätta gärna om något är för otydligt, felaktigt eller kanske bara för pratigt. Riktlinjer ska vara så tydliga och koncisa som möjligt utan att det framstår som stenhårda officiella regler.

text: ::::Det här är ett bra initativ, allihopa. Vi behöver ha tydliga riktlinjer för sådana här frågor. Peter Isotalo 16 mars 2005 kl.00.49 (CET)
Nu är jag less på indragningar, så jag börjar från början.
I stort tror jag vi är överens, det som skiljer är detaljer. Om vi jobbar ut en liten mall enligt karmosin-peters förslag ovan blir det nog bra... Eng-wikins policy finns här en:Wikipedia:Manual_of_Style_for_Japan-related_articles#Romanization den kan vara bra att utgå ifrån, även om vi inte måste göra precis som de. (jag letade upp den från Diskussion:Japanska, där jag ursprungligen postade den)
Vad gäller oviktiga fakta: de skyltar jag syftat på är vägskyltar och skyltar med namn på stationerna i tunnelbanan, liknande. Jag fick ta mig bra långt ut i Kyotos förorter för att skyltarna med gatunamn inte skulle ha dubbel uppsättning tecken. Engelska pedian hävdar att de bägge typerna av Hepburn är det klart vanligaste systemen även i Japan, även om det-där-nya vad-det-nu-heter ökar. en:Hepburn Nå, så länge ingen förespråkat något annat än Hepburn ska vi kanske inte gräva ner oss mera i den typen av detaljer förrän vi har konkret anledning. /Habj 16 mars 2005 kl.02.49 (CET)
thread_title:  Policy for transkribering av japanska ord 

message: *I transkibering av japanska termer och namn bör Hepburn-systemet med exempelvis "ō" och "ū" användas vid första omnämnandet. I löpande text bör man undvika makroner med hänsyn till att alla webbläsare och användare har rätt inställningar eller fonter.
*Punkt 2
*Punkt 3
thread_title: Förslag till riktlinjer

message: Behöver vi en sådan? - Jag tror att det kan vara bra.
Följande är mitt förslag, och jag ser fram emot intressanta synpunkter.
I största möjliga utsträckning används Hepburn-systemet (i sin nuvarande, reviderade utformning). (Se engelska Wikipedia tills någon orkat lägga in en översättning här.) Detta innebär t ex att vokalerna o och u i sin förlängda form skrivs med makroner som ō resp ū (länkar för att infoga dessa tecken finns strax nedanför inmatningsfältet), och att n före de labiala konsonanterna b och p skrivs med n trots att det i dessa fall uttalas m. Exempel är "honbu" och "kenpō".
Undantag från denna standard:
*Etablerade namn på organistaioner od.
*Upplsagsorden ska (av bekvämlighetsskäl) inte innehålla makroner, men i rubriken skall ordet vara skrivet enligt vedertagen standard. Därmed behöver inte heller länkarna skrivas med makroner.
*I de fall en "avvikande" stavning är etablerad (t ex "jiu-jitsu") skrivs en redirect från denna.
Obg 4 mars 2005 kl.13.33 (CET)
replies: text: Intressant. Spelinnovatören Gunpei Yokoi stavades alltid Gumpei Yokoi i svenska speltidningar förr. I hans dödsruna i Sydsvenskan, plus i alla artiklar efter hans död har däremot stavningen Gunpei använts. Jag har valt att använda den stavningen när jag översatte den engelska artikeln till svenska också. Rätt eller fel? /Grillo 4 mars 2005 kl.13.42 (CET)
replies: text: :Rätt enligt nuvarande Hepburn-standard, och rätt enligt mitt förslag. Jag vet dock att det finns folk här som har andra synpunkter. Jag hoppas att de kommer fram och att vi kan komma överens. Obg 4 mars 2005 kl.14.00 (CET)
replies: text: ::Jag håller helt med obg ovan (och jo, det är den åsikt jag hävdade i förra omgången av vår diskussion). Många enskilda fall kan dock komma att bli fall för diskussion, enligt punkten "Etablerade namn på organistaioner od." Det finns nämligen en äldre variant av Hepburn, där några saker skiljer sig från den moderna. Bland annat skrivs n ibland som m, nämligen i de fall de uttalas mera som m.

text: ::Det som krånglar till det, är att äldre Hepburn fortfarande är i bruk - och väldigt mycket, till och med. En massa företag, som transkriberade sitt namn till romaji medan det gamla systemet var det förhärskande, skriver sitt namn med m. Likaså organisationer. Gatuskyltar i stora japanska städer finns idag även på romaji - med gammal Hepburn. I dessa fall finns inget skäl att hålla på med en stavning som är korrekt enligt modern Hepburn, men som exv. företaget självt inte använder i sitt engelskspråkiga material. Det förefaller även rimligt att skriva namn på städer så som de faktiskt står på skyltar i den aktuella staden - antingen det, eller något som är ännu mera anpassat till vårt språk.

text: ::Det finns japanska ord som införlivats i vårt språk, som judo och budo. Dessa finns det inget skäl att hålla på och stava på utrikiska i ett uppslagsverk, inte i den löpande texten. Där kan man gott skippa makronerna. Var den gränsen ska dras, är dock flytande kanske särskilt i budo-sektorn.

text: ::Med andra ord kommer det att bli en massa enskilda fall att diskutera, hur som haver. Just nu går wikipedia trögt för mig (hög belastning?) och jag orkar inte leta fram en länk till den engelska standarden. Om någon annan hinner före, får ni gärna stoppa in den länken på den här sidan.

text: ::Ett alternativ, som jag alls inte tycker vore illa, vore att skippa makronerna helt och hållet i löpande text. Kanske skriva en gång med makroner direkt efter uppslagsordet, bredvid kanji. Problemet med det är alla glada människor som glatt kommer att hoppa upp och stoppa in makroner här och där, och ändra på stavningen på andra sätt enligt den standard som användes i just deras japanska lärobok. Därför argumenterar jag istället för engelska wikipedias policy, som sammanfattas av Obg ovan.

text: ::Vad gäller Gunpei/Gumpei kan jag alltså acceptera bägge varianterna, beroende på hur accepterat och spritt det blev att stava hans namn med m. Att nyare material använder n tyder kanske på att det inte blev så inarbetat, så det är bättre att använda sig av modifierad Hepburn och skriva med n - men jag överlåter det beslutet till någon som känner till människan. Habj 15 mars 2005 kl.21.53 (CET)
replies: text: :::Jag måste erkänna att jag inte har speciellt bra koll på hur spritt det gamla Hepburn-systemet är. Det jag vet är att japanerna själva ofta (oftast?) transkriberar enligt kunrei shiki, vilket torde kännas helt främmande för oss. Dessutom är det inte alls vanligt att skyltar i de japanska storstäderna innehåller några latinska bokstäver öht. Oavsett hur spritt det är röstar jag på att modern Hepburn ska eftersträvas, med de undantag som beskrivits ovan. Fördelen med att skriva n i stället för m är att vi kan hänvisa till en vedertagen standard.

text: :::Jag skulle gärna slänga in en länk till den engelska policyn, men jag hittar den inte (och det är slött för mig med). Finns den?

text: :::Det känns som det räcker att skriva ordet korrekt (med makroner) en gång (direkt efter rubriken), men bör det därmed vara förbjudet att använda makroner i löptexten? Det kanske det ska vara för att det ska bli så lättläst (och lättskrivet) som möjligt.

text: :::I övrigt tycker jag att sunt förnuft ska råda. Själv tycker jag det är av viss betydelse att det framgår hur ordet uttalas. Är det oklart hur ett ord ska skrivas, registrera båda varianterna och gör en redirect... Obg 16 mars 2005 kl.00.31 (CET)
replies: text: ::::Jag har nu lagt till en första punkt till ett förslag till riktlinjer. Det här är bara riktlinjer, så jag tycker inte det är något vi måste slänga upp det för allmän omröstning såvida vi inte blir väldigt osams om något. Jag har nu delat upp det hela på "Förslag till riktlinjer" och "Diskussion". Lägg till dom förslag ni har, men håll debatten här nere. Rätta gärna om något är för otydligt, felaktigt eller kanske bara för pratigt. Riktlinjer ska vara så tydliga och koncisa som möjligt utan att det framstår som stenhårda officiella regler.

text: ::::Det här är ett bra initativ, allihopa. Vi behöver ha tydliga riktlinjer för sådana här frågor. Peter Isotalo 16 mars 2005 kl.00.49 (CET)
Nu är jag less på indragningar, så jag börjar från början.
I stort tror jag vi är överens, det som skiljer är detaljer. Om vi jobbar ut en liten mall enligt karmosin-peters förslag ovan blir det nog bra... Eng-wikins policy finns här en:Wikipedia:Manual_of_Style_for_Japan-related_articles#Romanization den kan vara bra att utgå ifrån, även om vi inte måste göra precis som de. (jag letade upp den från Diskussion:Japanska, där jag ursprungligen postade den)
Vad gäller oviktiga fakta: de skyltar jag syftat på är vägskyltar och skyltar med namn på stationerna i tunnelbanan, liknande. Jag fick ta mig bra långt ut i Kyotos förorter för att skyltarna med gatunamn inte skulle ha dubbel uppsättning tecken. Engelska pedian hävdar att de bägge typerna av Hepburn är det klart vanligaste systemen även i Japan, även om det-där-nya vad-det-nu-heter ökar. en:Hepburn Nå, så länge ingen förespråkat något annat än Hepburn ska vi kanske inte gräva ner oss mera i den typen av detaljer förrän vi har konkret anledning. /Habj 16 mars 2005 kl.02.49 (CET)
thread_title: Diskussion

message: Det här låter som en äldre benämning på någon form av yue eller kanske rentav hakka. Är det någon som kan bekräfta vilken dialekt det rör sig om? Peter Isotalo 24 mars 2005 kl.00.37 (CET)
thread_title:  [[Fukienesiska]] 

message: ===Förslag till riktlinjer===
*I transkibering av japanska termer och namn bör Hepburn-systemet med exempelvis "ō" och "ū" användas vid första omnämnandet. I löpande text bör man undvika makroner med hänsyn till att alla webbläsare och användare har rätt inställningar eller fonter.
*Punkt 2
*Punkt 3
===Diskussion===
Behöver vi en sådan? - Jag tror att det kan vara bra.
Följande är mitt förslag, och jag ser fram emot intressanta synpunkter.
I största möjliga utsträckning används Hepburn-systemet (i sin nuvarande, reviderade utformning). (Se engelska Wikipedia tills någon orkat lägga in en översättning här.) Detta innebär t ex att vokalerna o och u i sin förlängda form skrivs med makroner som ō resp ū (länkar för att infoga dessa tecken finns strax nedanför inmatningsfältet), och att n före de labiala konsonanterna b och p skrivs med n trots att det i dessa fall uttalas m. Exempel är "honbu" och "kenpō".
Undantag från denna standard:
*Etablerade namn på organistaioner od.
*Upplsagsorden ska (av bekvämlighetsskäl) inte innehålla makroner, men i rubriken skall ordet vara skrivet enligt vedertagen standard. Därmed behöver inte heller länkarna skrivas med makroner.
*I de fall en "avvikande" stavning är etablerad (t ex "jiu-jitsu") skrivs en redirect från denna.
Obg 4 mars 2005 kl.13.33 (CET)
replies: text: Intressant. Spelinnovatören Gunpei Yokoi stavades alltid Gumpei Yokoi i svenska speltidningar förr. I hans dödsruna i Sydsvenskan, plus i alla artiklar efter hans död har däremot stavningen Gunpei använts. Jag har valt att använda den stavningen när jag översatte den engelska artikeln till svenska också. Rätt eller fel? /Grillo 4 mars 2005 kl.13.42 (CET)
replies: text: :Rätt enligt nuvarande Hepburn-standard, och rätt enligt mitt förslag. Jag vet dock att det finns folk här som har andra synpunkter. Jag hoppas att de kommer fram och att vi kan komma överens. Obg 4 mars 2005 kl.14.00 (CET)
replies: text: ::Jag håller helt med obg ovan (och jo, det är den åsikt jag hävdade i förra omgången av vår diskussion). Många enskilda fall kan dock komma att bli fall för diskussion, enligt punkten "Etablerade namn på organistaioner od." Det finns nämligen en äldre variant av Hepburn, där några saker skiljer sig från den moderna. Bland annat skrivs n ibland som m, nämligen i de fall de uttalas mera som m.

text: ::Det som krånglar till det, är att äldre Hepburn fortfarande är i bruk - och väldigt mycket, till och med. En massa företag, som transkriberade sitt namn till romaji medan det gamla systemet var det förhärskande, skriver sitt namn med m. Likaså organisationer. Gatuskyltar i stora japanska städer finns idag även på romaji - med gammal Hepburn. I dessa fall finns inget skäl att hålla på med en stavning som är korrekt enligt modern Hepburn, men som exv. företaget självt inte använder i sitt engelskspråkiga material. Det förefaller även rimligt att skriva namn på städer så som de faktiskt står på skyltar i den aktuella staden - antingen det, eller något som är ännu mera anpassat till vårt språk.

text: ::Det finns japanska ord som införlivats i vårt språk, som judo och budo. Dessa finns det inget skäl att hålla på och stava på utrikiska i ett uppslagsverk, inte i den löpande texten. Där kan man gott skippa makronerna. Var den gränsen ska dras, är dock flytande kanske särskilt i budo-sektorn.

text: ::Med andra ord kommer det att bli en massa enskilda fall att diskutera, hur som haver. Just nu går wikipedia trögt för mig (hög belastning?) och jag orkar inte leta fram en länk till den engelska standarden. Om någon annan hinner före, får ni gärna stoppa in den länken på den här sidan.

text: ::Ett alternativ, som jag alls inte tycker vore illa, vore att skippa makronerna helt och hållet i löpande text. Kanske skriva en gång med makroner direkt efter uppslagsordet, bredvid kanji. Problemet med det är alla glada människor som glatt kommer att hoppa upp och stoppa in makroner här och där, och ändra på stavningen på andra sätt enligt den standard som användes i just deras japanska lärobok. Därför argumenterar jag istället för engelska wikipedias policy, som sammanfattas av Obg ovan.

text: ::Vad gäller Gunpei/Gumpei kan jag alltså acceptera bägge varianterna, beroende på hur accepterat och spritt det blev att stava hans namn med m. Att nyare material använder n tyder kanske på att det inte blev så inarbetat, så det är bättre att använda sig av modifierad Hepburn och skriva med n - men jag överlåter det beslutet till någon som känner till människan. Habj 15 mars 2005 kl.21.53 (CET)
replies: text: :::Jag måste erkänna att jag inte har speciellt bra koll på hur spritt det gamla Hepburn-systemet är. Det jag vet är att japanerna själva ofta (oftast?) transkriberar enligt kunrei shiki, vilket torde kännas helt främmande för oss. Dessutom är det inte alls vanligt att skyltar i de japanska storstäderna innehåller några latinska bokstäver öht. Oavsett hur spritt det är röstar jag på att modern Hepburn ska eftersträvas, med de undantag som beskrivits ovan. Fördelen med att skriva n i stället för m är att vi kan hänvisa till en vedertagen standard.

text: :::Jag skulle gärna slänga in en länk till den engelska policyn, men jag hittar den inte (och det är slött för mig med). Finns den?

text: :::Det känns som det räcker att skriva ordet korrekt (med makroner) en gång (direkt efter rubriken), men bör det därmed vara förbjudet att använda makroner i löptexten? Det kanske det ska vara för att det ska bli så lättläst (och lättskrivet) som möjligt.

text: :::I övrigt tycker jag att sunt förnuft ska råda. Själv tycker jag det är av viss betydelse att det framgår hur ordet uttalas. Är det oklart hur ett ord ska skrivas, registrera båda varianterna och gör en redirect... Obg 16 mars 2005 kl.00.31 (CET)
replies: text: ::::Jag har nu lagt till en första punkt till ett förslag till riktlinjer. Det här är bara riktlinjer, så jag tycker inte det är något vi måste slänga upp det för allmän omröstning såvida vi inte blir väldigt osams om något. Jag har nu delat upp det hela på "Förslag till riktlinjer" och "Diskussion". Lägg till dom förslag ni har, men håll debatten här nere. Rätta gärna om något är för otydligt, felaktigt eller kanske bara för pratigt. Riktlinjer ska vara så tydliga och koncisa som möjligt utan att det framstår som stenhårda officiella regler.

text: ::::Det här är ett bra initativ, allihopa. Vi behöver ha tydliga riktlinjer för sådana här frågor. Peter Isotalo 16 mars 2005 kl.00.49 (CET)
Nu är jag less på indragningar, så jag börjar från början.
I stort tror jag vi är överens, det som skiljer är detaljer. Om vi jobbar ut en liten mall enligt karmosin-peters förslag ovan blir det nog bra... Eng-wikins policy finns här en:Wikipedia:Manual_of_Style_for_Japan-related_articles#Romanization den kan vara bra att utgå ifrån, även om vi inte måste göra precis som de. (jag letade upp den från Diskussion:Japanska, där jag ursprungligen postade den)
Vad gäller oviktiga fakta: de skyltar jag syftat på är vägskyltar och skyltar med namn på stationerna i tunnelbanan, liknande. Jag fick ta mig bra långt ut i Kyotos förorter för att skyltarna med gatunamn inte skulle ha dubbel uppsättning tecken. Engelska pedian hävdar att de bägge typerna av Hepburn är det klart vanligaste systemen även i Japan, även om det-där-nya vad-det-nu-heter ökar. en:Hepburn Nå, så länge ingen förespråkat något annat än Hepburn ska vi kanske inte gräva ner oss mera i den typen av detaljer förrän vi har konkret anledning. /Habj 16 mars 2005 kl.02.49 (CET)

text: En till sak att ta ställning till är hur man ska hantara namn på personer som brukar skrivas på mindre korrekta sätt i USA. Å ena sidan har många kanske snappat upp den amerikanska namnversionen, och de personerna är ofta mest kända under det namnet - i vissa fall kanske personerna själva skriver sina namn så när de använder latinska bokstäver. Å andra sidan är det namn-versioner som normalt har uppkommit för att amerikaner har svårt att uttala namnen riktigt annars, men som gör att svenskar uttalar namnen felaktigt, när dem normala transkriberingen skulle ha gett ett bättre uttal. Exempel: Jō Hisaishi (kompositör), skrivs ofta Joe (t.ex. på engelska wiki), och det är likadant med Jō Shiseido (skådis). Yūki Kudō (skådespelerska) brukar skrivas Youki Kudoh. Masamune Shirō (tecknare) är mest känd som Masamune Shirow, och skådespelaren Tomorō Taguchi brukar skrivas antingen Tomoroh eller Tomorowo. /battra 16 juli 2005 kl.16.09 (CEST)
thread_title:  Policy for transkribering av japanska ord 

message: *I transkibering av japanska termer och namn bör Hepburn-systemet med exempelvis "ō" och "ū" användas vid första omnämnandet. I löpande text bör man undvika makroner med hänsyn till att alla webbläsare och användare har rätt inställningar eller fonter.
*Punkt 2
*Punkt 3
thread_title: Förslag till riktlinjer

message: Behöver vi en sådan? - Jag tror att det kan vara bra.
Följande är mitt förslag, och jag ser fram emot intressanta synpunkter.
I största möjliga utsträckning används Hepburn-systemet (i sin nuvarande, reviderade utformning). (Se engelska Wikipedia tills någon orkat lägga in en översättning här.) Detta innebär t ex att vokalerna o och u i sin förlängda form skrivs med makroner som ō resp ū (länkar för att infoga dessa tecken finns strax nedanför inmatningsfältet), och att n före de labiala konsonanterna b och p skrivs med n trots att det i dessa fall uttalas m. Exempel är "honbu" och "kenpō".
Undantag från denna standard:
*Etablerade namn på organistaioner od.
*Upplsagsorden ska (av bekvämlighetsskäl) inte innehålla makroner, men i rubriken skall ordet vara skrivet enligt vedertagen standard. Därmed behöver inte heller länkarna skrivas med makroner.
*I de fall en "avvikande" stavning är etablerad (t ex "jiu-jitsu") skrivs en redirect från denna.
Obg 4 mars 2005 kl.13.33 (CET)
replies: text: Intressant. Spelinnovatören Gunpei Yokoi stavades alltid Gumpei Yokoi i svenska speltidningar förr. I hans dödsruna i Sydsvenskan, plus i alla artiklar efter hans död har däremot stavningen Gunpei använts. Jag har valt att använda den stavningen när jag översatte den engelska artikeln till svenska också. Rätt eller fel? /Grillo 4 mars 2005 kl.13.42 (CET)
replies: text: :Rätt enligt nuvarande Hepburn-standard, och rätt enligt mitt förslag. Jag vet dock att det finns folk här som har andra synpunkter. Jag hoppas att de kommer fram och att vi kan komma överens. Obg 4 mars 2005 kl.14.00 (CET)
replies: text: ::Jag håller helt med obg ovan (och jo, det är den åsikt jag hävdade i förra omgången av vår diskussion). Många enskilda fall kan dock komma att bli fall för diskussion, enligt punkten "Etablerade namn på organistaioner od." Det finns nämligen en äldre variant av Hepburn, där några saker skiljer sig från den moderna. Bland annat skrivs n ibland som m, nämligen i de fall de uttalas mera som m.

text: ::Det som krånglar till det, är att äldre Hepburn fortfarande är i bruk - och väldigt mycket, till och med. En massa företag, som transkriberade sitt namn till romaji medan det gamla systemet var det förhärskande, skriver sitt namn med m. Likaså organisationer. Gatuskyltar i stora japanska städer finns idag även på romaji - med gammal Hepburn. I dessa fall finns inget skäl att hålla på med en stavning som är korrekt enligt modern Hepburn, men som exv. företaget självt inte använder i sitt engelskspråkiga material. Det förefaller även rimligt att skriva namn på städer så som de faktiskt står på skyltar i den aktuella staden - antingen det, eller något som är ännu mera anpassat till vårt språk.

text: ::Det finns japanska ord som införlivats i vårt språk, som judo och budo. Dessa finns det inget skäl att hålla på och stava på utrikiska i ett uppslagsverk, inte i den löpande texten. Där kan man gott skippa makronerna. Var den gränsen ska dras, är dock flytande kanske särskilt i budo-sektorn.

text: ::Med andra ord kommer det att bli en massa enskilda fall att diskutera, hur som haver. Just nu går wikipedia trögt för mig (hög belastning?) och jag orkar inte leta fram en länk till den engelska standarden. Om någon annan hinner före, får ni gärna stoppa in den länken på den här sidan.

text: ::Ett alternativ, som jag alls inte tycker vore illa, vore att skippa makronerna helt och hållet i löpande text. Kanske skriva en gång med makroner direkt efter uppslagsordet, bredvid kanji. Problemet med det är alla glada människor som glatt kommer att hoppa upp och stoppa in makroner här och där, och ändra på stavningen på andra sätt enligt den standard som användes i just deras japanska lärobok. Därför argumenterar jag istället för engelska wikipedias policy, som sammanfattas av Obg ovan.

text: ::Vad gäller Gunpei/Gumpei kan jag alltså acceptera bägge varianterna, beroende på hur accepterat och spritt det blev att stava hans namn med m. Att nyare material använder n tyder kanske på att det inte blev så inarbetat, så det är bättre att använda sig av modifierad Hepburn och skriva med n - men jag överlåter det beslutet till någon som känner till människan. Habj 15 mars 2005 kl.21.53 (CET)
replies: text: :::Jag måste erkänna att jag inte har speciellt bra koll på hur spritt det gamla Hepburn-systemet är. Det jag vet är att japanerna själva ofta (oftast?) transkriberar enligt kunrei shiki, vilket torde kännas helt främmande för oss. Dessutom är det inte alls vanligt att skyltar i de japanska storstäderna innehåller några latinska bokstäver öht. Oavsett hur spritt det är röstar jag på att modern Hepburn ska eftersträvas, med de undantag som beskrivits ovan. Fördelen med att skriva n i stället för m är att vi kan hänvisa till en vedertagen standard.

text: :::Jag skulle gärna slänga in en länk till den engelska policyn, men jag hittar den inte (och det är slött för mig med). Finns den?

text: :::Det känns som det räcker att skriva ordet korrekt (med makroner) en gång (direkt efter rubriken), men bör det därmed vara förbjudet att använda makroner i löptexten? Det kanske det ska vara för att det ska bli så lättläst (och lättskrivet) som möjligt.

text: :::I övrigt tycker jag att sunt förnuft ska råda. Själv tycker jag det är av viss betydelse att det framgår hur ordet uttalas. Är det oklart hur ett ord ska skrivas, registrera båda varianterna och gör en redirect... Obg 16 mars 2005 kl.00.31 (CET)
replies: text: ::::Jag har nu lagt till en första punkt till ett förslag till riktlinjer. Det här är bara riktlinjer, så jag tycker inte det är något vi måste slänga upp det för allmän omröstning såvida vi inte blir väldigt osams om något. Jag har nu delat upp det hela på "Förslag till riktlinjer" och "Diskussion". Lägg till dom förslag ni har, men håll debatten här nere. Rätta gärna om något är för otydligt, felaktigt eller kanske bara för pratigt. Riktlinjer ska vara så tydliga och koncisa som möjligt utan att det framstår som stenhårda officiella regler.

text: ::::Det här är ett bra initativ, allihopa. Vi behöver ha tydliga riktlinjer för sådana här frågor. Peter Isotalo 16 mars 2005 kl.00.49 (CET)
Nu är jag less på indragningar, så jag börjar från början.
I stort tror jag vi är överens, det som skiljer är detaljer. Om vi jobbar ut en liten mall enligt karmosin-peters förslag ovan blir det nog bra... Eng-wikins policy finns här en:Wikipedia:Manual_of_Style_for_Japan-related_articles#Romanization den kan vara bra att utgå ifrån, även om vi inte måste göra precis som de. (jag letade upp den från Diskussion:Japanska, där jag ursprungligen postade den)
Vad gäller oviktiga fakta: de skyltar jag syftat på är vägskyltar och skyltar med namn på stationerna i tunnelbanan, liknande. Jag fick ta mig bra långt ut i Kyotos förorter för att skyltarna med gatunamn inte skulle ha dubbel uppsättning tecken. Engelska pedian hävdar att de bägge typerna av Hepburn är det klart vanligaste systemen även i Japan, även om det-där-nya vad-det-nu-heter ökar. en:Hepburn Nå, så länge ingen förespråkat något annat än Hepburn ska vi kanske inte gräva ner oss mera i den typen av detaljer förrän vi har konkret anledning. /Habj 16 mars 2005 kl.02.49 (CET)

text: En till sak att ta ställning till är hur man ska hantara namn på personer som brukar skrivas på mindre korrekta sätt i USA. Å ena sidan har många kanske snappat upp den amerikanska namnversionen, och de personerna är ofta mest kända under det namnet - i vissa fall kanske personerna själva skriver sina namn så när de använder latinska bokstäver. Å andra sidan är det namn-versioner som normalt har uppkommit för att amerikaner har svårt att uttala namnen riktigt annars, men som gör att svenskar uttalar namnen felaktigt, när dem normala transkriberingen skulle ha gett ett bättre uttal. Exempel: Jō Hisaishi (kompositör), skrivs ofta Joe (t.ex. på engelska wiki), och det är likadant med Jō Shiseido (skådis). Yūki Kudō (skådespelerska) brukar skrivas Youki Kudoh. Masamune Shirō (tecknare) är mest känd som Masamune Shirow, och skådespelaren Tomorō Taguchi brukar skrivas antingen Tomoroh eller Tomorowo. /battra 16 juli 2005 kl.16.09 (CEST)
thread_title: Diskussion

message: Det här låter som en äldre benämning på någon form av yue eller kanske rentav hakka. Är det någon som kan bekräfta vilken dialekt det rör sig om? Peter Isotalo 24 mars 2005 kl.00.37 (CET)
replies: text: Enligt artikeln är det en underdialekt till minnan (min nan). Enligt engelska WP är det ett annat namn på minnan: "It is often known as Hokkien (i.e., "Fujian[ese]")". Enligt svenska skolverket är fukinesiska samma sak som chauzhou och hainanesiska. Jag ingen aning om vad chauzhou skulle kunna vara men hainanesiska är enligt engelska WP en dialekt i minnan-gruppen. Skulle det inte vara bättre att lägga det här inlägget på artikeldiskussionen istället för här? –Fenix 8 juli 2005 kl.20.04 (CEST)
replies: text: :När jag läste kinesiska vid Uppsala universitet för Olov Bertil Andersson omnämnde denne detta språk som "fukienesiska". // Rudolf 17 oktober 2005 kl.11.20 (CEST)
thread_title:  [[Fukienesiska]] 

message: Hm, här håller en anonym användare på att rensa i arkivet. Skumt. /Habj 4 juli 2005 kl.00.24 (CEST)
thread_title:  Rensning i arkivet 

message: Enligt det nuvarande systemet för transkribering till svenska transkriberas /tʃ/ med ’tj’, trots att tj uttalas /ɕ/ av den nutida svenskspråkiga majoriteten. /tʃ/-ljudet borde istället skrivas ’tsj’ eftersom ’sj’ används för att skriva /ʃ/. Visserligen uttalas ’sj’ vanligtvis inte /ʃ/ utan /ɧ/ men det är i alla fall det närmaste man kan komma (utom möjligen ’rs’ (dvs /ʂ/), men det skulle bli helt fel). Finns det någon särskild anledning att använda ’tj’ för /tʃ/? Det verkar ologiskt och förvirrande. Att använda ’tj’ verkar dock (konstigt nog) vara allmänt vedertaget och används av NE (fast NE behöver kanske inte alltid ha rätt?). —Fenix 8 juli 2005 kl.22.04 (CEST)
replies: text: Jag uppfattar det som att stavningen 'tj' är den allmänt vedertagna och att det skulle orsaka förvirring att försöka införa någon annan stavning. /Nicke L 25 juli 2005 kl.01.06 (CEST)
replies: text: :Jo, jag antar det... Skulle gärna vilja veta varför dock. Det verkar som om man hittar fler och fler konstigheter i NE ju mer man håller på med det här projektet. :) Fenix 25 juli 2005 kl.09.01 (CEST)
replies: text: ::Uttalas inte tje-ljudet [tʃ] i finlandssvenska dialekter?

text: ::SAOB har ett eget fonematiskt system, och beskriver tje-ljudet som "första ljudet i kif, tjog (närmande sig ch i eng. chest, tch i t. kätchen)". —Caesar 9 augusti 2005 kl.14.08 (CEST)
replies: text: :::Nja, det uttalas väl /tɕ/ i finlandssvenska (tror jag), men skillnaden är inte så så stor, det är en affrikata (alltså med t-föreslag), javisst. Den har funnits i rikssvenska också, försvann nog någon gång i mitten av 1900-talet. Om man tittar på gamla 40-talsfilmer (vilket jag iofs aldrig gör) kan man höra att det uttalas med t. Det är nog därför 'tj' användes till /tʃ/ från början och sedan har väl den transkriptionen bara hängt kvar. Lite dumt att NE bevarar den. Eftersom det är en vedertagen standard får den väl hänga kvar här på WP också.

text: :::När det gäller SAOB så förstår jag ingenting. Jag uttalar tjog helt utan t-ljud och jag talar nog ganska rikssvenskt (om jag får säga det själv). Kif har jag ingen aning om för jag har aldrig hört ordet förut. Och vad är det egentligen för ett tecken som ska representera det ljudet? Ogillar starkt okonventionell fonetisk skrift, det blir alltid fel. ЯFenix 9 augusti 2005 kl.15.52 (CEST)
replies: text: ::::Jag är inte säker på att fytiotalsfilmer räknas som rikssvenska. Det är nog snarare teatersvenska. Sje-ljudet låter ju som [ʃ] snarare än som [ɧ], vilket är logiskt på en scen, eftersom den senare hörs betydligt bättre. —CÆSAR 22 augusti 2005 kl.22.40 (CEST)
thread_title: Transkribering av tonlös postalveolar affrikata

message: Bara för ordningens skull ska jag informera allmänheten om att det förs en diskussion av intresse för projektet mellan mig och Caesar på Caesars diskussionssida. ЛFenix 9 augusti 2005 kl.22.16 (CEST)
thread_title:  Diskussion hos Caesar 

message: För tillfället råder tämligen stort kaos vad gäller vilka språkrelaterade kategorier som finns, och hur dessa är länkade till varandra i en trädstruktur. Jag kastar här ut ett förslag till omorganisation, även om jag är osäker på många steg, och har säkert missat många. Men med lite samarbete kan vi väl komma fram till något bra. *smile* Som 'rot' använder jag Humaniora, vilket väl är en okontroversiell startpunkt. När jag är mycket tveksam till om en kategori verkligen behövs, så har jag markerat den med Kategori/Artikel. Artikel ensamt används för att exemplifiera den typ av uppslag som jag anser skall infogas i kategorin. Jag har långt ifrån alltid givit sådana exempel. I vissa fall bör kanske en 'Lista över...' användas istället för en kategori.
replies: text: Kompletterat med några nyckelord som återfinns i mallen

text: men ej fanns med här. Dessa är i mallen visserligen artiklar ej som kategorier, men ger ändå en indikation på vikten som lagts vid dessa begrepp.

text: Även nyckelorden i mallen:

text: bör beaktas. /sanna 17 oktober 2005 kl.10.12 (CEST)
replies: text: :Då jag skapat en mall/högertabell för att underlätta för mig att skapa ordning i trädet, så blir det dubbelarbete att uppdatera både denna lista och den mallen, så därför inkluderar jag helt enkelt mallen här./sanna
*Kategori:Humaniora
**Kategori:Språk
***Kategori:Allmän lingvistik
****Artikel:Deskriptiv lingvistik (ny sanna 17 oktober 2005 kl.10.12 (CEST))
****Kategori:Fonetik
****Kategori:Grammatik
*****Kategori:Fonologi
*****Kategori:Morfologi
*****Kategori:Ordbildning
*****Kategori:Syntax
****Kategori:Grammatiska teorier
*****Artikel:GB
****Kategori:Pragmatik
****Kategori:Semantik
*****Artikel:Lexikal semantik (ny sanna 17 oktober 2005 kl.10.12 (CEST))
****Kategori:Stilistik (ny som jag hade glömt sanna 17 oktober 2005 kl.10.12 (CEST))
***Kategori:Filologi/Historisk lingvistik
***Kategori:Lexikografi
***Kategori:Lingvister
****Artikel:Noam Chomsky (ny sanna 17 oktober 2005 kl.10.12 (CEST))
****Artikel:Leonard Bloomfield (ny sanna 17 oktober 2005 kl.10.12 (CEST))
***Kategori:Litteraturvetenskap (ny från mall:språkvetenskap, men tveksam.... sanna 17 oktober 2005 kl.10.12 (CEST))
***Kategori:Ortografi (ny från mall:språkvetenskap, bör eventuellt vara underkategori till Skriftsystem, vilken i så fall kanske skall döpas om till Skrift sanna 17 oktober 2005 kl.10.12 (CEST))
***Kategori:Semiotik (ny från mall:språkvetenskap sanna 17 oktober 2005 kl.10.12 (CEST))
***Kategori:Skriftsystem
****Kategori:Alfabet (ändrat status till definitivt Kategori, då finns i mall:språkvetenskap sanna 17 oktober 2005 kl.10.12 (CEST))
*****Artikel:<beskrivning av alfabet>
****Kategori:Hieroglyfer
****Kategori:Stavelsealfabet
****Kategori:Teckensystem
***Kategori:Sociolingvistik (kallas i mall:språkvetenskap för Språksociologi sanna 17 oktober 2005 kl.10.12 (CEST))
***Kategori:Språkindelning
****Artikel:Stammbaum
****Artikel:Areala drag
****Kategori:Dialektologi (ev. en nivå högre upp?)
****Kategori:<språkfamilj>
*****Artikel:<undergrupp>
*****Artikel:<språk>
***Kategori:Språkinlärning (ny som jag hade glömt sanna 17 oktober 2005 kl.10.12 (CEST))
***Kategori:Språkfilosofi (även dotter till 'Filosofi')
****Artikel:Talakt (ny sanna 17 oktober 2005 kl.10.12 (CEST))
***Kategori:Språkpsykologi (ny från mall:språkvetenskap)
***Kategori:Språkteknologi (bör väl även ha andra 'mödrar')
***Kategori:Översättningsteori
Är det här alltför överarbetat? /sanna 16 oktober 2005 kl.22.31 (CEST)

text: Nej, det är det nog inte. Det ser bra ut såvitt jag kan bedöma. Framför allt är det ett bra initiativ att försöka få ordning på kategorierna./Nicke 16 oktober 2005 kl.22.56 (CEST)
replies: text: :Är det ok att skapa kategorierna enligt ovan 'en masse', även om det kommer att innebära att en hel del till att börja med blir tomma?/sanna 16 oktober 2005 kl.23.01 (CEST)
replies: text: ::Det är väl okej, framför allt om du tänker fortsätta att lägga in artiklar i de kategorier du skapar, men mitt förslag är att du börjar med att göra en ny mall à la Mall:Språkvetenskap fast med dina förslag implementerade så blir det lättare att se hur förslaget "beter sig" IRL, så att säga, och sen skapar kategoriträdet därifrån, så att kategorierna hänger ihop redan från början. (Så brukar jag själv göra för att inte glömma någon kategori/artikel...) Men annars ser det mycket bra ut. Det är alltid skönt när folk tar sig tid att organisera saker snarare än att bara lägga in stubbar. Bra jobbat! Hannibal 17 oktober 2005 kl.10.34 (CEST)
replies: text: :::Det är en bra idé, men om det är något som tänks läggas in på _alla_ språkrelaterade poster, så bör jag nog begränsa mig något vad gäller nivådjup, i a f för slutlig version./sanna 17 oktober 2005 kl.11.53 (CEST)
På min diskussionssida kan man studera/kommentera en del mallar som jag har börjat utforma för att underlätta övergången till en ny kategoristruktur. Jag skulle också vara mycket tacksam för kommentarer mer specifikt relaterade till de frågetecken jag angivit i strukturen ovan./sanna 17 oktober 2005 kl.11.46 (CEST)

text: För att visa vad jag menade gjorde jag en test-mall (se :Mall:Språkvetenskap2). Vissa grejer döpte jag om. Vissa grejer sorterade jag bort. Och jag tror att den skulle kunna bli mycket bättre. Men man kan ha den som utgångspunkt i alla fall. Hannibal 17 oktober 2005 kl.12.25 (CEST)
replies: text: :Även jag har försökt mig på en, inspirerad av engelska wikipedians högertabell över lingvistiska _artiklar_, men för kategorier. (se :Mall:Lingvistik) Den är ju i sin nuvarand form mycket lång, och om man så småningom tänker sig att visa den på språkrelaterade poster i allmänhet, så bör man nog nöja sig med färre nivåer./sanna 17 oktober 2005 kl.12.31 (CEST)
replies: text: ::Oj, den har jag inte sett. Men jag håller med. Den är lite lång. Men den går att trycka ihop, och vissa grejer kan tas bort. Så vad sägs om mitt försök? Hannibal 17 oktober 2005 kl.12.34 (CEST)
replies: text: :::Jag håller med om att urvalet på din är bättre, men mitt huvudsakliga syfte med min var ju att kunna skapa och organisera om kategoriträdet. Vet dock inte om jag föredrar en 'bottentabell' eller en 'högertabell'/sanna 17 oktober 2005 kl.12.52 (CEST)
Jag har skapat en administrativ kategori :Kategori:Språkkategorisering, där jag visar :Mall:Lingvistik och börjat fylla på med lite information om hur jag tänkt mig omorganisationen. Jag rekommenderar att vidare diskussioner om Språkkategorisering förs på denna kategoris diskussionssida. /sanna 17 oktober 2005 kl.15.03 (CEST)
Jag skulle gärna se att :Kategori:Språkindelning fick ett annat namn. Kanske skulle den kallas :Kategori:Språk, men då blir problemet istället vad den överordnade kategorin ska ha för namn.

text: Jag tycker själv att Språkindelning fungerar bra. Däremot är jag tveksam till om inte Dialektologi och Språksociologi också borde inordnas under denna kategori./sanna 18 oktober 2005 kl.09.16 (CEST)
Varför bör inte :Kategori:Lingvistik användas längre? Allmän lingvistik, historisk lingvistik och lingvister skulle vara naturligt att ha som underkategorier där.

text: Det är naturligtvis möjligt (och inte särskilt svårt att göra) att infoga Lingvistik som mellannivå mellan Språk och de underkategorier som finns där i schemat ovan. Om t ex Litteraturvetenskap skall inkluderas i Språk så vore det t o m mycket önskvärt. Men det är i så fall inte blott de 3 underkategorier som du nämner som IMO bör infogas där, utan de flesta av de existerande. Undantag skulle vara Översättningsteori, Språkvård, kanske Skrift och eventuellt Semiotik/sanna 18 oktober 2005 kl.09.16 (CEST)
replies: text: :Vänligen lägg ytterligare kommentarer om Kategori:Lingvistik på Kategoridiskussion:Lingvistik. Jag har överfört kommentarerna ovan dit./sanna 18 oktober 2005 kl.09.56 (CEST)
thread_title:  Förslag för omstrukturering av kategoriträdet 

message: Jag började redigera Mall:Japans premiärministrar häromdagen och funderade på om man skulle skriva
förnamnet eller efternamnet först. Jag kikade omkring lite på resten av artiklarna om :Kategori:Japaner och upptäckte att det var lite huller om buller hur man skrev. Jmf. Hidetoshi Nakata och Junichiro Koizumi.
Jag valde att sätta efternamnet först men tänkte vi kunde ta upp det här så jag får höra lite andra åsikter också.
Mina argument för att sätta efternamnet först är:
1. Det är faktiskt så man skriver namn i Japan.
2. Om man hittar ett japanskt namn på webben så hittar man det ofta med efternamnet först, blir enklare att söka på wikipedia om vi också följer det.
3. Engelska wikipedia har efternamnet först.
Nackdelen är väl att det skulle skilja sig från hur vi skriver västerländska namn annars.
--Jonte-- 1 oktober 2005 kl.13.28 (CEST)
replies: text: Skriv dem i rätt ordning (dvs familjenamnet först). Om man blandar blir det väldigt svårt att hålla reda på vad som är familjenamn och vad som är personnamn, och de allra flesta asiater är ju kända med sitt familjenamn först (t.ex. Mao Zedong). Däremot kan man ju göra redirects som har namnen i felaktig ordning (Typ Koizumi). Muneyama 1 oktober 2005 kl.14.23 (CEST)
replies: text: : Kinesiska personnamn, t.ex. Mao Zedong, fanns tidigare med som exempel på namnföljden i Wikipedia:Namngivning. Dags att komplettera sidan Wikipedia:Namngivning/Personer --RomanNose 1 oktober 2005 kl.16.42 (CEST)
replies: text: :: Okej, men då fixar jag iordning de japanska namnen så att efternamnet är före då.
--Jonte-- 1 oktober 2005 kl.18.43 (CEST)
replies: text: ::: Engelska Wikipedia har som standard att efternamnet skrivs först, utom i de fall då personen är mera känd här i väst under "Förnamn Efternamn", och det är IMO en god tumregel Morihei Ueshiba t.ex. är känd under det namnet. Ueshiba Morihei är förvisso mera korrekt, men enligt regeln om minsta möjliga förvåning är det bättre att låta honom ligga kvar på Morihei Ueshiba. I annat fall kan lita på att det kommer att drälla in folk som bara hört talas om honom som just Morihei Ueshiba, tänker "va! Namnen står ju i fel ordning" och ändrar. / Habj 1 oktober 2005 kl.19.36 (CEST)
replies: text: :::: Jag hade lite problem med Yoshida Tatsuya, som brukar kallas Yoshida Tatsuya när han spelar med sin egen grupp Ruins, men som kallas Tatsuya Yoshida när han är med i Samla Mammas Manna. Eftersom det finns redirecter tänkte jag att det inte spelar så stor roll, men han står i varje fall som Yoshida Tatsuya nu. /Nicke 1 oktober 2005 kl.21.19 (CEST)
replies: text: :::::Hur gör vi då med ungerska namn? Också ungrarna skriver ju efternamnet först på sitt eget språk, men vad jag kinde se när jag var i Budapest vänder de själva på namnen på "vanligt" västerländskt sätt så fort de skriver en text på engelska eller som på annat sätt vänder sig till icke-ungrare. Sedan har vi ju också att ta ställning till det faktum att många historiska ungrare för oss i Sverige är kända under "förtyskade" former av sina nanm, t ex Franz Liszt (Liszt Ferenc) och Paul Abraham (Ábrahám Pál). FredrikT 2 oktober 2005 kl.09.47 (CEST)
replies: text: ::::::Jag tycker att vi kan fortsätta som vanligt med ungerska namn, alltså som man brukar skriva på svenska (och engelska) och inte som på ungerska. Jag har inte sett att man har skrivit "Kossuth Lajos" eller liknande på svenska någon gång. Med japanska namn är problemet att båda varianterna kan förekomma, åtminstone på engelska. /Nicke 2 oktober 2005 kl.13.28 (CEST)
replies: text: ::::::: Bäst att konsekvent göra en omdirigering från den andra namnformen, då. / Habj 6 oktober 2005 kl.12.45 (CEST)
thread_title:  Japanska förnamn/efternamn (från Bybrunnen) 

message: Jag har ett visst amatörintresse vad gäller ords etymologi, och lägger gärna till sådan information i början på artiklar. Nu tänkte jag att det vore dags att komma överens om något slags standard för en etymologis utformning, och vill ha er självutnämnda experters utlåtanden :-)
När bör en etymologi inkluderas?
* För ord som kunde vara ordboksord?
* För övriga ord?
Hur bör en etymologi inkluderas?
* Som ett eget avsnitt eller stycke i texten ...
*# ... när den bäst beskrivs i löpande text?
*# ... när den är riktigt lång?
* Som en parentes ...
*# ... när den bäst beskrivs kort i uppstyltad form?
Etymologier i egna stycken bör nog behandlas som vilken annan artikeltext som helst. Parentetiskt inskjutna etymologier tycker jag dock bör följa samma stil som till exempel Nationalencyklopedin använder, med några få ändringar:
# Språknamn förkortas ej (latin, inte lat.), se Oktav.
# Ord i icke-latinsk skrift kursiveras ej (det förstås ändå att det är ord på "utrikiska"), se Kosmonaut. (Notera även att ett kursivt kyrilliskt т är т, vilket är förvirrande för de flesta av oss som bara förväntas kunna svenska.)
Annat:
* Om ett lånord är identiskt med det ärvda ordet så behöver det inte upprepas, se Router.
Frågetecken
# Behövs ord skrivna i icke-latinska alfabet transkriberas? Se Kosmonaut för exempel.
# Används dubbla eller enkla citationstecken runt översättningar? Jag har konsekvent använt dubbla, men så smått insett att enkla citationstecken troligen är det som normalt används.
Jag hoppas att fler än jag är intresserade av eller i alla fall har åsikter rörande det här ämnet! —CÆSAR 20 november 2005 kl.04.00 (CET)
replies: text: Håller med (om det mesta iaf ;). Etymologier tycker jag ska finnas då det finns en intressant etymologi (följdfråga: hur definieras intressant? :). Korta etymologier gör sig bäst i parantes, längre eller iaf mer grammatiskt uppbyggda sådana gör sig bättre i löpande skrift; om den är tillräckligt lång (i relation till artikelns längd) kan den finnas under rubriken 'Etymologi'.

text: Förkortningar ska användas så lite som möjligt, och detta gäller speciellt för språk som inte alls har självklara förkortningar och kan orsaka förvirring, speciellt om förkortningen inte är länkad; dessutom är det totalt onödigt, eftersom man om man skriver en länk måste skriva först hela ordet och sedan förkortningen.

text: Icke-latinska alfabet tycker jag också ska vara okursiverat. Ord med annat än latinsk skrift bör transkriberas så länge inte transkriptionen är detsamma som det ansyftade ordet. Jag har också använt dubbla citationstecken och reserverat enkla för andra ändamål (ganska ovanligt, men det finns användning för dem ibland; se ovan). /Φοινιξ 20 november 2005 kl.10,20 (CET)
replies: text: :Jag ser gärna också etymologier på artiklarna, men för till exempel Kosmonaut så tycker jag att etymologin är i längsta laget för en parentes. När etymologin som i detta fallet är i flera led, så tycker jag nog att en separat paragraf är absolut minimum.

text: :Kursiv och förkortningar är helt onödigt, och transkription behövs, där håller jag med er. Vad gäller citationstecken så hade jag nog föredragit enkla, men kan acceptera dubbla också, men vill gärna ha konsekvens./sanna 20 november 2005 kl.10,27 (CET)
replies: text: :: Jag går gärna över till enkla citationstecken och försöker sopa upp bland mina gamla synder, om vi är överens om att alltid skriva så. —CÆSAR 20 november 2005 kl.14,31 (CET)
thread_title:  Etymologi på Wikipedia 

message: I språkmallen finns ju parametern Rankning för att ange var språket i fråga placerar sig vad gäller antal talare i jämförelse med andra språk. Denna parameter är IMO problematisk: medan det visst är intressant att få en uppfattning om ungefär var ett språk befinner sig i storleksordningen, så är en absolut position missvisande. Så bra information har vi inte om exakt antal talare. enwiki och svwiki arbetar dessutom så vitt jag kan se från olika listor, vilket lätt glöms bort när t ex artiklar översätts. Jag föreslår att vi helt enkelt tar bort denna parameter, alternativt ersätter den med någon form av parameter som snarare motsvarar biologi-projektens 'status', dvs ange om ett språk är livskraftigt, hotat, döende eller utdött, vilket IMO är det intressantaste. Möjligen kunde man i så fall ha någon form av 'världspråk' eller motsvarande för de absolut vanligaste språken i världen./sanna 5 december 2005 kl.16.57 (CET)
replies: text: Håller med om att ta bort den. Att "ranka" språk låter bara fel emm. /Φοινιξ 5 december 2005 kl.17.02 (CET)

text: Jag håller också med. Tycker också att införa 'status' är ett utmärkt förslag. /aaker 12 december 2005 kl.12.20 (CET)
thread_title:  Rankning i språk-mallen