Diskussion:Statens institut för rasbiologi

thread_title: Arkiv

message: Formellt var det regeringen de Geer, expeditionsministär, som var vid makten när beslutet att inrätta institutet fattades. Makarna Myrdal hade ingenting med beslutet att göra. Initiativtagare var bondeförbundare, liberaler, socialdemokrater och konservativa. 
Man ska skilja på flera saker här: institutets verksamhet och ofrivilliga steriliseringar för det första - för det andra hålla i minnet att steriliseringspolitiken hade stöd av alla partier utom kommunisterna. Det makarna Myrdal skriver i "Kris i befolkningsfrågan" är mycket obehagligt och motbjudande, men helt i linje med vad debattörer av olika politisk färg sade samtidigt. Ansvaret för steriliseringarna och lagarna som möjliggjorde dem bör sökas inom nätverket bakom "Svenska Sällskapet för rashygien", som samlade forskare och politiker från hela det politiska spektrat. Se t ex Maria Björkmans avhandling "Den anfrätta stammen" (2011).
thread_title: Myrdal igen

message: Att Institutet var "det första i sitt slag i världen" är en faktoid som ständigt återkommer. Det fanns ett stort antal liknande institut, vilket Mattias Tydén visar i sin avhandling om steriliseringspolitiken, i de andra nordiska länderna såväl som i USA och andra europeiska länder. Det enda som är unikt med SIFR är att det är helt skattefinansierat, men det har mer med svensk forskningspolitik i tiden att göra än med ideologi. Jag ändrar inte nu, eftersom detta är kontroversiellt, men detta borde förtydligas. Synpunkter? 
replies: text: Den typen av påståenden bör alltid beläggas med verifierbara och pålitliga källor. Riggwelter (disk) 9 oktober 2013 kl. 10.55 (CEST)
replies: text: :Sådana saknas här. Uppgiften återkommer dock ofta. Ta bort?
replies: text: ::Varför inte utveckla texten och hitta källor som avslår eller styrker påståendet? Du har ju tydligen en källa ovan. Du får gärna signera dina inlägg på diskussionssidor (se mitt meddelande på din användardiskussion. Riggwelter (disk) 9 oktober 2013 kl. 11.17 (CEST)
Ett nytt tillägg gör gällande att Gunnar Dahlbergs forskning ledde till steriliseringslagarna. Källan är ett blogginlägg i SVD där detta påstås; inlägget hänvisar i sin tur till en artikel om Mattias Tydéns avhandling om steriliseringslagarna, men i den boken görs ingen sådan koppling mellan Dahlberg och lagarna. Det är också anakronistiskt, då Dahlberg tillträdde som chef 1935 och lagen antogs 1934. Jag tar bort den ändringen.
-Sandman2
Tog bort denna mening: "I England och USA fanns ett par liknande forskningsanstalter, dock med mera begränsat arbetsprogram; dessa kom till stånd genom enskilda donationer."
Det stämmer inte, då Cold Spring Harbor Laboratory i USA under ledning av Davenport var en mycket inflytelserik och stor institution (den finns fortfarande, men bedriver idag seriös forskning)som bl a lyckades ändra immigrationslagarna i USA i rasbiologisk riktning. Källa: Edwin Blacks bok om amerikansk rasbiologi, "War against the weak" (2003)

text: Kan inte det dåtida institutionella läget internationellt utvecklas? Edaen (diskussion) 22 oktober 2015 kl. 11.05 (CEST)
Det var enligt många källor världens första statliga rasbiologiska institut, se bland annat Maja Hagermans - Käraste Herman: Rasbiologen Herman Lundborgs gåta. --AHA (diskussion) 17 mars 2017 kl. 21.25 (CET)

text: Det fanns ett äldre i Petrograd. Edaen (diskussion) 18 mars 2017 kl. 04.48 (CET)
replies: text: :Jo, fast Biuro po Evgenike var inte statlig i den mening att det var riksdag/politiker som initierat den. Den var ett initiativ av forskaren Filipchenko och låg under Rysslands Vetenskapsakademi. N. L. Krement͡sov, International Science Between the World Wars: The Case of Genetics, sid:22
replies: text: ::"[F]örsta statliga" -> "inte statlig i den mening att". Edaen (diskussion) 18 mars 2017 kl. 08.35 (CET)
replies: text: :::Ja, "första statligt initierade" aka "första statliga" eller "av staten drivet". Biuro po Evgenike var inte initierat av staten och drevs främst med ansökta medel och från donationer. --AHA (diskussion) 18 mars 2017 kl. 10.24 (CET)
replies: text: ::::Därmed var Statens institut för rasbiologi det första i sitt slag, det vill säga det första statligt initierade rasbiologiska institutet. --AHA (diskussion) 18 mars 2017 kl. 10.27 (CET)
replies: text: :::::Och staten är en person med initiativförmåga? Edaen (diskussion) 18 mars 2017 kl. 10.30 (CET)
replies: text: ::::::Nu förstår jag inte din argumentation? Du får utveckla. Jag vidmakthåller att: Statens institut för rasbiologi var det första statligt initierade rasbiologiska institutet i världen, eftersom det grundades genom en motion i riksdagen och var skattefinansierat. --AHA (diskussion) 18 mars 2017 kl. 10.38 (CET)
replies: text: :::::::Sånt här är inget som riksdagen spontant kommer på. Den som stod bakom motionen, Alfred Petrén, var också forskare, ergo forskningsdrivet som det ryska. Edaen (diskussion) 18 mars 2017 kl. 10.44 (CET)
replies: text: ::::::::Jo, fast det har väl inte med sakfrågan att göra? SIR var det först rasbiologiska institutet i världen som grundades efter beslut av det högsta politiskt styrande organet i landet. --AHA (diskussion) 18 mars 2017 kl. 10.54 (CET)
replies: text: ::::::::::Undrar om inte det är en ny vinkel. Det statliga stödet i det här sammanhanget brukar handla om finansieringen. Det fanns redan flera eugeniska enheter vid universitet och akademiska institut, nog borde där finnas sådana som beslutats av parlamentet? Var det ryska så självständigt att de kunde besluta om byråns inrättande själva utan statsmakternas gillande? Edaen (diskussion) 18 mars 2017 kl. 10.56 (CET)
replies: text: :::::::::::Hur beslutsfattandet gick till vid inrättandet av det ryska, eller de andra instituten vet jag inte (och lyckas inte hitta bra källor heller) men det vanliga är nog att nya fakulteter/avdelningar på universitet klubbas av en universitetsstyrelse. Statens institut för rasbiologi var ju från början ett fristående institut,  ej kopplat till ett universitet (bara det gör det nog till "det första i sitt slag"). --AHA (diskussion) 19 mars 2017 kl. 10.10 (CET)
replies: text: ::::::::::::Det vanliga, åtminstone i Sverige, var nog att regering och riksdag fattade det formella beslutet. Det var på förslag att det skulle bli ett Nobelinstitut.
replies: text: :::::::::::::Karolinska institutets lärarkollegium har beslutit att icke lämna understöd av Nobelmedel till inrättande av ett svenskt rasbiologiskt institut. Däremot har kollegiet tillstyrkt inrättandet av ett rasbiologiskt institut i överensstämmelse med av professorerna Lennmalm och Gadelius avgivet förslag, men utan anlitande av Nobelmedel. SvD 28 oktober 1920

text: ::::::::::::Man kan ju jämföra med hur man argumenterade under lobbyarbetet för inrättandet av ett svenskt institut:
replies: text: :::::::::::::...; England och Amerika ha vartdera ett stort institut för rasbiologisk forskning, och vid universitetet i Kristiania finnes sedan två år tillbaka ett mindre institut ... De engelska och amerikanska insituten äro visserligen utrustade med rikare hjälpmedel än som kunna komma i fråga hos oss, men de engelska rasbiologerna använda något ensidiga statistiska metoder, och amerikanerna äro ej så litet ytliga. Nils von Hofsten, SvD 20 november 1918

text: ::::::::::::Det finns sådana skillnader både mellan institutens inriktning i olika länder och i nationella förvaltningsstrukturer att man kan argumentera att varje enskilt rasbiologiskt institut är "det första i sitt slag". De amerikanska och engelska var de centrala och inget mått av finlir kan ändra på det. Edaen (diskussion) 19 mars 2017 kl. 10.30 (CET)
Du kan säkert ha rätt, men vilken källa hävdar att "De amerikanska och engelska var de centrala 1922"? --AHA (diskussion) 19 mars 2017 kl. 10.49 (CET)

text: The Eugenics Archive har en fin sida som ger en överblick. De skriver bland annat:
replies: text: :The Eugenics Record Office (ERO) at Cold Spring Harbor, New York became the central clearinghouse for the international movement, but each national movement had its own social agenda.

text: Det rör den här tiden, så jag utgår från att det även gäller 1922. För det engelska institutets betydelse hänvisar jag till citatet av Nils von Hofsten. Edaen (diskussion) 19 mars 2017 kl. 11.03 (CET)
thread_title: Faktoid

message: :Inte hundra på att de är alldeles jämförbara, jag gör en anteckning här för minnet:
replies: text: :Prof. Kristine Bonnevie är en av Norges mest bekanta forskare på ärftlighetsområdet. Hon har personlig professur vid Kristiania universitet och är föreståndare för institutionen för ärftlighetsforskning, ett institut vars motsvarighet Sverge alltjämt väntar på, trots att de vetenskapliga krafterna icke saknas. (Dagens Nyheter 19 maj 1917)

text: Edaen (diskussion) 26 september 2015 kl. 19.03 (CEST)
replies: text: :Mer från DN:
replies: text: ::Rasbiologien, stödd på ärftlighetsforskningen, har gjort en så hastig frammarsch och har fört fram en så stark upplysningsproganda att det resulterat just i vad som är nödvändigt, ja, trängande nödvändigt, nämligen forskningsinstitut där frågor som gälla rasens biologiska beskaffenhet och dess vidmakthållande vid hälsa genom rasbiologiska åtgärder utredas och där de biologiska botemedlen utforskas. I Amerika, England, Tyskland, Schweiz och Norge finnas redan dylika institut, där ett intensivt arbete bedrives. Ha vi i vårt land råd att sitta med armarna i kors och låta den viktigaste frågan, nämligen den om folkmaterialets beskaffenhet, vara en fråga som endast angår den som själv har intresse därför? Nils Heribert-Nilsson (Dagens Nyheter 21 oktober 1918)

text: :Edaen (diskussion) 26 september 2015 kl. 20.14 (CEST)
thread_title: För minnet

message: Som gammal teologistudent i Uppsala på den tiden den institutionen höll till i Dekanhuset, Uppsala och Regnellianum, är jag rätt säker på att de båda byggnaderna här har sammanblandats. Det var i Regnellianum, inte i Dekanhuset, Lundborg höll till. (Dekanhuset var lärarseminarium tills teologerna tog över). Men källa saknas till det ena så väl som det andra. Taxelson (diskussion) 17 oktober 2015 kl. 10.35 (CEST)
replies: text: Jag har uppenbarligen fel, åtminstone om dekanhuset, som enligt dessa  bilder med metatexter pekar ut Gamla Seminariet/Dekanhuset. Det måste dock ha funnits någon annanstans 1937-1958 (men då var inte längre Lundborg dess chef och dess inriktning ändrad). Taxelson (diskussion) 17 oktober 2015 kl. 15.11 (CEST)
replies: text: :Det är stort att erkänna att man haft fel! Mea culpa, etc etc...  Riggwelter (diskussion) 17 oktober 2015 kl. 15.14 (CEST)
replies: text: :: jo, man måste ju inte stå fast vid en åsikt när man inser att den inte håller... Nåväl, någon slags anknytning till Regnellianum antyds av denna bild på en rasbioogisk konferens 1925, som verkar vara tagen vid den senare byggnaden. Men de kan ju ha lånat lokal för tillställningen. Hittar ingen info efter 1937. Taxelson (diskussion) 17 oktober 2015 kl. 15.33 (CEST)
thread_title:  Fel byggnad 

message: I artikeln saknas vilka konsekvenser institutet hade för samerna, den samiska kulturen med mera, direkt och indirekt, samt forskningens betydelse för Nazitysklands årskillnadspolitik. Jag tänker inte malla för detta i dagsläget, men det är en allvarlig brist. dnm (d | b) 9 mars 2019 kl. 19.00 (CET)
replies: text: Håller med. /Ascilto (diskussion) 9 mars 2019 kl. 19.10 (CET)
replies: text: : Jag ser i artikelhistoriken att flera faktamässigt helt korrekta tillägg till artikeln (språket kan putsas på) har ideligen stoppats utan någon som helst motivering. Utifrån den fakta som finns i ärendet och att det som lagts till inte är något kontroversiellt eller en hemlighet, framstår agerandet som rent POV. Mitt förslag är att de raderade tilläggen granskas och läggs till. Rasbiologiska institutets "forsknings" betydelse för Nazityskland ska givetvis stå med här. Wikipedia ska inte mörka svensk historia. dnm (d | b) 10 mars 2019 kl. 01.50 (CET)
thread_title:  Forskningens konsekvenser för samerna och betydelse för Nazityskland 

message: Har du läst den angivna källan innan du återställde [{https://sv.wikipedia.org/w/index.php?title=Statens_institut_f%C3%B6r_rasbiologi&curid=85555&diff=48835119&oldid=48834477]? DN-artikeln ligger bakom betalvägg, men jag blev misstänksam när jag såg att citatet i hänvisningen inte alls tog upp författaren till motionen, och när jag kollade i historiken visade det sig att meningen lagts till i efterhand .
andejons (diskussion) 1 februari 2021 kl. 09.25 (CET)
replies: text: Jag får erkänna att jag inte hade läst artikeln när jag gjorde återställningen, men jag har gjort det nu. Artikeln ger helt klart stöd för påståendet: Allt tyder på att motionen om ett rasbiologiskt institut 1920 var skriven av Herman Lundborg själv – och att uppdraget att lägga fram den i riksdagen gick mellan olika händer innan det stannade hos Petrén. Stigfinnare (diskussion) 1 februari 2021 kl. 12.50 (CET)

replies: text: :Tack, då var det utrett. Kan du lägga till citatet på rätt ställe i hänvisningen också (vet inte om det står före eller efter meningen som redan finns), eller tycker du vi helt ska stryka citatet?

text: :andejons (diskussion) 1 februari 2021 kl. 13.26 (CET)
replies: text: :: Nu förstår jag inte riktigt. Jag återställde ju påståendet. Referensen till tidningsartikeln följer ju direkt på det påståendet. Vad är det som ska läggas till? Stigfinnare (diskussion) 1 februari 2021 kl. 14.11 (CET)
replies: text: :::I referensen finns ett citat ur tidningsartikeln: "Det är Petrén som, på ett socialdemokratiskt mandat, tillsammans med bland andra bondeförbundaren Nils Wohlin 1920 motionerar i riksdagen om bildandet av ett svenskt rasbiologiskt institut." Det stödjer bara meningen innan den återställda meningen, vilket möjligen är vad som gjorde att meningen togs bort.

text: :::andejons (diskussion) 1 februari 2021 kl. 14.30 (CET)
replies: text: :::: OK, nu fattar jag! :-) Jag har kompletterat citatet nu. Stigfinnare (diskussion) 1 februari 2021 kl. 14.38 (CET)
thread_title:  Författare av motionen 

message: Uppgiften om att medlemmar ur alla riksdagspartier undertecknade motionerna (i respektive kammare) stämmer inte. Jag redigerade artikeln i slutet på december och lade till ett "nästan" och angav att jag hade kollat riksdagslistorna, men det ändrades tillbaka av Wvs som kommenterade att huvudsaken är att alla riksdagspartier undertecknade, vilket alltså inte är fallet. Då hade jag inte tid att kolla källorna igen. Men nu har jag gjort det. I listan över riksdagsledamöter i andra kammaren https://sv.wikipedia.org/wiki/Lista_%C3%B6ver_ledam%C3%B6ter_av_Sveriges_riksdags_andra_kammare_1918%E2%80%931920 hittar vi en handfull ledamöter som tillhör vänstersocialisterna, eller Sveriges socialdemokratiska vänsterparti (utbrytare ur Socialdemokraterna 1917 och merparten av personerna i det partiet bildar 1921 SKP, Sveriges kommunisktiska parti, senare Vänsterpartiet). Ingen av dessa undertecknar motionen från 13 januari. I första kammaren har vänstersocialisterna tre ledamöter 1919 och senare fyra ledamöter 1920, se https://share.scb.se/ov9993/data/historisk%20statistik/SOS%201911-%2FValstatistiken%2FRiksdagsmannavalen%20(SOS)%201909-1968%2FValstatistik-Riksdagsmannavalen-1918-1919-1920.pdf, ingen av dessa är heller undertecknare av motionen i första kammaren. Kan vi därmed anse att det är belagt att det fanns ett riksdagsparti som inte undertecknade motionerna?! Det är ju rimligt att källorna som styrker påståendet om motionerna är själva motionerna (så som det är nu), inte att vi listar dessa två källor jag har angivit ovan i själva artikeln för att visa på att vänstersocialisterna saknas. Jag menar att denna kommentar här borde räcka för att texten inte ska rullas tillbaka.Stajn (diskussion) 14 februari 2023 kl. 17.26 (CET)
replies: text: Det du gjort kallas egen forskning vilket inte är godkänt. Du måste ha en sekundärkälla som beskriver hur det hängde ihop. Yger (diskussion) 14 februari 2023 kl. 17.47 (CET)
replies: text: :Det behövs en sekundärkälla för att lägga till uppgiften. Källkritik är en del av Wikipedias arbetssätt och hör inte till den förbjudna typen av egen forskning. Utredningen räcker för att ta bort uppgiften. Vill man lägga tillbaka den behövs källa. Edaen (diskussion) 14 februari 2023 kl. 17.52 (CET)
replies: text: ::Jag har inte gjort någon egen forskning som jag vill ha in i artikeln, jag vill bara att vi (eftersom Wikipedia är en gemensamt skapad encyklopedi) är faktamässigt korrekta och gjorde då min lilla utredning för att motivera varför jag nyanserar formuleringen. Jag vill inte heller ha något redigeringskrig utan tycker bara att vi ska va noga. Stajn (diskussion) 14 februari 2023 kl. 18.22 (CET)

text: Var vänstersocialisterna, eller Sveriges socialdemokratiska vänsterparti, ett riksdagsparti 13 januari 1920?Wvs (diskussion) 14 februari 2023 kl. 18.09 (CET)
replies: text: :Ja, de anges som V/Vänstersocialister i SCB-tabellerna och i listorna för andra kammaren anges v-s/vänstersocialister som partibeteckning. Stajn (diskussion) 14 februari 2023 kl. 18.17 (CET)
replies: text: ::Du behöver inte bry dig. Jag har omformulerat stycket Wvs (diskussion) 14 februari 2023 kl. 20.42 (CET)
thread_title:  Partier som undertecknade motionerna 1920