lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Strand

message: En strand kan väl bestå av vad som helst och vara hur bevuxen som helst. Alla ställen där land möter sjö eller hav är väl strand (med undantag för kajkanter och naturliga stup rakt ner i vattnet)? ...även om de flesta associerar ordet med badvänliga stränder i första hand.
Lavas 24 maj 2006 kl.23.44 (CEST)
replies: text: :Håller med och tar bort det om växtlighet. --Boldie 26 maj 2007 kl. 00.09 (CEST)

message: Stränder borde peka hit, tycker jag. /Pieter Kuiper 29 december 2007 kl. 17.36 (CET)
thread_title:  Artikeln "Stränder"
Diskussion:Utrum

message: På denna sida benämns även själva kyrkobyggnaden i femininum: "Så länge vi inte stänger henne helt, så får vi kyrkobyggnadsbidrag".
Kyrkans tidning Stora Kogha 25 maj 2006 kl.11.40 (CEST)
Antalet genus även i nutidssvenskan är fyra: maskulinum, femininum, neutrum och reale.
Utrum som begrepp bör EJ användas. Reale för "en-ord" är lämpligare. <SMALL>192.138.116.230 14 september 2009 kl. 18.05; signatur tillagd i efterhand</SMALL>
replies: text: Utrum och reale är synonymer. E.G. den 24 januari 2010 kl. 01.26 (CET)

text: Fel av mig, och jag visste egentligen bättre: utrum är ett samlingsnamn för de tre genusen maskulinum, femininum och reale, eftersom de delar vissa egenskaper. E.G. den 24 januari 2010 kl. 14.52 (CET)
replies: text: : Varför nämns månen som maskulinum? Det hade fram till 1850 feminin ändelse och hette Månan, liksom en rad andra ord som förlorat sin feminina böjning katta - kattor, ljustaka-ljusstakor osv. --FBQ 12 juli 2010 kl. 00.08 (CEST)

text: : Hmm., förlåt var nog lite trött igår. Ändelserna är ju inte helt konsekventa. Det heter ju annars idag månar. Men månen är för mig hon, och i poetisk omskrivning heter det fru Luna. Jag började leta lite i mina gamla grammatikböcker men kommer nog inte att få tid att se över det hela - antar i praktiken att det inte är särskilt svårt att låta orden byta genus när de har så liten effekt i språket, och att flera säkerligen gjort det. Tänkte bara jag skulle hitta några exempel och dateringar. Men, nu blir jag borta den tid, så det får bli vid senare tillfälle.--FBQ 12 juli 2010 kl. 06.49 (CEST)
replies: text: :: I germansk tradition är månen han, solen hon. I vissa andra språkområden gäller motsatsen.
thread_title: Kyrka
Diskussion:Svensk litteratur 1900-1950

message: Artikeln lär behöva göras om helt. Varken inledningen, eller indelningen i "arbetarförfattare" och "övriga författare" ger en tillstymmelse till rättvisande bild av svensk (svenskspråkig?) litteratur mellan 1900 och 1950. // Tysen 25 maj 2006 kl.11.44 (CEST)
replies: text: Har strukit de korta biografierna av enskilda författare som inte hade artikeln att göra. Frågan är dock om själva artikelämnet är illa valt... Kanske dela i svensk sekelskifteslitteratur, svensk litteratur under modernismen och svensk litteratur under andra världskriget??? Alternativt infoga i artikeln Svensk litteratur? Periodindelningen 1900-1950 känns ologisk och kan nog inte ligga till grund för en bra artikel. hejkompis (disk.) 21 mars 2010 kl. 14.56 (CET)
thread_title: Kvalitetskontroll
Diskussion:Hamling

message: Är detta skogsbruk? top 20060525
replies: text: Jag ändrar till jordbruk då det är det det handlar om. --Boldie 23 maj 2007 kl. 20.21 (CEST)
replies: text: : Termen löveng burde vel vært nevnt? --Krg 19 februari 2009 kl. 21.43 (CET)
Jag tar bort stora delar av senaste redigering så det innehåller ogrundade värderingar såsom 'det är bättre att'. Detta hör enl. mig inte hemma i wiki-artikelSvart0 1 maj 2010 kl. 01.04 (CEST)
thread_title:  Skogsbruk? 

message: Lövtäkt är en omdirigering hit - är tanken att artikeln skall handla om all lövtäkt eller bara hamling?
replies: text: Denna artikel handlar bara om hamling. Det kanske borde göras en separat artikel om lövtäkt. 79.136.62.165 26 mars 2014 kl. 21.01 (CET)
thread_title:  Lövtäkt? 

message: Vet någon vad som menas med följande mening?
"Hamling, till skillnad mot beskärning av fruktträd med mer frukt trots reducering av nya skott."
79.136.62.165 26 mars 2014 kl. 21.01 (CET)
replies: text: Ingen aning. Det ka nog helt tas bort - hamling och beskärning av fruktträd är ju två helt olika saker. Fruktträd beskärs för att glesa ut kronan och ge kvarvarande grenar mer kraft och man vill inte alls ha en massa nya skott. Vid hamling är man ju helt ointresserad av hur mycket frukt träden skall bära. Det går ju visserligen ibland att se att trädgårdsokunniga försökt sig på den typen av beskärning av sina fruktträd varvid resultatet blir just en kvast av nya grenar utan tillstymmelse till frukt. Jag tycker nog inte att det hör hemma i en artikel om hamling.--FBQ (diskussion) 27 mars 2014 kl. 00.20 (CET)
thread_title:  Trasig mening 

message: Det stod i andra stycket att krokek brukade hamlas med en förtydligamall efter. En god gissning är att det var korkek som avsågs, så jag ändrade till det. Jag skriver även här ifall någon expert i ämnet känner till en art av ekar som faktiskt heter krokek. I så fall får du ändra tillbaka och gärna ordna en länk till rätt art. En flitig läsare 87.241.124.146 20 april 2018 kl. 12.40 (CEST)
thread_title:  Krokek?
Diskussion:Ivan

message: År 2002 fick 102 pojkar namnet, varav 24 fick det som tilltalsnamn. Ifrågasätter denna uppgift; enl. SCB finns inte Ivan med bland de 100 vanligaste tilltalsnamnen som getts till pojkar 2002 samt att Aron var det namnet som var minst vanligt (plats; 100) med 86 st. pojkar. Kul att få veta var uppgiften kommer ifrån, för statistik är som en lyktstolpe, den belyser lite, men är ändå bra att hålla sig i.

message: I artikeln står det att Ivan är en rysk namnform av Johannes. Borde det inte ändras till slavisk namnform då Ivan i flera slavisktalande länder, däribland Kroatien, ersätter/motsvarar namnet Johannes. I svenska källor anges slaviska namn och namnformer allt för ofta ha sitt ursprung i Ryssland vilket troligtvis har att göra med Sveriges geografiska närhet till Ryssland. Det finns namn i Sverige med slaviskt ursprung. De må i Sverige vara "inlånade" från Ryssland men förekommer i flera slavisktalande länder där de är autoktona (ej inlånade) namn. Att kategorisera dem som "ryska" är därmed fel. De må i Sverige vara inlånade namn/namnformer från Ryssland men är egentligen slaviska namn. Tromber ★ (diskussion) 26 juli 2015 kl. 03.26 (CEST)
thread_title:  Ryskt eller slaviskt namn?
Diskussion:Committee for a Marxist International

message: Muneyama raderade alla sektioner. Varför? Andra artiklar om internationella organisationer listar sektionerna. Sluta sabba!

message: Både CMI och CWI utmålas i respektive artikel som den näst största trotskistiska internationalen. Lösning?Slipzen 14 januari 2010 kl. 03.00 (CET)
thread_title: Storlek?
Diskussion:Rynninge, Örebro

message: Det Rynninge artikeln handlade om ligger uti Stora Mellösa. Den som blandar ihop dessa har nog aldrig ens sett Hjälmar'n.
Karta över "fel" Rynninge Hedman 26 augusti 2008 kl. 17.53 (CEST)

message: Det bor ca 200 personer i Rynninge. Det brukar vara tonåringar som ränner omkring och busar på helgerna. Det finns också massor av olika djur som springer omkring på nätterna. Så som rådjur, kaniner, harar och fasaner. <SMALL>Osignerat inlägg av 213.132.112.120 24 april 2009 kl. 10.59; signatur tillagd av E.G. den 5 maj 2009 kl. 09.19 (CEST)</SMALL> 
replies: text: Ändring i artikeln gjord av IP-adressen 213.132.112.120 har återställts. 213.132.112.120 har i stor utsträckning använts för klotter, varför redigeringar från den adressen får anses ha låg trovärdighet. E.G. den 5 maj 2009 kl. 09.19 (CEST)
thread_title:  Befolkning 
Diskussion:Allt som är spritt och delat

message: I min utgåva av Karin Boyes samlade dikter (Wahlström & Widstrand 1992) hittar jag ingen dikt med denna titel, inte heller någon vars första strof börjar så. /FredrikT 25 maj 2006 kl.16.13 (CEST)
Se detta/Vladimir Moskau 25 maj 2006 kl.16.15 (CEST)

message: Med hjälp av Moskaus länk kan man alltså konstatera att "Allt som är spritt och delat" inte är en egen dikt utan bara första raden i sista strofen i dikten "Lättja" som i sin tur ingår i diktcykeln "De sju dödssynderna". Den sistnämnda kan säkert vara värd en egen artikel, men däremot knappast en enskild vers ur den. Jag kommer därför att märka upp artikeln för snabbradering. /FredrikT 25 maj 2006 kl.16.59 (CEST)
thread_title:  Alltså inte en egen dikt
Diskussion:Snorting Maradonas

message: Snorting Maradonas är ett demoband. EP:n är släppt på vad man kallar ett "skivbolag". Recensionen i GP avser bandets andra demo. torvindus 25 maj 2006 kl.17.44 (CEST)
replies: text: Men å andra sidan är bandet nämt både i GP och AB tydligen. /Grön ✉ 26 maj 2006 kl.08.50 (CEST)
replies: text: :Tgot bort raderaskylten, eftersom den inte verkade tjänade något syfte. Däremot var det nog rätt att radera bandmedlemmarnas individuella sidor, eller? --Oden (diskussion • bidrag) 26 maj 2006 kl.11.14 (CEST)
replies: text: ::Jag har raderat bandmedlemarnas artiklar, jag gjorde bedömingen att även om jag inte var säker på om huvudartiklen borde raderas så räckte det med en uppräkning här, eftersom att det var samma information på båda ställen. /Grön ✉ 26 maj 2006 kl.11.19 (CEST)
Sekerhetspersonaal är ett riktigt skivbolag. Dessutom har de uppmärksammats internationellt (iaf i Norge). // Liftarn
thread_title:  Kända? 
Diskussion:Postapokalyptisk fiktion

message: Visst är det väl bra om denna artikel omfattar även andra medier än filmer precis som den engelska varianten?--Gamnacke 25 maj 2006 kl.19.54 (CEST)

message: Med allsköns verk kan med fördel tas bort och ersättas med en kategorisering av de enskilda artiklarna. En lista av den här typen är svår att hålla uppdaterad och balanserad då verk måste väljas bort för att den inte skall bli ohanterligt lång. Då är det mycket bättre att använda kategorisystemet. Jopparn 24 augusti 2009 kl. 02.56 (CEST)
replies: text: I synnerhet då många (nästan hälften!) inte är postapokalyptisk science-fiction utan bara postapokalyptisk fiction utan ett uns av science-fiction (Waterworld, Mad Max etc.). /ℇsquilo 30 mars 2012 kl. 16.24 (CEST)
thread_title:  De långa listorna... 

message: Postapokalyptisk köper jag utan vidare, men vad gör Delicatessen till science fiction? - Tournesol 22 maj 2011 kl. 18.10 (CEST)
thread_title:  Delicatessen 

message: Som påpekats ett par gånger ovan så är det mycket som inte är science-fiction i artikeln. Finns det någon anledning att inte flytta den till Postapokalyptisk fiktion? AlphaZeta (disk) 5 oktober 2013 kl. 22.14 (CEST)
replies: text: Har nu flyttat sidan. AlphaZeta (disk) 11 oktober 2013 kl. 01.51 (CEST)
thread_title: Flytta till postapokalyptisk fiktion?

message: Inser att jag inte kan ändra på en internationell betydelseförskjutning av ett begrepp. Vill bara påpeka det. Jag hade förresten en apokalyps om att jag ska få blodpudding till middag på torsdag. Post-apokalypsen har redan inträffat i mitt fall, jag har redan haft visionen, men det är tre dagar kvar till blodpuddingen och torsdag.--Caspiax (diskussion) 26 juni 2015 kl. 03.22 (CEST)
thread_title:  "Apokalyps" betyder "uppenbarelse", inte "katastrof" eller "domedag"
Diskussion:Lindholmens slott

message: Jag har korrigerat ett par syftningsfel. Stycket som börjar med "Kanslipresidenten B Oxenstierna bytte..." är emellertid alltjämt oklart till sin innebörd. Kunde ej korrigera, eftersom jag inte förstod vad som avsågs. Gottfried Multe 25 maj 2006 kl.23.39 (CEST)
Bengt Oxenstierna, kanslipresidenten, ägde Lindholmen i början (han hade ärvt den från fadern). Han gav Lindholmen bort, och mottog Rosersberg. Stenbockarna, greve Johan Gabriel, och hans syster Maria Elisabet, ägde Rosersberg i början, troligen ett arv (bland andra ärvda). Stenbockarna fick Lindholmen i stället för bortgiven Rosersberg. Då Stenbockarna snart delade sitt arve och andra gemensamma, Lindholmen gick då till delen av grevinnan Maria Elisabet Stenbock. Hennes make, greve Lillie, som fruns lagliga representant, utövade ägorätten (som verkligen tillhörde frun). 89.27.56.156 2 februari 2020 kl. 16.50 (CET)

message: Har stycket Svenskt Diplomatarium: medeltidsbrev skrivna på Lindholmen något här att göra? Det verkar snarare vara källor till viss information än något som oredigerat passar in här. P.o.h 31 oktober 2006 kl. 22.14 (CET)
replies: text: Jag tycker inte breven passar in. De är nu borttagna, i samband med att artikeln rensats upp. --// jorchr 31 december 2006 kl. 12.09 (CET)
thread_title: SD
Diskussion:Leonora Christina

message: Vissa språkliga förbättringar utförda, men en del återstår alltjämt. Gottfried Multe 25 maj 2006 kl.23.46 (CEST)

message: Det nye hurtigfærge, Leonora Christina, bliver taget i drift fra september 2011. Men navnet giver mange modstandere. Hendes mand, Corfitz Ulfeldt, bliver set som landsforræder. Da Leonora Christina stod ved hans side, mener mange at det er upassende at hun vil blive navngiver til et skib. tv2bornholm.dk
replies: text: Det borde väl tvärtom vara ett lämpligt namn på en båt som byter sida. Xauxa (disk) 17 januari 2013 kl. 12.09 (CET)
thread_title:  Færge
Diskussion:Via Flaminia

message: Språkförbättring utförd. Bl a ersattes de engelska namnformerna "Trajan" och "Vespasian" med de svenska "Trajanus" och "Vespasianus". Ordet "imperietiden" är också en anglicism som byttes ut mot "kejsartiden". Andra meningen i första stycket under rubriken "Historia" är mer eller mindre obegriplig för mig och kunde inte förbättras. Gottfried Multe 26 maj 2006 kl.00.29 (CEST)
replies: text: Försökte översätta meningen ifråga från enwiki. Kan vi ta bort faktakollskylten? Så vitt jag kan se finns det inga fler invändningar mot artikeln. --Augustus 4 juli 2006 kl.16.22 (CEST)
Diskussion:Holokrati

message: Detta känns lite grundforskning/egna teorier/vanity. Radera? - Tournesol 26 maj 2006 kl.10.27 (CEST)
replies: text: google ger 553 träffar, så det kanske kan vara värt att åtminstone omarbeta den. Sätter en KK-mall på den nu » ågязи(disk.|bidr.) den 26 maj 2006 kl.10.28 (CEST)

message: Det kommer en omarbetning med rikligt av referenser. Jag ville utgå från någonting mycket basalt just för att det finns så många nits på Google. Detta pga att holocracy är ett begrepp som många använder för "allsköns olika flum". Så det gäller att hamna rätt från början.
Välkommen att maila eller slå mig en signal med synpunkter. mats@synergy.se 046-2707802.
/Mats Olausson 
replies: text: Det blev inget mer. Radera? /Pieter Kuiper 5 juli 2008 kl. 01.01 (CEST)
replies: text: :Låter som en idé. Gå via SFFR? Viktorvoigt 13 augusti 2008 kl. 00.00 (CEST)
replies: text: ::Är det nödvändigt? En googlesökning anger att ordet bara finns på bloggar och wikipediakopior, antagligen går allt tillbaka på samma källa som förespråker något expertvälde för sig själv (och träden). /Pieter Kuiper 13 augusti 2008 kl. 00.29 (CEST)
replies: text: :::Nej, det tycker jag inte. Jag raderar. GhostRider ♠ 18 september 2008 kl. 20.31 (CEST)
thread_title:  Visst ska  texten förbättras.
Diskussion:Länsbokstav

message: Länsbokstäver
A-Z, sedan blev det AB=Stockholm, AC=Västerbotten... MEN Norrbotten blev BD
VARFÖR inte AD ????
Någon som vet
Tack på förhand /pHelle
replies: text: A stod för Stockholms stad, B för Stockholms län, C för Uppsala län och så vidare. Stockholms stad ingick inte i Stockholms län förrän 1968. När "storlänet" Stockholms län bildades genom att Stockholms stad och dittillsvarande län slogs samman, fick detta län bokstavskombinationen AB (det vill säga A+B). Västerbottens län och Norrbottens län fick dock sina tvåteckenssymboler redan långt tidigare, när systemet utformades. Dessa två län var "sist" i bokstavsserien eftersom de låg längst norrut i landet och hade få invånare. Varför de fick just AC och BD vet jag inte, men jag gissar att man ville ha två tvåbokstavskominationer som inte hade någon bokstav gemensam, kanske för att risken för förväxling då minimeras. E.G. 27 november 2008 kl. 12.32 (CET)
replies: text: :Finns det någonstans man kan hitta mer om "historiken" bakom dessa länsbokstäver? Kom de till i samband med att man införde nummerskyltar för motorfordon, eller fanns de redan tidigare för andra ändamål? --Andhanq (diskussion) 17 januari 2016 kl. 23.31 (CET)
replies: text: ::Jag har för mig att jag har läst någon gång, att de infördes i samband med att man införde registreringsskyltar för fordon. Dammråtta (diskussion) 4 juli 2016 kl. 02.59 (CEST)
Diskussion:Listpunkt

message: Har valt att ändra artikelnamnet till "listpunkt (symbol)", då "punkt (typografi)" även kunde avse den typografiska enheten punkt, samt tecknet ".". /nilsjohan 26 maj 2006 kl.16.14 (CEST)
Malldiskussion:Damkläder

message: Jag tog bort vissa specifika exempel på klänningar och kjolar för att ge bättre översikt till rutan. I samtliga fall finns länkar till dessa i artikeln kjol repsektive klänning. Vissa artiklar är dessutom redirect-artiklar, t.ex. omlottkjol, och då är det onödigt att ta med det i mallen. Dessutom la jag till exempelvis topp (plagg). Graktd 26 maj 2006 kl.16.32 (CEST)

message: Jag föreslår att den här mallen görs om till att inkludera alla sorters kläder eller att en allmän klädmall skapas. Ett exempel finns på engelskspråkiga Wikipedia. Då skulle man få med alla sorters kläder och behöver inte dela upp dem i manligt och kvinnligt. --Astridx (diskussion) 21 april 2017 kl. 01.30 (CEST)
replies: text: Det tycker jag låter som en bra idé om vi nu ska ha den här typen av temamallar som ändå inte kan bli kompletta och är svåra att fylla med ett representativt urval. Jorva 21 april 2017 kl. 10.18 (CEST)
replies: text: : Det låter som en bra idé. Endera dagen återkommer jag med ett förslag/variant. Eller om någon av er hinner före?  Paracel63 (diskussion) 26 april 2023 kl. 09.47 (CEST)
thread_title:  Göra om till allmän klädmall?
Diskussion:Handikappfordon

message: Den här artikeln har varit nominerad till sidor föreslagna för radering. Det beslutades att artikeln skulle behållas. Se vidare diskussionen.
För anledningen till faktakoll se diskussionen om raderingen (Wikipedia:Sidor föreslagna för radering/Handikappfordon) Gunnar Larsson 26 maj 2006 kl.18.04 (CEST)
Jag har lagt till lite fakta om handikappfordon som den handikappade själv kan framföra.
Exemplet med den specialanpassade bilen känner jag till eftersom jag hade en kompis för många årtionden sedan som hade en sådan bil som jag fick åka med i flera gånger, sittande på en normal sittplats vid sidan om förarplatsen. Han som körde låg raklång strax under bilens tak och hade bara huvudet och händerna längst fram i bilen.
Jag lade också till en länk till en websida hos De Handikappades Riksförbund som handlar om reglerna för handikappanpassade fordon, som de tycker inte används i den utsträckning de borde tillämpas. (Roger J.)
Diskussion:Mode

message: Någon borde skriva om mode som akademiskt ämne. Stockholms universitet har nyligen inrättat en helt ny institution för det nya ämnet Modevetenskap och ska även utlysa en professur i ämnet, och det kommer att bli den första professuren i det ämnet i Sverige. http://www.humfak.su.se/mode.htm 
Det finns även en utbildning på Beckmans i mode, 
http://www.beckmans.se/utbildningar/mode/
Många historiska ämnen inkluderar även kurser i mode, t ex kan man läsa om mode inom ramen för arkeologi, historia, konstvetenskap m.fl.

message: I dagsläget är artikeln inte lång. Om den anses sakna gldobalt perspektiv bör den märkas i enlighet med detta. Fernbom2 19 augusti 2011 kl. 08.10 (CEST)
thread_title:  Föreslagen delning 

message: Artikeln behandlar enbart kvinnligt mode, och det moderna modet behandlas inte över huvud taget (två halvt obegripliga povviga rader om "senaste mode" och ingenting om modet mellan 1960-talet och idag). Att det inte står en enda rad om exempelvis 70- eller 80-talsmode i artikeln känns väldigt märkligt... /Grillo 26 augusti 2006 kl. 07.44 (CEST)
replies: text: Jag har idag utvidgat den här artikeln ordentligt. I många avsnitt stod det inget alls, i andra ofullständigt eller missvisande, i avsnittet om 1700-talet var skriften inte neutral. Jag har nu utvidgat, korrigerat och skrivit om det i alla avsnitt 1300-1900. Jag har även tillagt manligt mode där det behövdes. --85.226.235.206 6 december 2007 kl. 19.13 (CET)
thread_title:  Varför bara kvinnligt mode? 

message: Det bør vel kontrolleres om et afsnit Mode#Rokokon_1730-1789 kan opfattes som plagiat fra 
http://www.obsidianportal.com/campaign/g-the-beginning/wikis/liv-och-leverne-1700-tal - Måske gælder det mere af denne artikel? 
Der er netop sat en massiv tekstblok ind som "1700-talets mode". Den er blot kopieret fra afsnittet her, og gav anledning til en simpel Google-søgning. -- Mvh PHansen 26 januari 2012 kl. 17.34 (CET)
thread_title: Plagiat ?

message: I nuläget skulle den här artikeln kunna flyttas till modets historia utan någon betydande förändringar. Det skulle verkligen behövas mer aspekter av mode som inte är direkt knutet till vissa epoker eller som är en genomgång av dess historiska utveckling.
Peter Isotalo 23 februari 2014 kl. 23.55 (CET)
thread_title:  Historisk artikel 

message: Är det självklart att dessa ska omdirigera till Mode och inte till design eller via skapare till Upphovsrätt. Det förklaras ungefär lika mycket i de tre artiklarna. Maundwiki (diskussion) 14 oktober 2017 kl. 21.15 (CEST)
thread_title:  Modedesigner och Modeskapare 

message: Omfattande, väl illustrerad artikel som uppfyller kriterierna för rekommenderade artiklar. Boivie (diskussion) 16 april 2024 kl. 08.40 (CEST)
thread_title:  Rekommenderad artikel: motivering
Diskussion:Nakenbad

message: Texten ger ett felaktigt intryck - att "nakenbad" skulle betyda "gemensamt nakenbad". Det finns även nakenbad endast för herrar och damer, ordet nakenbad i sig är helt neutralt och bör förbli detta!
Olle Strand
strega@comhem.se

message: Artikeln verkar väldigt inriktad på fysiska nakenbad(-platser), medan nakenbad som företeelse känns lite bortglömt. /Kyllo 18 september 2011 kl. 16.29 (CEST)
thread_title:  Nakenbad som företeelse