Diskussion:Hedvig Amalia von Hessenstein

message: Relevant? I så fall kanske man borde skriva varför i artikeln.--85.226.44.74 27 januari 2009 kl. 21.15 (CET)
replies: text: Jag ser inget i artikeln som pekar på att hon var encyklopediskt relevant. Ett omnämnande i någon av föräldrarnas artiklar tycker jag är tillräckligt. /-nothingman- 9 februari 2009 kl. 16.05 (CET)
replies: text: :Jag har nu byggt ut artikeln på ett sätt som förhoppningsvis visar att det kan finnas rätt mycket litteratur även om kortlivade personer när de har en sådan här familjebakgrund. I nuvarande skick skulle det bli rätt oproportionerligt att infoga informationen i någon av föräldraartiklarna. /FredrikT 9 februari 2009 kl. 20.42 (CET)
replies: text: ::Utökningen är ju mest ord och formuleringar, skapade just för att utöka artikeln och få den att bli större. Självklart ska hon finnas här! Men det räcker utmärkt att ha henne i föräldrarnas artikel; det som nu finns här kan, om det är relevant, gott rymmas i deras artiklar.--85.226.47.151 9 februari 2009 kl. 21.44 (CET)
replies: text: :::"Utökningen är ju mest ord och formuleringar" Ja, vilken text är inte det???/FredrikT 9 februari 2009 kl. 22.06 (CET)
replies: text: ::::Jo, men i detta fallet så förklarar inte texten varför hon skulle vara relevant. GhostRider ♠ 9 februari 2009 kl. 22.12 (CET)

text: Äsch, det finns ingen anledning att gräla, folk gör inget annat på wikipedia! Jag menade helt enkelt att det kunde ha formulerats kortare, och att man drog ut på formuleringarna just för att göra artikeln längre. Den lilla texten ryms utmärkt i föräldrarnas artikel. Hon är relevant för en plats i deras artikel, inte relevant för en egen. Nu drar jag mig ur diskussionen. kram! --85.226.47.151 9 februari 2009 kl. 22.15 (CET)
replies: text: :Kram.GhostRider ♠ 9 februari 2009 kl. 22.23 (CET)
replies: text: ::Min kommentar såg nog litet mer upprörd ut än vad den avsåg. Jag tyckte mest att det var litet komiskt att en text kritiserades för att bestå av just det som är en texts normala beståndsdelar :) Antar att det som närmast väl avsågs var "fluff", fast det tycker jag (naturligt nog) inte själv att det är.

text: ::Oklarheterna rörande Hedvig Amalias födelsedatum verkar f ö bara bli värre ju mer man läser på om henne. Läser man en:-artikeln om Hedvig Taube går den på uppgifterna att Hedvig Amalia var född 9/12 1743 men säger sedan om modern att "The next year (1744), Hedvig became pregnant again. She died in childbirth". Som alla källor tycks vara överens om att Hedvig dog den 11/2 1744 kan hon biologiskt omöjligen ha varit på väg att föda barn igen två månader efter sin senaste nedkomst. Samtidigt kan man tolka en formulering i Carl Tersmedens memoarer om att dottern var "tio veckor gammal" som att detta gäller hennes ålder vid moderns bortgång - vilket passar väl med spannet december-februari. Detta skulle dock innebära att en trovärdig historiker som Starbäck är helt ute och cyklar i sin beskrivning av Hedvig Taubes sista grossess och bortgång...   /FredrikT 9 februari 2009 kl. 22.37 (CET)
En gissning är att "förlossningen" i själva verket kan ha varit någon form av tidigt och allvarligt missfall, ett utomkvedshavandeskap eller liknande, men jag har ingen kunskap i detta. Hur som helst; informationen i denna artikel är relevant, men den är framför allt relevant i relation till Hedvig Taube och Fredrik. Det bästa kanske är att infoga artikeln i moderns: att Fredrik funderade på att gifta sig med henne pga Amalia är i högsta grad relevant - för Hedvigs artikel. Artikeln är en relevant notis - i moderns artikel. Jag inför en infogningsmall; när allt kommer omkring är den kanske bättre än en relevansmall. Mvh--85.226.47.151 13 februari 2009 kl. 22.06 (CET)

text: Instämmer och tar bort relktrlmallen, medan infogamallen är kvar.Wanpe 14 februari 2009 kl. 08.05 (CET)
thread_title:  Relevans 

message: Infoga inte! Jag tycker den lilla artikeln försvarar sin plats nu, med citat om henne och allt. Infogas den hos modern verkar det kanske som bara moderns ensak, medan fadern var högst inblandad också. Kungliga barn som vi inte vet något alls om annat än namnet och livsdatum behöver ingen egen artikel. Här är ämnet relevant som texten och bilden ser ut nu. SergeWoodzing 6 mars 2011 kl. 14.42 (CET)
replies: text: Instämmer. Jag återställde artikeln i går efter att den hade vidaredirigerats till artikeln om modern. /FredrikT 6 mars 2011 kl. 15.17 (CET)
replies: text: :Artikeln borde infogas. Det som finns i artikeln nu passar lika bra som notis i faderns eller moderns artikel. Informationen är korrekt källsatt, men vad som är avgörande för om en artikel bör infogas eller inte handlar inte om huruvida innehållet är källsatt, utan om det berättigar en egen artikel. Citat kan vi hitta om alla. Jag kan inte se något i innehållet som berättigar en egen artikel. Hon är relevant endast i egenskap av sina föräldrars avkomma, inte i egenskap av egen person. Därför är en egen artikel inte berättigad. Man bör till varför den är berättigad som en egen artikel. Jag förstår inte riktigt varför SergeWoodzing har startat en ny rubrik här ovanför: det här är inte en ny diskussion, utan bara en fortsättning på samma diskussion som ovan. Vad är skälet till en ny underrubrik? Det ger intrycket att det här är en ny diskussion. Därför hoppas jag att det är korrekt att ta bort underrubriken här ovanför. Man kan förstås föra in den igen, om man ger något skäl till varför den ska vara kvar. --Aciram 6 mars 2011 kl. 19.49 (CET)
replies: text: ::Aciram skriver att "artikeln nu passar lika bra som notis i faderns eller moderns artikel", och som jag ser det ligger problemet i stor utsträckning i det "eller" som förekommer i denna utsaga. För hur skall vi veta i vilken av föräldrarnas artikel stackars Hedvig Amalia i så fall skall fogas in som ett bihang? Den som infogade artikeln i går gjorde det i moderns, men hon dog ju när Hedvig Amalia var nyfödd och hade på så sätt i praktiken väldigt litet att göra med dotterns korta liv. Fadern levde däremot nästan hela dotterns liv, men kan det inte riskera att bli "ovikt" med ett såpass långt avsnitt om ett enstaka oäkta barn i artikeln om en statschef? Och för resten träffade Hedvig Amalia troligen aldrig sin far, så ur hennes perspektiv skulle det väl i så fall vara lämpligast att infoga informationen om henne i en artikel (som i dagsläget inte finns och kanske aldrig kommer att behövas) om Christina Maria Taube, mormodern som uppfostrade henne? Eller varför inte i artikeln om hennes bror som ordnade henne gravplats? Som ni ser:man kan hitta argument för att infoga Hedvig Amalia i massor med artiklar, men knappast någon av dem kan sägas vara "klockren" för ändamålet. Alternativet skulle förstås vara att lägga samma information i flera artiklar, men det vore väl rätt onödigt? Nej, låt den lilla riksgrevinnan få ha artikel i sin egen rätt. /FredrikT 6 mars 2011 kl. 20.59 (CET)
replies: text: :::Hon bör infogas i faderns artikel. Hon är inte relevant för att hon är dotter till en adelsdam, utan för att hon var dotter till en monark. Alltså bör hon infogas i faderns artikel eftersom hennes relevans ligger i att hon är hans avkomma. Praktiska svårigheter innebär inte att någon är berättigad till en egen artikel. Vad som avgör om någon bör ha en egen artikel är om personen är relevant som person. Hedvig är endast relevant i egenskap av Fredriks avkomma, inte som individ. Hade hon inte varit hans dotter, skulle hon inte ha varit relevant alls. Alltså bör hon infogas i hans artikel. Vems artikel hon bör infogas i avgörs inte av vem som var mest relevant för henne. Det avgörs i stället av hennes historiska relevans, och den grundas endast och enbart på att hon var Fredriks dotter. Texten i artikeln som behöver infogas är endast denna: Hedvig Amalia var fjärde och sista barn till kung Fredrik och dennes älskarinna Hedvig Taube, vilken avled kort efter dotterns födelse. Därmed stäcktes (enligt historikern Starbäck) kungens planer på att, sedan han 1741 blivit änkling, kunna få gifta sig med Hedvig och få parets barn offentligt erkända. Kung Fredriks gunstling, sjöofficeren Carl Tersmeden, berättar i sina memoarer att "den lilla fröken Amalie" av sina släktingar på moderns sida fördes till Kungshatt för att där uppfostras av sin mormor Christina Maria Taube, född Falkenberg. Som gammal vän till familjen Taube fick Tersmeden av kungen "nådig befallning" att "minst 2 gånger i veckan [...] fara ut och höra, huru det lilla sköna barnet mådde". Hedvig Amalia var endast åtta år gammal när hon avled och begravdes 1752 i Strängnäs domkyrka bredvid sin mor, efter att en av hennes bröder köpt ett gravvalv där. Det här kan kortas av då den förs in i faderns artikel. Det enda som behövs är det faktum att hennes födsel gjorde att föräldrarna nästan gifte sig med varandra - och även det kan ju även gälla alla syskonen snarare än henne specifikt. Det är relevant i båda föräldrarnas artiklar. Det är inte det minsta krångligt att se till att det som är relevant för en person finns i dennes artikel, även om samma sak är relevant för två personer. Det här borde faktiskt finnas i hennes föräldrars artiklar, vare sig man infogar denna artikel eller inte. I övrigt finns det bara citatet att Fredrik besökte henne, och det är fullt relevant att nämna i hans artikel. Det faktum att hon var sina föräldrars fjärde barn och dog vid åtta års ålder framgår redan och behöver inte skrivas. Det är alltså inte alls särskilt mycket text som behöver infogas. Faktum är att det som står här redan nu borde finnas i hennes föräldrars artiklar, eftersom det är information som är fullt relevant för dem. --Aciram 6 mars 2011 kl. 23.23 (CET)
replies: text: ::::För några år sedan hade vi en generell diskussion här på wp som påminde litet om frågan ovan. Den rörde ett antal artiklar om högadliga kvinnor i svensk medeltidshistoria, där diskussionen uppstod om huruvida de borde infogas i artiklarna om sina makar (eller kanske i vissa fall fäder eller andra manliga släktingar). Jag hörde då till dem som motsatte mig detta, och det i princip av samma skäl som gör att jag nu inte anser att Hedvig Amalia bör infogas. Ett sådant skäl har att göra med ren tydlighet och sökbarhet: den som letar efter information om en viss person har lättare att finna denna om den ligger i en egen - distinkt, koncis och väl kategoriserad - artikel än om man blir vidarebefordrad till en artikel om någon annan och sedan skall leta sig fram till den efterfrågade informationen någonstans inne i denna artikel där den ligger som ett slags sidoinformation. Ett annat skäl är dock mer principiellt, nämligen det att jag anser det olyckligt att man förvandlar personer av kött och blod till något slags "bihang" till andra personer, särskilt som detta i regel tenderar att leda till att vi får ett fokus på traditionella artiklar om "stora män" där just dessas hustrur, döttrar och liknande förpassas till en bisak.

text: ::::Hedvig Amalia blev förvisso bara åtta år, men hon var ett erkänt utomäktenskapligt barn till en regerande svensk monark i en tid då sådant räknades på ett annat sätt än i dag, och jag anser henne därför i princip lika värd en egen artikel som t ex ett än tidigare avlidet inomäktenskapligt kungabarn som Prins Carl Oscar, hertig av Södermanland. /FredrikT 7 mars 2011 kl. 21.46 (CET)

text: Min åsikt kvarstår oförändrad. Jag tycker att mina argument står sig. Jag kan dock göra ett tillägg. Wikipedia bör inte ha med artiklar om kvinnor bara för att ha artiklar om kvinnor. Uppslagsverk bör ha artiklar om relevanta personer. Personer som enbart har genealogisk relevans är inte berättigade till en egen artikel. Om det är genealogin som gör dem relevanta, så framgår denna relevans betydligt bättre i en släktartikel, där man tydligt ser deras genealogiska relevans i sitt sammanhang. Om hon är relevant enbart för att hon är släkt med en person, så kan man se denna relevans ännu bättre om hon är infogad i denna persons artikel. Att ha individuella artiklar om personer med enbart genealogisk relevans försämrar tydlighet och sökbarhet: deras genealogiska relevans framgår bättre då den presenteras i sitt sammanhang, snarare än då man tvingas skriva ut varje artikel på papper, eller sitta med ett anteckningsblock bredvid datorn och rita upp ett släktträd för att se vilken släktförbindelse som gör dem genealogiskt relevanta. Det är också principiellt rätt att inte låta sina känslor råda, utan klart och koncist, som ett uppslagsverk bör, enbart upprätta artiklar över personer som är relevanta som individer. Historiskt och relevansmässigt sett är det här faktiskt frågan om just sidoinformation om en biperson. Ett uppslagsverk bör inte blanda in känslor utan förhålla sig neutralt. Själv tycker jag att en enskild artikel om en kvinna som är relevant enbart i egenskap av dotter i sig är betydligt mer kränkande än att infoga hennes namn till faderns artikel. Vill man balansera den historiska könsrepresentationen gör man det betydligt bättre genom att skriva artiklar om relevanta kvinnor än att bedöma kvinnors relevans genom de män de var släkt med eller gifta med. Själv skriver jag nästan inget annat än artiklar om relevanta historiska kvinnor, just för att jag anser att wikipedia har för få artiklar om historiska kvinnor, men jag har inget till övers för hustru- och dotterartiklar, som jag ju snarare representerar en gammal syn på kvinnor som relevanta endast i förhållande till män. Prins Carl Oscar är ett undantag därför att han var tronarvinge, och det var han just därför att han var inomäktenskaplig. Man bör ju inte skriva om historien, utan framställa den precis som den var. Neutralitet i ett uppslagsverk är viktigt. --Aciram 8 mars 2011 kl. 23.58 (CET)
replies: text: :Låt oss formulera det hela i två korta alternativ:

text: :a) Personer som söker efter information om Hedvig Amalia von Hessenstein på Wikipedia hamnar i artikeln Hedvig Amalia von Hessenstein.

text: :b) Personer som söker efter information om Hedvig Amalia von Hessenstein på Wikipedia hamnar i artikeln Fredrik I eftersom vi har bestämt att Hedvig Amalia inte är "viktig" nog att ha en egen artikel.

text: :På vilket sätt skulle alternativ b) vara mer "neutralt" än alternativ a)? Är det inte snarare alternativ b) som bygger på subjektiv värdering? /FredrikT 9 mars 2011 kl. 08.20 (CET)

text: :a) En person ska inte ha en artikel på wikipedia av praktiska skäl. En person ska ha en artikel på wikipedia för att hn är relevant.

text: :b) Hedvig Amalia von Hessenstein är faktiskt inte "viktig" nog att ha en egen artikel. Det är ett faktum. Hennes enda relevans är genealogisk. En omdirigering klargör detta. Omdirigeringar finns för många andra personer som inte är relevanta nog för individuella artiklar.

text: : Dina "principella argument", som du räknade upp i din förra post ovan men inte i denna, tog hänsyn till sådant som att kvinnor bör framhävas på wikipedia även om de inte är relevanta, och bör få egna artiklar även om de bara var döttrar. Mitt tal om neutralitet var ett svar på dina tidigare "principiella argument", inte ett svar på argument a), som är ett praktiskt argument och som jag besvarar ovan. Alternativ b) är neutralt eftersom det tar hänsyn till en persons relevans i ett uppslagsverk, inget annat, vilket man ju bör göra i arbetet med ett uppslagsverk. De praktiska problem du påpekar är likadana med alla omdirigerade personer på wikipedia och innebär inte att alla dessa personer ska få egna artiklar eftersom de har omdirigerats just därför att de inte är relevanta för egna artiklar. Omdirigeringar för personer är en metod som används i wikipedia, och det kan användas även här. --Aciram 9 mars 2011 kl. 12.30 (CET)
replies: text: ::Jag håller helt med Fredrik T om allt detta och avstår från att kommentera en del av de mästrande tonlägena, utom i att säga att jag uppfattar dem som lite skrämmande. SergeWoodzing 9 mars 2011 kl. 14.53 (CET)
replies: text: :::Visst kan det i vissa fall vara lämpligt att infoga en uppgifter om en person (eller för den del företeelse) i en artikel om en annan person (eller företeelse), och jag har själv gjort det då och då. Det har i dessa fall dock i regel handlat om personer om vilka det i sammanhanget funnits så litet att säga "i sig" att de i princip kunnat infogas som en enstaka mening eller ett mycket kort stycke. I det här fallet talar vi dock om en artikel på 2870 byte med fem tryckta källor och egen bild. Vad jag har sett har hittills ingen föreslagit att den på något drastiskt sätt skall skäras ner vad avser själva skainnehållet (när den härom dagen infogades i Hedvig Taube lyftes den över hel och hållen och gjorde den artikeln runt en tredjedel längre på ett enda bräde; och även Aciram synes - i det kursiverade stycket längre upp på denna sida - plädera för att merparten av informationen bör kvarstå även vid en infogning i Fredrik I), och i så fall är det i mitt tycke helt fel att gå på infogning när det gott och väl finns fakta och källor nog för att artikeln skall kunna stå på egna ben utan att vara en "stubbe". Detta är inte heller bara min åsikt i artiklar om historiska personer; jag förfäktade precis samma åsikter när det för några år sedan gick en tillfällig (och lyckligtvis senare i stor del ogjord) trend över svwp att slå ihop artiklar om enskilda byggnader och gator till stora svåröverskådliga artiklar om hela stadsdelar.

text: :::Med andra ord: så länge det handlar om information som vi i sak är överens om skall finnas här och om vilken det finns så pass mycket att skriva att den att den kan bära upp en egen artikel anser jag också att den bör ha en egen artikel. /FredrikT 9 mars 2011 kl. 15.15 (CET)

text: Jag avstår att kommentera Sergwoodzing. Som deltagare i ett arbetsprojekt bör alla tåla att höra motargument utan att ta det personligt och tappa humöret och bli provocerade. Huvudsaken är att man framför detta på ett korrekt sätt och det tycker jag att jag gör. Jag pratar i en neutral och arbetsmässig ton och framlägger argument som man bör. Det här är inte ett socialt forum utan ett arbetsprojekt. FredrikT: En person förtjänar en egen artikel om hn är relevant. Man kan skriva långa artiklar om alla människor: det gör inte alla människor relevanta att ha i ett uppslagsverk. Som jag sade ovan, så finns det inte alls särskilt mycket i den här artikeln som man behöver föra över, bara några rader. Det tog jag upp ovan. Att dessa saker är relevanta i andra personers artiklar, innebär inte att de är relevanta här. I artiklar om relevanta personer, bör man ta upp alla saker som är relevanta för dom. Det är inte konstigt. Det innebär inte att allt och alla som har beröring med denna information också ska ha en egen artikel. Att vara dotter till en relevant person innebär att man är relevant i dennes artikel. Det innebär inte att man är relevant för en egen artikel. Det som avgör om en person ska ha en egen artikel är om hon är relevant som person. Det är ju ganska självklart för ett uppslagsverk.--Aciram 9 mars 2011 kl. 16.34 (CET)
replies: text: :Bortsett från alla mina tidigare argument skulle jag vilja säga att redan ur ett rent överskådlighets- och sökbarhetsperspektiv är det långt från självklart. Jag föredrar många, mindre och lätt överblickbara artiklar framför långa och svåröverskådliga. Det är ju också den stora finessen med hyperlänkar att man lätt kan ta sig mellan skilda artiklar och inte måste samla allt på ett fåtal ställen. /FredrikT 9 mars 2011 kl. 16.40 (CET)
replies: text: ::Det bästa argumentet. SergeWoodzing 9 mars 2011 kl. 16.48 (CET)

text: ::Ur rent praktiskt perspektiv har du rätt, men det är inte det praktiska som är avgörande i första hand. I första hand är det ju relevansen som avgör om en person ska ha en egen artikel. Det är relevansen som man först bör bedöma innan man ger någon en egen artikel. I stora artiklar har man avsnitt som gör det lätt att hitta olika former information - men jag håller med om att svenska wikipedia kan bli bättre på att dela upp långa artiklar i avsnitt. Vissa långa artiklar saknar helt avsnitt och det gör dem svåra att läsa, så jag tycker absolut att det vore bra med fler avsnitt. Då löser man svåröverskådligheten, som ju avsnitt är till för. Praktiskt sett vinner genealogiska artiklar stort på att infogas i släktartiklar, tycker jag. Jag nämnde det ovan: vissa personer kan mycket riktigt ha viktig genealogisk relevans, och denna framgår så mycket bättre när hela genealogin är samlad i stället för utspridd på flera artiklar: överskådligheten vinner stort på en sådan samlad översikt än då den är utspridd. Hyperlänkar är ju menade att klicka mellan skilda ämnen och mellan olika relevanta artiklar, inte för att sprida ut en artikels ämne på flera. Avsnitten passar nog bättre för det. --Aciram 9 mars 2011 kl. 16.51 (CET)
replies: text: :::Ok, det känns som att så länge inte fler användare kommer in i diskussionen så står vi och stampar på ett "konsensus saknas-läge". Ett synes dock alla vara överens om, och det är att det i vart fall inte är infogning i artikeln Hedvig Taube som är aktuell, så själva infogningsmallen borde kanske i vart fall justeras i avvaktan på fler synpunkter? /FredrikT 10 mars 2011 kl. 10.14 (CET)
replies: text: ::::Du har rätt, mallen borde ändras till Fredrik I, precis som vi har kommit fram till. Jag hoppas jag förstått dig rätt och att det är ok om jag justerar den i enlighet med diskussionen. --Aciram 10 mars 2011 kl. 12.55 (CET)

text: ::::Jag har inte sett några övertygande argument för att infoga artikeln i någon annan artikel, oavsett vems. Om allt detta om dottern angavs i hennes fars artikel skulle den komma i obalans i förhållande till de uppgifter (inga) som finns där om den ena brodern som levde mycket längre och var betydligt mer känd. SergeWoodzing 11 mars 2011 kl. 10.10 (CET)
replies: text: :::::Jag har bemött alla argument som har presenterats och inte sett något övertygande argument hittills. Det som avgör om en person ska ha en artikel är relevans, inget annat. Jag tror dock att alla som har deltagit i diskussionen hittills har framfört alla argument de har, så FredrikT har rätt i att det behövs fler röster. --Aciram 11 mars 2011 kl. 17.22 (CET)
replies: text: ::::::Som FredrikT nämner är Hedvig Amalia en omtalad person även om hon själv inte hann uträtta något under sitt korta liv och är dessutom begravd i en domkyrka. Hon var vidare en riksgrevinna och barn till en kung (hur många artikel-enrads-fotbollsspelare når upp till sådana meriter?) . Eftersom jag inte uttalat mig tidigare ser jag mig som Fernbom2 nedan som utomstående bedömare och anser relevans för egen artikel föreligger och att mallen tas bort.Wvs 12 mars 2011 kl. 11.20 (CET)
replies: text: :::::::Är en person relevant för att hon är begravd i den domkyrka? För att hon har en adelstitel? Att vara barn till en kung är relevant då man är inomäktenskaplig eftersom det gör en arvsberättigad till tronen. Jag har inte sett några argument för att artikeln ska vara relevant. Jag tycker att de argument jag har framlagt är förnuftiga och seriösa och tycker att det känns lite märkligt att de inte bemötts. Men eftersom jag har förstått det så att sådana här saker avgörs genom demokratisk omröstning, och att majoriteten nu är för att behålla artikeln, så accepterar jag självklart beslutet. Jag är ledsen om jag lät upprörd då jag ifrågasatte seriositeten. Jag hoppas att jag har uppträtt korrekt och att ingen har tagit illa upp på något sätt. --Aciram 12 mars 2011 kl. 12.30 (CET)
thread_title:  Infoga? 

message: Via Google böcker har jag här hittat ytterligare en liten skildring ur Hedvig Amalias liv. Tyvärr tillåter det begränsade utsnitt man får se knappast en att använda detta som källa. /FredrikT 8 mars 2011 kl. 14.55 (CET)
replies: text: Att fylla upp en persons artikel med notiser och citat och källor gör henne inte mer relevant som person. Det var en förtjusande liten notis, men den hör inte hemma i ett uppslagsverk. Vad som avgör om en person förtjänar en personlig artikel är om hon är relevant som person. Hur många underhållande små notiser det än finns om Hessenstein var hon inte relevant mer än på grund av sitt faderskap, och det förändras ju inte genom att skriva en lång artikel fylld med små notiser. Det blir vad man brukar kalla "fluff", tror jag; ett sätt att utöka artikeln. --Aciram 9 mars 2011 kl. 00.05 (CET)
replies: text: :Se föregående avsnitt. Ett bra jobb med den här artkeln bör uppskattas, inte nedgöras. SergeWoodzing 9 mars 2011 kl. 14.54 (CET)
replies: text: ::Man bör inte ha ett så häftigt humör att man tar illa upp av ett neutralt påpekande. Det finns vissa som blir provocerade så fort någon säger emot dem, men jag är övertygad om att FredrikT inte hör till dem utan att han är en mogen och kunnig medarbetare som accepterar motargument på ett proffesionellt sätt. Man kan skriva långa och underhållande artiklar om alla människor. Det finns inga undantag. Men wikipedia ska ju enbart ha artiklar om relevanta personer. Det är vad man bör fastställa innan man fyller upp en artikel. Det är ju inte längden på en artikel som avgör om den är relevant. --Aciram 9 mars 2011 kl. 16.38 (CET)
replies: text: :::Längden i sig är så klart inte ett relevanskriterium, men tillgången till källor skulle jag nog säga är det. De flesta svenskar som levt är inte omnämnda i såväl Starbäcks som Fryxells svenska historier, biografier över Gustaf III eller i romaner av C J L Almqvist. /FredrikT 10 mars 2011 kl. 10.16 (CET)
replies: text: ::::Många bipersoner är omnämnda i historiska verk. Det är inte ovanligt, eftersom de är relevanta i förhållande till någon annan, men inte relevanta i sig själva. --Aciram 10 mars 2011 kl. 12.54 (CET)
Man bör inte attackera andra användare med godtyckliga anklagelser om "häftigt humor", osv osv osv. Man bör hålla sig till saken som diskuteras och svara så kortfattat man kan om ämnet och sakfrågorna. Det bör handla om artikeln. Bara. Och vara konstruktivt. Inte om ens egna diagnoser på andra användares personlighet och karaktär. SergeWoodzing 11 mars 2011 kl. 10.05 (CET)

text: :::Jag uttalade mig i allmänna ordalag. Det tror jag att alla kan se i mitt sätt att formulera mig ovan. Om någon kände sig träffad av någon anledning är det inte mitt ansvar. Jag talar enbart om artikeln och har hela tiden formulerat mig neutralt. Det var du som först började nämna sådant som "nedgörande", "mästrande" och "skrämmande", och det enda jag har gjort är att svara på sådant i allmänna ordalag. Peka gärna på det stycke i texten där jag har gjort ett personangrepp mot en specifik person. Sedan föreslår jag att du anmäler mig till wikipedia för personangrepp. --Aciram 11 mars 2011 kl. 11.37 (CET)
replies: text: ::::Jag kan inte heller se nåt personangrepp.--LittleGun 11 mars 2011 kl. 11.57 (CET)
replies: text: ::::: Något personangrepp kan jag inte se. Däremot håller jag inte med i sak. Relevansen för egen artikeln är solklar. I Fredrik I:s artikel skulle detta bli märkligt att ha med. "Fluff" handlar utökningen definitivt inte om. Jag tar bort mallen! Fernbom2 11 mars 2011 kl. 17.56 (CET)
replies: text: ::::::"Man bör inte ha ett så häftigt humör att man tar illa upp av ett neutralt påpekande." Personangrepp, anser jag nog ändå. SergeWoodzing 12 mars 2011 kl. 10.22 (CET)

text: ::::::Eller kalla det för mobbningsförsök, om det  verkar mildare. SergeWoodzing 12 mars 2011 kl. 10.24 (CET)
replies: text: :::::::Riktar jag mig mot någon specifik person i den mening du lyfter fram? Anklagar jag en specifik person? Nej. Jag uttalar mig i allmänna ordalag för att bemöta de känslomässiga ord du lade fram. Om du kände dig träffad kan jag inte hållas ansvarig för det. Att anklaga någon för mobbning och personangrepp är en förolämpning, och genom att göra det har du i själva verket själv gjort dig skyldig till ett mobbning av och personangrepp på mig. Det är allvarligt, och inget man ska behöva tåla att bli utsatt för. Jag kommer att ta upp detta med wikipedia. --Aciram 12 mars 2011 kl. 12.36 (CET)

text: ::::::Det verkar konstigt att egenhändigt ta bort mallen så snabbt. Jag har bemött alla argument i avsnittet här ovanför. Jag tycker inte att mina motargument är dåliga alls. Tvärtom tycker jag att de förtjänar respekt och bemötande som seriösa argument. Ingen av de argument jag har framlagt har blivit omkullkastade på något sätt utan är fullt relevanta. Du bör förklara varför denna artikel är relevant i stället för att bara deklarera att det är "solklart", och du bör bemöta de argument som motsäger dina. Det här beslutet var mycket snabbt och bryskt och får mig att dra slutsatsen att diskussionen inte är seriös. I en seriös diskussion avgörs saken inte genom att en person bara säger: "saken är klar, jag genomför förändringen", utan att bry sig om argumenteringen. Det drar ned nivån på wikipedia som ett seriöst uppslagsverk och gör mig tveksam till om detta bör anses som en seriös diskussion överhuvudtaget. Är det så en seriös vetenskaplig diskussion avgörs? Genom att strunta i argument? I så fall lägger jag ned min röst och avstår från att ha något med den att göra. Det framstår inte som seriöst. --Aciram 11 mars 2011 kl. 18.12 (CET)
replies: text: ::::::: Serge Woodzings och FredrikT:s argumentation har övertygat mig. Då jag inte uttalat mig tidigare ser jag mig som utomstående bedömare och ser därför konsensus för borttagande av mallen. Fernbom2 11 mars 2011 kl. 18.27 (CET)
replies: text: ::::::::Är en person relevant för att hon är begravd i den domkyrka? För att hon har en adelstitel? Att vara barn till en kung är relevant då man är inomäktenskaplig eftersom det gör en arvsberättigad till tronen. Jag har inte sett några argument för att artikeln ska vara relevant. Jag tycker att de argument jag har framlagt är förnuftiga och seriösa och tycker att det känns lite märkligt att de inte bemötts. Men eftersom jag har förstått det så att sådana här saker avgörs genom demokratisk omröstning, och att majoriteten nu är för att behålla artikeln, så accepterar jag självklart beslutet. Jag är ledsen om jag lät upprörd då jag ifrågasatte seriositeten. Jag hoppas att jag har uppträtt korrekt och att ingen har tagit illa upp på något sätt. --Aciram 12 mars 2011 kl. 12.31 (CET)
Detta med infogning och relevans retar mig ibland till vansinne, för något år sedan när tv visade Selma Lagerlöf nämndes Valborg Olander, och eftersom uppgifterna henne var knapphändiga i programmet tittade jag in på wiki för att få info. Efter att jag skrivit in Valborg Olander i sökfältet omdirigerades jag till Selma Lagerlöf, jag hittade hennes namn långt ner i artikeln och klickade på den blåa länken, dröm om min förvåning när jag kom åter till startpunkten i Selma Lagerlöfs artikel. Denna infogning av hennes namn gav ingenting det som kunde vara intressant så som åldersskillnad mm saknades helt i Selmas artikel, Idag har artikeln tack och lov återskapats. Relevansen är ytterligare ett problem som är olika för person till person, jag söker ofta på personer och namn som jag ser i böcker eller hör i olika visor. Skulle jag råka läsa romanen Herrarne på Ekolsund kan jag nästan garantera att jag skulle försökt få fram mer info om henne, och då vill jag inte läsa en hel artikel om Fredrik I bara för att hitta henne som omnämnd på en rad som dotter till kungen. Kontentan är hon är relevant eftersom det är ett namn som någon kan tänkas söka efter, en infogning gör att hon med tiden riskerar att försvinna ut ur artikeln, eftersom någon i framtiden inte anser att texten om henne skall ha så stor plats i artikeln om kungen, så texten kortas av, och efter ytterligare en tid återstår bara ett namn, och då är vi inne på samma rundgång som retade upp mig ang. Valborg Olander. Janee 12 mars 2011 kl. 18.56 (CET)
thread_title: Ytterligare källa