Diskussion:Svenska köket

message: Infogningsförslagen håller jag inte med om, då denna artikel uteslutande handlar om mat och dryck inom de festligheterna, medan de separata huvudartiklarna kan avhandla så mycket mer. Artikeln julmat beskriver dessutom julmat från alla möjliga länder, inte bara den svenska.. //Knuckles...wha? 9 juni 2008 kl. 20.21 (CEST)
replies: text: Instämmer, dessa artiklar bör absolut inte infogas här. De bör nämnas och hänvisas till, men inte infogas. /NatoX 9 juni 2008 kl. 20.22 (CEST)
replies: text: :Kräftskiva är såvitt jag vet något unikt svenskt, den artikeln skulle kunna infogas här, så länge båda artiklarna är så pass korta. /Grillo 9 juni 2008 kl. 20.33 (CEST)
replies: text: ::Håller inte med. Kräftskivans historik, traditioner, hattar, pynt osv hör bättre hemma i en separat artikel, än i en artikel om ett lands kök. //Knuckles...wha? 9 juni 2008 kl. 20.57 (CEST)
Anledningen till mitt förslag om infogning är att samtliga artiklar är såpass korta att det enbart känns omständigt att ha dem i separata artiklar. Man skulle istället kunna skapa en mer utförlig artikel om det svenska köket. »поτωışτ(disk.|bidr.) 9 juni 2008 kl. 21.55 (CEST)
thread_title:  Infoga? 

message: "[under medeltiden].. var ölen den vanligaste drycken i Sverige under denna tid." står det i stycket under drycker. Var det verkligen vanligare än vatten och mjölk? //Knuckles...wha? 9 juli 2008 kl. 00.31 (CEST)
replies: text: Vanligare än vatten har jag svårt att tänka mig... »поτωışτ(disk.|bidr.) 9 juli 2008 kl. 01.03 (CEST)
replies: text: :Jag tror mig ha läst någonstans att så faktiskt var fallet. Anledningen till detta skulle vara den dåliga vattenkvaliteten och att mjölkdrickning är ett tämligen modernt påfund. Det värsta är att jag glömt var jag läst det, men jag skall se om jag kan dra mig till minnes var. Riggwelter 9 juli 2008 kl. 01.15 (CEST)
replies: text: :: Jag har läst om kopiösa mängder öl i slott och kloster. I urbana miljöer var det sannolikt svårt att få tag på rent vatten. Det betyder inte att situationen skulle ha varit den samma på landsbygden, där en överväldigande majoritet av folket bodde. Uppgifter om vad som åts och dracks finns väl främst från de ställen där man förde bok, och de är knappast representativa för allmogen på landet. Källan som används i artikeln är dricka.se, som mycket väl kan ha använt första bästa källa och struntat i skillnaden. --LPfi 24 september 2011 kl. 09.40 (CEST)
thread_title:  Öl, vanligaste drycken? 

message: Maträtternas län, landskap och städer tycks vara ytterst godtyckliga. Nämnas kan att på denna sida sägs knäckebröd särskilt vara förknippat med dalarna. Klicka på länken och gå till artikeln om knäckebröd och vi får reda på att den kommer från Värmland. Likaså är det med Palten som anses vara speciellt förknippad med staden Piteå och Jämtland. Vi går till artikeln vilken behandlar alla sorters palt (inklusive blodpalt) och förklara var de olika paltsorterna kommer ifrån. Vad skall vara avgörande för att man skall nämna landskap, län eller stad? För att ge ett exempel kan man ta Svartsoppa (gjord av gåsblod). Svartsoppa förknippas ofta med Skåne och Gåsmiddagen, detta är något som alla vet. Svartsoppan är egentligen ganska ny som tillbehör, lite över hundra år. Ursprungligen var det i Stockholm man "uppfann" den soppa som idag äts. Den äldsta uppteckningen över att man äter svartsoppa i Sverige är från en inventering från biskop Brasks borg i Östergötland. Så vilket landskap skall den tillhöra? Skåne, Stockholm eller Östergötland?
Jag ställer ibland frågan här på svenska wikipedia; vad skall egentligen skrivas ned? Det som alla vet eller det som är rätt? Tyvärr får allt som oftast det senare böja sig för det tidigare. Hellre det som alla vet (för det sa min pappa, som fått höra det på puben) än det som är vetenskapligt framforskat.DrSnibbels 22 juni 2009 kl. 11.20 (CEST)
thread_title: Maträtter

message: Mina idéer:
*Gör listan på maträtter till en egen artikel, den är för lång enligt mig
*Utöka de korta avsnitten, vi bor ju för 17 i Sverige ;)
*Lägg till fler källor, sök på internet om det är svårt. 
I värsta fall får väl jag göra det men ja... vill i vliket fall få detta till en utmärkt artikel nån gång. Tanzania 22 juli 2009 kl. 06.33 (CEST)
thread_title:  Några förslag 

message: I artikeln står: "I Norrland var tunnbrödet det vanligaste brödet eftersom korn var det enda sädesslag som klarade av att växa där." Stämmer inte. Jag citerar Norrländsk uppslagsbok, u.o. bröd: "I Norrland har bröd bakats av de sädesslag som där bäst lämpat sig (...), dvs. framför allt korn, vid kusten och i de södra delarna även råg. Läser man sedan vidare på u.o. råg får man veta att detta sädesslag var vanligare tidigare i historien, eftersom det var det som svedjefinnarna sådde på sina odlingar på 1500-talet. Man kan alltså inte säga att korn skulle vara det enda sädesslag som klarar av att växa i Norrland. Det framgår heller inte varifrån påståendet kommer - knappast från den närmast följande fotnoten, som avser knäckebröd, i alla fall!--Skogsfrun 23 oktober 2009 kl. 10.32 (CEST)
replies: text: Även det som följer därefter är märkligt: "I andra delar var det emellertid ont om bröd, och man åt då istället torkad fisk med flott på. Brödet skulle räcka länge, och man visade på hög status om man bara bakade två gånger per år, till jul och midsommar. Ju oftare man bakade, desto fattigare var man.". I andra delar - vilka andra delar? Av Norrland? Källa till det där med torkad fisk med flott? Vad gäller orsaken till hur ofta man bakade så påstås det i varje fall i denna artikel: http://www.fof.se/tidning/2008/1/brodets-geografi att seden att baka två gånger per år berodde på att man malde i vattenkvarn, som bara funkade när vattenflödet var högt. Bröd var lättare att bevara än mjöl, varför man bakade när man hade malt. Varifrån kommer påståendet att bakfrekvensen var kopplad till status?--Skogsfrun 23 oktober 2009 kl. 10.38 (CEST)
replies: text: :Källan till det är huvudsakligen boken Svenska köket. Hittar du andra och bättre källor får du gärna ändra. //Tanzania Diskutera med mig 23 oktober 2009 kl. 19.30 (CEST)
thread_title:  Bröd och säd i Norrland 

message: Resultatet av nomineringen blev "ej antagen" enligt kriteriet:
* Har efter minst två veckor, minst 1/2 stödjer ej-röster./Ronny W 23 oktober 2009 kl. 11.15 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Svenska köket
Pratchett 4 oktober 2009 kl. 21.07 (CEST)
 
Den här artikel har väldigt bra uppbyggnad, många bra bilder och många noter. Den har på senare tid blivigt väldigt förbättrad och bör duga.
 
;Stödjer för utmärkt
;Stödjer för bra
#Ztaffanb 6 oktober 2009 kl. 18.42 (CEST) Artikeln är bra i sig, intressant och trevlig läsning. Sen är jag lite tveksam till det encyklopediska i artiklar om "företeelser per land/region" - finns det "tysk" mat, "afrikansk" mat mm - och var går gränsen? Utanför Sverige? Exempelvis så uppfanns väl inte bröd i Sverige? Men det ska inte artikeln lastas för.
#//Tanzania Diskutera med mig 6 oktober 2009 kl. 20.13 (CEST)
#Perolinka 8 oktober 2009 kl. 22.37 (CEST)
#--Matrix17 16 oktober 2009 kl. 16.42 (CEST)
# ;Idunius 19 oktober 2009 kl. 19.39 (CEST)
 
;Stödjer ej
#Ankara 6 oktober 2009 kl. 20.20 (CEST)Artikeln når inte riktigt fram än.
#-nothingman- 8 oktober 2009 kl. 23.40 (CEST) se diskussion
#Grundin 20 oktober 2009 kl. 12.57 (CEST) Enligt ovanstående
#--Holger.Ellgaard 22 oktober 2009 kl. 21.13 (CEST) (se diskussion)
#--Skogsfrun 23 oktober 2009 kl. 10.54 (CEST) (se diskussion)
;Diskussion
En artikel med många goda kvaliteter som jag kan stödja, åtminstone för bra, om bara något kan göras åt de (ganska många) små brister i språket som finns. Jag har påbörjat en puts, men hela texten bör gås igenom vad gäller t.ex. prepositioner, syftning och konjunktioner. Sedan finns det även några märkliga skrivningar som "Långfredagen har traditionellt sett varit en sorgens dag, vilket har återspeglat sig i maten och andra nöjen under dagen." Hm kanske i bristen på nöjen, eller? Och den spartanska maten? Sammantaget dock ett fint arbete, och väl valda bilder. --Idunius 4 oktober 2009 kl. 21.24 (CEST)
replies: text: Jag är inte säker på att jag förstår allt; menar du att det skall stå "återspeglat sig i bristen på nöjen och den spartanska maten"? //Tanzania Diskutera med mig 4 oktober 2009 kl. 21.55 (CEST)
replies: text: :Förlåt Tanzania, att jag var otydlig. Jag menar bara att det blir lite lustigt att det står (om man kokar ner meningen till rent innehåll) att det har märkts på maten och nöjena att långfredagen är en sorgens dag..Är du med? För det är ju just återhållsamhet med dessa företeelser som präglat den dagen. Mina ord ovan var inte egentligen förslag till omformulering utan bara ett sätt att försöka förklara vad som känns lustigt med meningen.  Kanske kunde man skriva "...vilket har inneburit att både mathållning och nöjen under dagen brukar ha hållits på en återhållsam nivå", eller något liknande. Jag har haft stort nöje av att läsa artikeln! Vänligen, --Idunius 4 oktober 2009 kl. 22.11 (CEST)
replies: text: ::Aha, då hänger jag med! Det låter bättre det du skrev (jag ändrar om det inte redan är gjort). //Tanzania Diskutera med mig 4 oktober 2009 kl. 22.16 (CEST)
replies: text: :::Jag hörde en kock som kommenterade Eskil Erlandssons uttalande om att Sveriges skulle sättas på den kulinariska kartan. Hon ansåg att vi svenskar skulle vara stolta över all vår mjölmat: kroppkakor, palt, blöta, pannkaka, tjockpannkaka, smörgåstårta, etc. Hon fick det att låta som att den var speciell och jag saknar därför ett avsnitt som behandlar det. Jopparn 6 oktober 2009 kl. 18.02 (CEST)
replies: text: ::::Självklart kan det vara bra att skriva in, om man hittar någon källa på det. Kan ju tyvärr inte riktigt ange henne som källa.. //Tanzania Diskutera med mig 6 oktober 2009 kl. 18.22 (CEST)
replies: text: :::::Självklart inte. Andemeningen i mitt inlägg var att artikeln saknar en viktig del och därför inte kan räknas som utmärkt då den inte är heltäckande. Den verkar dock väldigt fin efter en snabb genomläsning så jag ville påpeka det nu direkt så att ni får chansen att åtgärda det, innan röstningen kommer igång s.a.s. Jopparn 6 oktober 2009 kl. 21.03 (CEST)
replies: text: ::::::Jag har letat lite, och det verkar vara svårt att hitta heltäckande information om ämnet. (Heter det mjölmat?) även om man självklart kan nämna mer om varje enskild rätt. Skall se vad jag kan åstadkomma när helgen kommer också.. //Tanzania Diskutera med mig 6 oktober 2009 kl. 21.14 (CEST)
replies: text: :::::::Ang mjölmat, ett tips Tanzania; Maten av Ella Nilsson och Torgny Lindgren. (Norstedts 2003) Den finns säkert på bibblan och där fiins allt möjligt att hämta om mjölmat; palt, kroppkakor, kornmjölsvälling och så vidare. Litterärt och "matigt" av Torgny, sakligt med mycket fakta från Ella. Räcker mer än väl till ett sådant kapitel! Vänligen,--Idunius 6 oktober 2009 kl. 21.29 (CEST)

text: :::::::Tack för tipset! Se om jag kan hitta den boken. //Tanzania Diskutera med mig 6 oktober 2009 kl. 21.34 (CEST)
replies: text: ::::::::Har nu lagt till lite information från det du skrev .//Tanzania Diskutera med mig 15 oktober 2009 kl. 22.08 (CEST)

text: Nej brödet uppfanns inte i Sverige, men i Sverige har speciella brödsorter vuxit fram tex. Artiklarna handlar inte om vad länderna uppfunnit, utan om dess traditioner. //Tanzania Diskutera med mig 6 oktober 2009 kl. 20.07 (CEST)
Formuleringar som "Kött har länge..." och "Fiskens betydelse som matvara /.../ långt bak i tiden" (det finns många fler i artikeln) är inte tillräckligt preciserade för mig och gör att jag inte kan stödja artikeln som utvald. Det känns som att historia-avsnittet behöver bearbetas en aning. Förutom detta är artikeln fyllig och innehåller många bra bilder. Den verkar även välrefererad men jag undrar över standardfrågan "är litteratur-avsnittet källor eller lästips"? Rekommenderad är nog lämplig kvalitetsmärkning på den här artikeln i skrivande stund. /-nothingman- 8 oktober 2009 kl. 23.40 (CEST)
replies: text: :Litteraturen bör nog ses som litteratur; källorna är skrivna i noterna. Möjligtvis borde de tryckta källorna nämnas i ett eget avsnitt med utförligare information. //Tanzania Diskutera med mig 10 oktober 2009 kl. 09.13 (CEST)
replies: text: :: Dina åsikter är nu ändrade. Kommer du på fler får du gärna märka dem. //Tanzania Diskutera med mig 10 oktober 2009 kl. 14.13 (CEST)

text: ::Det finns fortfarande många ställen i artikeln där det är svårt att avgöra vilken tid som avses. Till exempel avsnitten "Ägg", inledningen på "Bröd", "Inläggningar", "Mejeriprodukter och gröt" och "Soppor". När det gäller en artikel som aspirerar på att bli utvald tycker jag att det blir för svävande att prata om "förr" istället för att specificera vilken tid som avses. /-nothingman- 10 oktober 2009 kl. 14.46 (CEST)
replies: text: :::Försökt förbättra lite i alla fall. Inte helt lätt. //Tanzania Diskutera med mig 10 oktober 2009 kl. 15.13 (CEST)
replies: text: ::::Jag förstår att det inte är lätt att gå in så här i efterhand och försöka korrigera och jag ställer inga krav på dig. Artikeln är bra som den är men når i min mening inte riktigt upp till utvald nivå. /-nothingman- 10 oktober 2009 kl. 15.17 (CEST)
replies: text: :::::Bra jobbat med att förbättra artikeln!--;Idunius 19 oktober 2009 kl. 19.39 (CEST)
Bildlayouten är mycket ojämn, stora och små bilder blandas, en del har långa bildtexter en del bara ett ord, allt ger ett rörigt intryck. En del bilder finns på vänstra sidan utan begripbar anledning. Båda intobilderna  är oskarpa och ingen "aptitretare" alls, nästa en chock! Äckligt! Är det svensk mat?? Fy bubblan! Bra matfotografier är mycket svåra att göra, här finns alltför många dåliga bilder. “Även ögonen äter med” heter det. Jag kan tyvärr inte stödja artikeln. Hälsningar --Holger.Ellgaard 22 oktober 2009 kl. 21.12 (CEST)

text: Hm förstår inte riktigt det där måste jag säga. Jag har inte tagit bilderna, men en sådan här nerklankning tycker jag inte de är värda? Jag tycker däremot att några av bilderna är riktigt bra. Angående bildlayouten är det väl inga större problem att fixa. //Tanzania Diskutera med mig 22 oktober 2009 kl. 21.15 (CEST)
replies: text: :Nej, jag sade inte heller att du är upphovsman till bilderna, men du valde ut dem. Ser du inte att båda introbilderna är oskarpa och med ett misslyckat bildutsnitt? Och det som visas på dem ser oaptilig ut. De skulle aldrig publiceras i en mattidning. Finns det ingen bättre julbordsbil? Och kräftskivebilden (som har funnits länge på WP) med alla dessa salladsblad är inte alls representativ. Till en utmärkt matartikel hör även utmärkta bilder. Sorry. --Holger.Ellgaard 22 oktober 2009 kl. 21.48 (CEST)
replies: text: ::(Nu är det väl inte det vi ska diskutera, men jag valde inte ut bilderna heller..)

text: ::Alla har rätt till sina egna åsikter. Visst är de något oskarpa de första bilderna, men oaptitligt skulle jag väl inte kalla det. Nåväl, vi får väl se till att börja fotografera våra traditioner, de av oss som är duktiga på fotografering, så att artikeln kan bli utvald någon gång. //Tanzania Diskutera med mig 22 oktober 2009 kl. 22.04 (CEST)
replies: text: :::Visst är det märklig att ingen användare (inkl mig) har tagit bra bilder på våra traditionsrätter (jo, en har jag :File:Matjessill 2009.jpg). Alltså fram med kamera, ju när julborden skall dukas igen. Och en kräftskiva-bild med dillkronor istället för en massa salladsblad  borde det väl också finnas. Introbilden som visar en oskarp och avklippt stekt strömming skulle jag dock slänga ut. Hälsningar --Holger.Ellgaard 23 oktober 2009 kl. 10.00 (CEST) 
Artikeln är ju otroligt innehållsrik och hänvisar till ett stort antal källor. Det jag hakar upp mig på, när jag jämför med kriterierna på en bra eller utmärkt artikel, är att den ska "i huvudsak bygga på moderna, trovärdiga och auktoritativa källor". Jag tycker att alltför många källor inte är auktoritativa. Tittar man på detaljer i texten finns det också tvivelaktiga utsagor som inte har någon angiven källa (se diskussion vid själva artikeln). Dessutom saknar jag en definition av uppslagsordet. Handlar det om mat i Sverige, eller om etniska svenskars mat?--Skogsfrun 23 oktober 2009 kl. 10.54 (CEST)
</div>
thread_title: Ej antagen till utvald

message: Av samma anledningar som ovan rekommenderar jag nu artikeln som är välskriven, försedd med bilder och väl källbelagd. Perolinka 23 oktober 2009 kl. 21.16 (CEST)
thread_title:  rekommenderad 

message: Jag saknar en korrekt källangivelse till var Linnés uttalande under rubriken "Historia" har tagits ifrån. Intressant artikel som blir bättre och bättre! Jopparn 20 januari 2010 kl. 00.42 (CET)
replies: text: Citatet kommer, efter vad jag minns, från "Den svenska maten", som det står mer om i källorna. Tanzania 20 januari 2010 kl. 15.52 (CET)
replies: text: :OK, men om man skall presentera ett citat måste man ange exakt vart det är ifrån, all information om boken samt sid.nr.! Orkar du komplettera med det eller skall vi ta bort citatet? Jopparn 20 januari 2010 kl. 15.55 (CET)
replies: text: ::Jag kompletterar med det. Tanzania 20 januari 2010 kl. 16.20 (CET)
thread_title:  Citatet av Linné 

message: Upptäckte den här artikeln först idag, och upptäckte den innehåller massor med svaga avsnitt.
Älg har visst jagats sedan stenåldern, men den är en mycket liten del av det bematerial man hittar på boplatserna från tiden, samma sak framöver. Säl och fågel är det som främst jagas, sedan hare och en mängd annat vilt, men som sagt älgen är inte vanlig. 1500-1800-talet är älgjakt förbjuden för andra än kungen. Det betyder inte att inte enstaka älgar jagats ändå, men säl och fågel är fortfarande det som står för de stora volymerna av jakten.
Sedan ser avsnittet om tamdjur jättekonstigt ut. Först framhålls grisens betydelse, att griskött slog igenom på "restaurangerna" på 1500-talet (inte riktigt vad Harryson säger).
Sedan påstås därnäst att nötkött var dyrt förr. Närdå, på 1950-talet? Ända in på 1800-talet var fläskkött det kött som kom från djur som inte hade någon annan nytta än till kött, och endast hölls på välbeställda gårdar. Korna hölls för mjölken och slaktades när de sinade, så fårkött, nötkött och oxkött var biprodukter som var betydligt billigare än fläsk. Sedan börjar fläsk bli billigt under slutet av 1800-talet när Danmark börjar gå över till storskalig fläskproduktion och amerikanskt fläsk börjar importeras, så jag antar att det här gäller 1900-talet, men det förefaller ju som det syftar på texten ovanför. 
Känns lustigt att nämna Karpen, som visserligen hållts i dammar kring en del kloster och även en del gods i södra Sverige och varit matfisk, men tämligen begränsat och förhållandevis begränsade produktionen i sverige 1914 (28 ton, vore intressant att veta hur mycket torsk som fångades i Sverige det året). Sill och strömmingsexporten som haft stor betydelse nämns bara som inslag på julborden. Då känns snarare ålen värd att nämna. 
Listan skulle kunna göras lång, tycker inte att det här känns som en artikel som håller att vara utvald.--FBQ 23 september 2011 kl. 23.18 (CEST)
replies: text: Jag håller med. Åtminstone historieavsnittet måste ses över. Jag tar bort rekommenderad-märkningen tillsvidare. --LPfi 24 september 2011 kl. 09.59 (CEST)
replies: text: : Jag kan se om jag kan göra något åt det när jag får tid. Brödavsnitten skulle också behöva förbättras. Tunnbröd nämns som norrländskt bröd, sedan omtalas knäckebröd och limpa, men artikeln borde vara tydlig med att det efter gammalt finns fem brödregioner i Sverige: Tunnbrödregionen, Spisbrödsregionen, Hålkakeregionen, Kavringsregionen och den sydliga limpregionen och att det är olika trakter.--FBQ 24 september 2011 kl. 22.03 (CEST)
replies: text: ::När jag skrev artikeln en gång i tiden gick jag efter en bok (kommer inte ihåg namnet, men den står i källförteckningen), men om den har så fel kanske det är bättre att ta en version innan jag började redigera artikeln, göra ogjort och sen börja om från början? Tanzania 24 september 2011 kl. 22.24 (CEST)
replies: text: ::: Jag vet inte exakt hur artikeln såg ut innan dess. Jag kan kanske leta upp en del om svensk mat ur historiskt perspektiv, men om man skall skriva om modern svensk matlagning kan jag nog tyvärr inte bidra med så mycket, och kanske är jag inte heller särskilt typisk. Det bästa vore kanske om man skiljde mellan ett historikavsnitt och avsnitt om den svenska matlagningen idag.--FBQ 24 september 2011 kl. 23.36 (CEST)

text: :: Jag måste passa på att fråga om den här meningen: Rågmjölet och vetemjölet har varit vanligt länge på grund av att de är några av ingredienserna i knäckebröd. med hänvising till Nationalencyklopedin. Står det verkligen så i NE? Vetemjöl ingår inte i äldre varianter av knäckebröd, och har inte varit vanligt förr. Jag vet inte vem som lagt in den. --FBQ 30 september 2011 kl. 16.15 (CEST)
replies: text: ::: Jag slog upp min NE, den stämmer möjligen inte nätupplagan, men har samtidigt svårt att se att det skulle finnas en massa nya felaktigheter i nätupplagan. Där står: Knäckebrödet är tämligen smakneutralt. Det bakas såväl av vetemjöl som av osiktat, fiberrikt rågmjöl.. Det var ju inte riktigt samma sak.--FBQ 30 september 2011 kl. 16.20 (CEST)
thread_title:  Faktakoll 

message: Ingvar Svanberg skrev 2012 en vetenskaplig artikel om den historiska användningen av vilda växter i Sverige. Denna innehåller en del saker som vore relevant i denna artikeln och är även en mycket bra källa, och refererar även till andra intressanta källor på ämnet. Jag har påbörjat redigera artiklar för växterna som nämns i texten men har inget större intresse av att redigera denna stora artikel om det svenska köket. Tänkte att jag åtminstone kunde dela med mig av källan ifall att någon annan har lust och tid att föra in informationen även i denna artikel.
Länkar:
https://pbsociety.org.pl/journals/index.php/asbp/article/view/asbp.2012.039/0
pdf: https://pbsociety.org.pl/journals/index.php/asbp/article/download/asbp.2012.039/994
Dubbeltänk (diskussion) 11 november 2018 kl. 11.40 (CET)
thread_title:  Historisk användning av vilda växter som mat i Sverige 

message: "Kalkonen, som på sista tiden blivit mycket vanlig, är relativt ny i det svenska köket." Kan verkligen kalkon numera betecknas som "mycket vanlig"? Hyperboré (diskussion) 3 augusti 2021 kl. 14.45 (CEST)
replies: text: Globalt, inte i Sverige. Dock har jag för mig att den är på uppgång i Sverige. Kyllo (diskussion) 17 augusti 2021 kl. 11.23 (CEST)
thread_title: Kalkon?

message: Har omarbetat artikeln. Det blev mer än jag först hade tänkt. Jag har inte ändrat grunderna, men inledningen, avfluffat och kompletterat för att bättre avspegla ämnet och resten av artikeln, målartiklar och källor. När man skriver får man ha i åtanke att den som läser kanske inte känner till svensk mat, svenska traditioner eller ens Sverige. Även om det är en artikel om något svenskt ska läsare på andra sidan jordklotet, nysvenskar, utlandssvenskar eller andra som bara är nyfikna på svensk kultur och mat förstå vad som menas och koppla samman det som står. Statistik och vad som är vanligast är något som behöver styrkas med fotnot och den som skriver behöver vara medveten om att det är något som kan förändras med åren. Likaså att det som står i bokkällor kan bli inaktuellt. Ett lättläst och begripligt språk är viktigt. Ibland kan språket låta bra men samtidigt vara svårt att förstå vad som avses och om den som skrivit det har förstått vad den skrivit om. Det är även viktigt att ta hänsyn till vems åsikter det är eller ge förklaringar som styrker påståenden. Det finns mer att göra.
Jag tyckte att det stod väldigt mycket om kaffe i avsnitt och artikeln generellt. Tänkte spontant att detaljer om kaffe borde stå i någon annan kafferelaterad artikel. Då insåg jag att artikeln kaffe är ganska ytlig och inte innehåller mycket detaljer kring kaffe i Sverige eller bland svenskar. Lät därför mycket stå kvar i den här artikeln, även om jag egentligen tycker att det är mer än vad som är relevant för det här artikelämnet. Helst bör texten avvägas mot relevans och annat innehåll i artikeln. Vad jag uppskattar är när innehållet är varierat och fördelat i prydliga avsnitt. När man antingen kan läsa ett avsnitt fristående och förstå innebörden eller hela artikeln från början till slut och se ett samband. Kyllo (diskussion) 9 februari 2023 kl. 17.44 (CET)
thread_title:  Omarbetat artikeln