lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Malldiskussion:PortalV2

message: Om man vill ha en "ruta" till på en portal och ändrar mallen så ändras alla portalerna. Finns det något sätt att komma förbi detta problem? --NERIUM 18 juni 2006 kl.17.41 (CEST)
replies: text: Spara en kopia av mallen som en vanlig artikel under portalen. T.ex. Portal:Skåne/Mall. Använd sedan den sidan som mall. Lite som CSS. Men har du ideer så kan du gärna göra dom till verklighet. --Sundström 18 juni 2006 kl.18.46 (CEST)
replies: text: :Jag jobbar på NERIUMs problem.--Sundström 18 juni 2006 kl.20.07 (CEST)

text: Om den här mallen substas på portalsidorna så kan sedan varje portal anpassas till önskat utseende. Då får vi mer variation på portalerna genom att alla portalerna inte använder samma layout. /81.229.37.202 18 juni 2006 kl.20.59 (CEST)
replies: text: :: Jag har lagt till fler rutor. Nu passar sidan för nästan alla sorters portaler. Särskillt som geografi-portal för städer och länder. Önskemål tas gärna emot. Den går att göra bättre.  --Sundström 18 juni 2006 kl.21.02 (CEST)
thread_title: Extra ruta

message: Kolla gärna in portalen Skåne som använder mallen. --Sundström 18 juni 2006 kl.21.26 (CEST)
thread_title:  Exempel 

message: Varför finns denna variabel? Den skall ju alltid vara lika med portalens namn, inte bara första bokstaven (vilket jag sett alltför ofta). /Petter 23 juni 2006 kl.23.47 (CEST)
replies: text: Så, nu är den borta ur mallen. /Petter 23 juni 2006 kl.23.52 (CEST)
replies: text: :Jag tänkte på det när jag gjorde mallen. Bra att du tog bort den. --Sundström 24 juni 2006 kl.23.44 (CEST)
thread_title:  kat_bokstav 

message: Går det inte att beskriva en begriplig manual till denna mall? Nya användare (och jag) begriper ingenting. //StefanB 19 juli 2006 kl.11.29 (CEST)
thread_title:  Manual 

message: Mall:PortalV2 (och för den delen Mall:PortalV3) hanterar inte när det finns för få rutor på ett snyggt sätt, se t ex Portal:Kemi. Går det att ordna enkelt? //Essin (diskussion) 18 april 2016 kl. 15.31 (CEST)
replies: text: Jag har nu försett  med if-satser så att det inte visas tomma rutor på portalsidan. Liknande har tydligen redan gjorts för en del av rutorna i . --JohanahoJ (diskussion) 7 december 2017 kl. 15.31 (CET)
replies: text: : Tack! Går det också att göra arkivlänkarna nere till höger på t ex Kemiportalen frivilliga? Det finns inget arkiv för att portalen inte har uppdaterats sedan den skapades 2010 (egentligen ett större problem än ett mallproblem, i och för sig...) //Essin (diskussion) 3 januari 2018 kl. 19.18 (CET)
replies: text: ::Fixat. Jag lade till parametern  |dölj arkivlänkar=  och med ett ja är de nu dolda på kemiportalen.

text: ::(Jag brydde mig faktiskt inte om att ta med arkivlänkar när jag nyligen skapade en ny portalmall, ; risken är att de gör att det känns för tungarbetat och det blir kontraproduktivt.) --JohanahoJ (diskussion) 3 januari 2018 kl. 21.48 (CET)
thread_title:  PortalV2
Diskussion:Granit

message: Tog bort bilden, då bergarten på bilden inte var en representativ granit utan snarare en gnejs. Linda W 18 juni 2006 kl.18.55 (CEST)

message: Denna artikel om granit bör kompletteras med grundläggande fysikaliska egenskaper och åtminstone dessa:
- Densitet och eventuellt ett intervall, beroende på typ av granit. Sett både 2600 kg/kubikmeter och 2750 kg/kubikmeter.
- Hårdhet, t ex med ett Vickers hårdhetstest.
- Repbarhet, som också är ett ungefärligt mått på hårdheten.
- Längdutvidgningskoefficient. Uppges för granit vara 0,000008 mm per mm och grad
Jibikiman (diskussion) 1 maj 2019 kl. 13.01 (CEST)
thread_title:  Fysikaliska egenskaper saknas
Diskussion:Allergi

message: Jag har läst att det ska gå att vaccinera sig mot allergier. Många är nog intresserade av ett stycke om detta.
Och jag var till doktorn igår och dom sa att det forskas om pollen allergi dom framställer ett vaccin men det är ej klart men det finns sprutor nu med men dom ger benskörhet och man ska ta en spruta varje vecka i nästan två år innan det börjar verka
Kommentar: du hittar aktuellt om allergivaccination på Wikipedia under rubriken hyposensibilisering
Dinglenisse
thread_title:  Allergivaccination 

message: Nuvarande lydelse i inledningen: "Vanliga allergiska reaktioner inkluderar nässelutslag, eksem, hösnuva, astma, matallergier och reaktioner på insektsgifter från exempelvis bin och getingar." Blandar ihop symptom (nässelutslag, eksem) med allergier efter allergen (hösnuva, matallergier, reaktioner på insektsgifter) och astma (vilket även kan vara icke-allergiskt). Står det verkligen så här i källan? Jorva 20 januari 2008 kl. 22.53 (CET)
Egentligen är hela artikeln lite misslyckad i sin dispositon. Rubriken säger allergi och många menar då allergisksa sjukdomar medan allergi borde handla om mekanismerna. Jag återkommer med bättringsförslag (Jag är allergiläkare för övrigt) Dinglenisse 10 augusti 2009 kl. 09.45 (CEST)
thread_title:  Sammanblandning? 

message: Jag har gjort om artikeln ganska mycket. Se Sammanblandning ovan. Avsnittet som fanns om råd vid kvalsterallergi hör hemma under artikeln kvalsterallergi men behöver bearbetas Dinglenisse 10 augusti 2009 kl. 16.44 (CEST)
thread_title: Omarbetat artikeln

message: En av de externa länkarna går till en sida som visserligen är allmännyttig men drivs av ett privat företag. Inte så bra kanske? Dinglenisse 4 september 2009 kl. 08.26 (CEST)
thread_title: Kommersiell länk

message: Jag har läst att man kan få "pseudoallergi" om man saknar det enzym som behövs för att bryta ned histamin. Enzymet heter Diamine Oxidase (DAO), och finns att köpa som kosttillskott under namnet "Camucin". 
Jag har själv haft allergiliknande symptom under pollensäsong, men varje blodprov jag tagit visar att jag inte är allergisk. Nu testar jag att ta DAO.
I vilket fall tycker jag att DAO-brist måste nämnas i denna artikel.
Jag har lagt in några rader om detta i avsnittet Matallergi. Eftersom det inte rör sig om allergi tycker jag det räcker att detta finns i matallergikapitlet Dinglenisse 7 maj 2011 kl. 16.31 (CEST)
thread_title: Histaminintolerans

message: I stycket "Historik" står det:
replies: text: Termen atopi introducerades 1923 av Coca and Cooke för att beskriva dessa fynd.
I mina öron låter detta som en lustifikation över ett känt varumärke. Kan någon verifiera uppgiften? Hur som helst torde väl ordet and kunna äversättas till svenska. 
Rent generellt finns även här väldigt få källhänvisningar. --Jukrat 6 maj 2011 kl. 08.28 (CEST)
Coca & Coca är inte skämt. Jag ska ta fram referensen Dinglenisse 7 maj 2011 kl. 07.25 (CEST)
Jag har nu lagt in en referens Dinglenisse 7 maj 2011 kl. 16.15 (CEST)
thread_title:  Historik
Diskussion:Radiometrisk datering

message: Säger man inte radiomterisk datering på svenska? Lite osäker, bör kollas upp. Linda W 18 juni 2006 kl.20.25 (CEST)

message: Bygger verkligen Termoluminiscensdatering på radioaktivt sönderfall? Som artikeln nu är utformad så får man det intrycket. /Achird 31 mars 2008 kl. 06.38 (CEST)
thread_title: Hör Termoluminiscensdatering hemma här?
Diskussion:Umeå studentkår

message: Hmm... Hoppas att jag inte bryter mot några Wikipedia-konventioner i detta mitt första inlägg...
När jag läser texten i artikeln om Umeå Studentkår känns det som om jag läser en broschyr från sagda studentkår. Frånsett historiken förefaller allt väldigt subjektivt och aktuellt. Det framgår förvisso att det mesta är hämtat från US hemsida, men jag tycker att de(n) som lagt in materialet borde ha begränsat sig till mer tidlösa fakta och redigerat bort sådant som låter som propaganda ("Umeå studentkår företräder Dig genom att arbeta med olika områden."). Att lägga in mailadresser och namn på funktionärer förutsätter att någon kontinuerligt uppdaterar dessa sidor. Dessutom känns det som att sådana uppgifter hellre borde få ligga kvar på Studentkårens hemsida, där de hör hemma, istället för att ta upp plats på Wikipedia. Det torde räcka med en länk.
PS. Jag har ett förflutet som fullmäktigeledamot, styrelseledamot och byråkrat vid Umeå Studentkår. DS.
Diskussion:Hyperreella tal

message: Läser man på en: så verkar de hyperreella talen inte enbart basera sig på infinitesimaler, utan även "inverser" av dessa - det vill säga olika väldigt stora tal, som är större än varje givet reellt tal. (Eller har jag missuppfattat något där?) Hursomhaver, efterlyser jag ett stycke om de stora hyperreella talen. \Mike 19 juni 2006 kl.13.23 (CEST)
Du har helt rätt i det du säger. De hyperreella talen innhåller även inverser av infinitesimaler, dvs tal större än alla reella tal. 2006-08-18 kl.17:30 /patrik85

message: Jag tog bort trams om urvalsaxiomet. För det första används urvalsaxiomet även i klassisk analys, för det andra kan ickestandardanalys även byggas upp konstruktivt. Spakoj 6 oktober 2006 kl. 08.51 (CEST)
Jag har begränsade kunskaper i både ISA och mängdlära, men efter vad jag förstått spelar urvalsaxiomet en viktigt roll. Citerar "Nonstandard Analysis" av Matin Väth, 2007:
"Due to this critical role of the axiom of choice in nonstandard analysis, we will assume it throughout. Somebody who rejects the general axiom of chioce always has to replace phrases like ' ... then ... is true ' by a phrase like ' ... then it does not lead to a contradiction to assume that ... is true' "
"We already point out that without the axiom of choice the existence of such a mapping * cannot be proved i.e. the existence proofs of * must always be nonconservative." (om transfereringsprincipen)
Som jag förstår det så konsturerar man *R genom ultrafilter, och deras existens kan inte bevisas utan urvalsaxiomet. Även en:Internal Set Theory som grund för hyperreella tal förutsätter urvalsaxiomet efter vad jag förstått.
--Riyaah 10 maj 2009 kl. 13.31 (CEST)
thread_title:  Urvalsaxiomet
Diskussion:Seeder

message: Men, men ... vad betyder ordet egentligen? Skulle vara värt att skriva ner.
replies: text: Det står ju det?

replies: text: :Om ni tar en titt på engelska artikeln så får ni kanske ett hum om vad det är frågan om. Hubba 2 oktober 2006 kl. 10.45 (CEST)
thread_title: Innebörd

message: Seeda e att bryta mot lagen.
thread_title: Olagligheter

message: Förslag: uttalas [si:d-örr]
thread_title: Uttal
Diskussion:Vi hade i alla fall tur med vädret

message: Partisk.
replies: text: Jag gjorde ett försök att minska POV. Du kanske kan göra ännu mer neutralt? /RaSten 19 juni 2006 kl.17.52 (CEST)

message: Är det verkligen relevant att ha med vilka tillfällen filmen sänts i artikeln? Jag har aldrig tidigare sett detta i en filmartikel på wp. --ZalleZack 15 mars 2008 kl. 00.20 (CET)
replies: text: Nej. //Lelle1987 15 mars 2008 kl. 00.24 (CET)
replies: text: :Varför inte? Filmen är ju ganska "svensk", liksom Sveriges Television. J 1982 15 mars 2008 kl. 00.43 (CET)
replies: text: ::Jag kan ärligt talat inte komma på ett enda skäl till att det skulle vara relevant att ha med i artikeln när filmen har sänts i Sveriges Television. Ska samma gälla för alla filmer? Om inte, varför just den här? //Lelle1987 15 mars 2008 kl. 00.50 (CET)
replies: text: :::I princip så skulle det kunna vara intressant, men det är i stort sett omöjligt att få en sådan uppgift komplett, för alla filmer, för alla visningar och då är det nog bäst att låta bli. GhostRider  15 mars 2008 kl. 00.52 (CET)
replies: text: ::::Det första tillfället får nog gärna noteras i artikeln. E.G. 3 april 2008 kl. 15.14 (CEST)
Är filmen verkligen från 1980 om den hade premiär den 27 februari 1980 (viket stämmer enligt SLBA)? Brukar det inte dröja lite mellan biopremiären och TV-sändningarna? J 1982 15 mars 2008 kl. 01.04 (CET)

text: Jag tror att den här filmen gjordes direkt för TV. E.G. 3 april 2008 kl. 15.14 (CEST)
thread_title:  Tv-sänt 

message: Jeg finner ingen forklaring på hvorfor filmen plutselig slutter slik den gjør? Det virker nesten som de ikke hadde mer tid eller penger og bare sluttet filmingen på et relativt tilfeldig sted. 80.203.43.115 25 juli 2009 kl. 09.49 (CEST)
thread_title:  Merkelig slutt?
Portaldiskussion:Bohuslän

message: Ska det finnas något i Ruta13 och Ruta14 eller ska dom inaktiveras? --Sundström
replies: text: :Inaktiveras tack: --NERIUM 19 juni 2006 kl.19.11 (CEST)
replies: text: ::Det är roligt att någon använder mallen. Säg bara till om du har några förslag på förbättringar. --Sundström 19 juni 2006 kl.21.59 (CEST)
Deltagarrutan borde tas bort eller ersättas med något annat. Portalerna är till för att leda läsarna till artiklar om ett ämne, inte till användarsidor. /82.212.68.183 19 juni 2006 kl.22.08 (CEST)
Jag har fixat till portalen. --Sundström 21 juni 2006 kl.12.36 (CEST)

text: Stämmer det verkligen att Göteborg ligger i Bohuslän? Heter det inte "Göteborg och Bohuslän" ? Eller är det kanske så att man numera säger Västra Götaland?? Någon som reflekterat över detta? /Yvette 21 juni 2006 kl.12.38 (CEST)
replies: text: : Jag vet inte. Men som jag uppfattat det så ligger hälften i Bohuslän. Men om du hittar en bättre artikel som kanske passar bättre så tveka inte att byta till den. --Sundström 21 juni 2006 kl.12.45 (CEST)
replies: text: ::Jag vet inte heller riktigt... vi får vänta in expertisen *S* men jag vill ändå berömma dig för att du tagit dig intiativet, det ser väldigt fint ut! /Yvette 21 juni 2006 kl.12.46 (CEST)
replies: text: :::Tackar så mycket! --Sundström 21 juni 2006 kl.12.53 (CEST)
Jag tänker ändra namn rutan Deltagare till Användare och skriva in en länk till :Kategori:Användare Bohuslän. Vad sägs om det? --Sundström 21 juni 2006 kl.12.53 (CEST)

text: Portaler är till för at leda läsare in i encyklopedin. Användare och användarsidor tillhör inte den encyklopediska delen av Wikipedia. Därrör bör rutan "Användare" tas bort. /81.229.60.77 25 juni 2006 kl.01.38 (CEST)
replies: text: :Håller med ovanstående anonyme användare. De besökare som portalen skapats för (förmodar jag...) ger nog inte ett vitten för vilka användare (ett begrepp som de kanske inte ens begriper som förstagångsbesökare) som kommer från regionen i fråga. --Grillo 25 juni 2006 kl.01.51 (CEST)

message: Tja!
Ligger verkligen Härryda i Bohuslän? Nog för att mina geografikunskaper inte är mycket att skryta med, men...     MVH, Birdie Nam Nam 3 januari 2007 kl. 13.10 (CET).
thread_title:  Härryda
Diskussion:Första asylland

message: Källa efterfrågas för texten: att ingen kan söka asyl på en svensk ambassad eftersom beskedet blir att man ska söka asyl där man är eller ett grannland.
Det står ju mellan raderna i första stycket som är hämtad rakt från Migrationsverkets hemsida. Om Sverige skickar tillbaka den som vistats i ett skyddat land, lär de ju inte få asyl via en ambassad i det landet. Denna praxis har jag också läst på andra ställen, har ingen direkt länk just nu. /BIL 19 juni 2006 kl.21.45 (CEST)

message: Jag (BIL) har via mail frågat Migrationsverket om texten är riktig. Frågan löd:
 	
Varför kommer asylsökande till Sverige med flyktingsmugglare och utan pass ?
Ett svar finns väl i en artikel "Första asylland" på det fria uppslagsverket "Wikipedia", som återges nedan.
http://sv.wikipedia.org/wiki/F%C3%B6rsta_asylland
Eller är texten fel ?
Det är om ni vill möjligt att ändra texten direkt på länken ovan.
(mitt namn och adress)
Första asylland
Princip, inskriven i Dublinkonventionen, som säger att den som flyr från förföljelse ska söka asyl i det första land han/hon kommer till och som kan erbjuda skydd.
Definition enligt Migrationsverket: Den som flyr har inte rätt att välja asylland. Tanken är att den som har skyddsskäl ska söka asyl i det första land han/hon kommer till efter flykten, om personen där är skyddad från förföljelse och från att sändas tillbaka till det land man flytt ifrån. En asylsökande som har vistats i ett så kallat första asylland före ankomsten till Sverige återsänds därför dit. Det sker emellertid inte om personen bara rest genom ett annat land utan att stanna där. (Jämför Dublinförordningen.)
Denna princip, tillsammans med det faktum att Sverige inte gränsar till något land där folk förföljs, har för Sverige effekten att ingen kan söka asyl på en svensk ambassad eftersom beskedet blir att man ska söka asyl där man är eller ett grannland. Dessutom beviljas inte turistvisum för medborgare i länder varifrån många asylsökande kommer. Därför kommer de flesta asylsökande i Sverige med flyktingsmugglare och utan pass som hade visat var de har vistats.</i>
Och svaret löd: 
 	
Det är en mycket intressant fråga som du ställer. Efter att ha läst texten så tycker jag inte att den behöver ändras, den stämmer i allt väsentligt i sitt innehåll. Med vänlig hälsning Jonathan Rydén Upplysningen Migrationsverket''
Så texten är riktig, det är bekräftat. /BIL 29 juni 2006 kl.21.50 (CEST)
thread_title: Fråga till Migrationsverket
Diskussion:Günther Jauch

message: Språkbearbetning utförd. Rubriken "Auszeichnungen und Ehrungen" översattes med "Priser och utmärkelser". Gottfried Multe 19 juni 2006 kl.22.52 (CEST)
Diskussion:Finskhetsförbundet

message: "den övervägande delen består av äldre män"
Inga bevis???
#suomalaisuuden liitolla ei ole virallista ruotsinkielistä nimeä vaan se on pelkkä Suomalaisuuden liitto ruotsiksikin, hölmöt. --88.112.31.76 30 oktober 2008 kl. 22.39 (CET)
Diskussion:Bönhus

message: Jag anser att denna artikel bör heta bönhus istället för "bönehus". I mina hemtrakter i Västerbotten kallas dessa typer av byggnader alltid och endast bönhus. Något annat har jag aldrig hört (ja, kanske kapell i sådana fall). Stora Kogha 20 juni 2006 kl.00.47 (CEST)

message: Den nyevangeliska väckelsen känner jag själv bäst genom min farfar (död 1911), som var med och grundade Skövde missionsförening 1869. Vid denna tid var väckelsen inomkyrklig och organiserades med lokala missionsföreningar. I den grad det fanns en nationell organisation, var detta Evangeliska fosterlandsstiftelsen, något som knappast nämns i den interna historieskrivningen. Med mission menas här i första hand "inremission", dvs. verksamhet inom Sveriges gränser. Där min farfar hörde hemma (Småland och Västergötland) användes beteckningen missionshus, inte bönhus på de byggnader som disponerades av väckelsen. År 1878 klövs Fosterlandsstiftelsen och Svenska missionsförbundet bildades. Skövde missionsförening blev med tiden en församling i detta samfund, numera en del av Equmeniakyrkan. 
Jag kan inte se att det har varit någon funktionell skillnad mellan ett missionshus och ett bönhus, utan vill hellre se dessa ord som lokala beteckningar på samma sak. Ordet bönhus fäste sig i norra Sverige, där de lokala missionsföreningarna i större grad kvarstod i Fosterlandsstiftelsen. Tydligen används beteckningen bönhus också av læstadianska grupper, men har den någonsin förekommit i södra och mellersta Sverige? Roufu (diskussion) 11 februari 2015 kl. 08.49 (CET)
replies: text: Det Du skriver stämmer nog i huvudsak, även om jag inte utesluter att "bönhus" förekommit även söderut. Eftersom det i föreliggande skick dock handlar om egen forskning är det svårt att använda i artikeltext. Att jag valde "bönhus" och inte "missionshus" för kapellet på Gotland - jag funderade även på det senare - var på grund av den klart inomkyrkliga karaktären. Även om den rosenianska väckelsen ursprungligen var helt inomkyrklig, av både praktiska och principiella skäl, blev många tidigare missionshus med tiden missions- eller allianskyrkor (beteckningarna kan vara synonyma) alternativt ersattes av nybyggda dylika. Därför har ordet en mer frikyrklig klang i mina öron. Det betyder alltså inte att det torde finnas någon egentlig betydelseskillnad. Tostarpadius (diskussion) 11 februari 2015 kl. 11.41 (CET)
Beteckningen "bönhus" användes genomgående i TV-programmet "Vem bor här" som sändes 2019-04-29. Det är ett ord vi aldrig hört förut så det måste vara regionalt. Ordet bönehus torde vara mer vanligt förekommande i mellersta och södra Sverige (?) och associerar inte till förvaring av bönor.  Janruu64 (diskussion) 30 april 2019 kl. 05.56 (CEST)
thread_title:  Regional beteckning? 

message: Bibeln i 1917 års översättning använder ordet bönehus i både gamla och nya testamentet. I Bibel 2000 används istället uttrycket "bönens hus". Ordet bönhus förekommer inte i någon av dessa översättningar. Janruu64 (diskussion) 30 april 2019 kl. 06.21 (CEST)
thread_title:  "Bönhus" i bibeln?
Diskussion:Rostock

message: * Universitetet i Rostock - information på svenska från universitetet. - Denna link leder tyvärr ingenstans, därför tog jag bort den. Ska försöka se om det finns någon ny.-Krusbäret 20 juni 2006 kl.08.56 (CEST)
thread_title: Universitetet

message: Följande mening förbryllar något: Rostock är en regiopolis och fördelaktigt beläget inom storstadsregionerna Hamburg, Berlin, Öresundsregionen och Stettin, och de närliggande städerna Lübeck och Schwerin. (formulering 24/7 -15). Ordet "regiopolis" finns veterligen inte på svenska och länkar ingenstans. På tyska heter det "Regiopole" och "uppfanns" tydligen där år 2006. Dessutom står att staden är "fördelaktigt belägen inom storstadsregionerna Hamburg, Berlin etc". Det måste väl vara mellan dessa?. Det hela är inte fullt begripligt. --Andhanq (diskussion) 24 juli 2015 kl. 13.07 (CEST)
thread_title:  "Regiopolis" 

message: Röd prick, på karta under flik "Snabbfakta", som uppges indikera Rostocks läge i Tyskland, är felplacerad. 90.228.254.45 27 mars 2023 kl. 21.53 (CEST)
replies: text: @90.228.254.45

text: I Wikipedia-appen är röd prick felplacerad, men på Wikipedia-hemsidan, besökt med Chrome på Android, förefaller pricken vara korrekt placerad. 90.228.252.157 10 december 2023 kl. 21.54 (CET)
thread_title:  Karta under fliken "Snabbfakta".
Diskussion:Lovsång (roman)

message: Klassas en såhär kort berättelse som roman? Den borde falla in under vad som på engelska kallas novella, men jag vet inte om det finns något svenskt begrepp för det. Någon som kan erda ut begreppen? Entheta 20 juni 2006 kl.09.40 (CEST)
replies: text: Kortroman? CalleC 22 april 2008 kl. 11.16 (CEST)
thread_title: Roman
Diskussion:Chimeran från Arezzo

message: * Jag tolkade engelska artikelns trench som vallgrav, efter stadsmurarna nämns i samma mening och upptäckten gjordes 1553.
* Betydelsen av TINSCVIL infogade jag från en:Tinia.
--JFK 20 juni 2006 kl.09.52 (CEST)
thread_title:  Några detaljer ur översättningen
Diskussion:Berlinerblått

message: Enligt vad jag mins från min tid på Beckers färgfabrik så finns det ett färgämne
som heter Berliner blått med den gamla beteckningen ferri ferrocyanid. Pariserblått 
som skiljer i nyans har/hade betckningen ferroferricyanid. 
replies: text: Min tub med Pariserblått (Prussian blue, Beckers 425), står det Alkali feric ferrocyanide på. Berliner blått är en helt ny beteckning för mig.
Diskussion:Sion

message: jag kan inget om det. men borde det inte stå något om rastafari också? --emlan 20 juni 2006 kl.10.49 (CEST)

message: Nuvarande geocode 281214 är för Mount Zion (kulle i Palestina (stat)). Det finns även geocode 8354430 Mount Zion (kulle i Israel). Det ser ut att vara två olika kullar inte bara två namn därför att det finns på olika sidor av en gräns. På engelska finns en:Zion och en:Mount Zion. Om det inte infogas bör troligen Sion handla om "begreppet" och Mount Zion (kulle i Israel) om det geografiska objektet. Mallar för att det ska synas Maundwiki (diskussion) 30 november 2016 kl. 16.52 (CET)
thread_title:  Geografi/begrepp
Diskussion:Jalal Kameli-Mofrad

message: "Jalal Kameli Mofrad är en stabil Iransk fotbollsspelare". Jag förstår mig inte på fotbollsfloskler men det stabila är det en psykisk eller fysisk egenskap? Jag menar är det motsatsen till hysterisk eller snubblande? Zman 20 juni 2006 kl.14.11 (CEST)
replies: text: I det här sammanhanget betyder det snarast "bra". Gunnar Larsson 20 juni 2006 kl.14.23 (CEST)
thread_title:  stabil fotbollsspelare