Diskussion:Philipp Melanchthon

message: Det står i artikeln att Luther skulle haft en starkt anti-skolastisk hållning? Mannen var ju professor i Wittenberg... i teologi. Dessutom hade han bakom sig cirka fem år som han har läst på universitetsnivå, författat en massa texter som är på en synnerligen hög akademisk standard och ansågs so m en av sin tids största teoretiker religionsvetenskap. Är detta någon slags missförstånd? Hafspajen (disk) 22 april 2013 kl. 18.39 (CEST)
replies: text: Nej, hans uppgörelse med den romerska kyrkan innebar också ett förkastande av den gängse skolteologin. Inte minst var det hela det artistoteliska inflytandet han tog avstånd ifrån. Detta var dock något som ägde rum efter att han hade varit professor ett antal år. Tostarpadius (disk) 22 april 2013 kl. 18.47 (CEST)
replies: text: :Men Luther var praktikern, Melanchthon anses som reformationens teoretiker. Fr a är det väl Loci communes som gav honom ett namn därvidlag. 31.209.16.109 22 april 2013 kl. 18.51 (CEST)
replies: text: :: Visst var det så och Luthers hållning fick inte genomslag. Tostarpadius (disk) 22 april 2013 kl. 19.01 (CEST)
replies: text: :::Så här står det i Ugglan [] , Melanchthon:

text: :::Efter afslutade filosofiska studier vände han sig till teologien, men kände redan vid denna tidpunkt en genom umgänget med en krets af unga humanister stegrad afsmak för den härskande skolastiken. Efter att ha afböjt hedrande kallelser från annat håll antog han 1518 en genom Reuchlin förmedlad kallelse till professor i grekiska vid det unga universitetet i Wittenberg.Wvs (disk) 22 april 2013 kl. 19.05 (CEST)
replies: text: :::: Melanchthon var i grunden renässanshumanist på ett helt annat sätt än vad Luther var. Därmed förenade han ett intresse för antikens filosofi med ett avståndstagande från stora delar av den senmedeltida tolkningstraditionen. Ad fontes! Tostarpadius (disk) 22 april 2013 kl. 19.10 (CEST)
Instämmer att Melanchthon var i grunden renässanshumanist på ett helt annat sätt än vad Luther var, utan tvekan. Kan jag då skriva detta istället för den där antiskolastiska anmärkningen? Jag är inte särskilt bekväm med denna formulering, för i grund och botten Luther hade inte en anti-skolastiska hållning, se varför: Hafspajen (disk) 22 april 2013 kl. 19.58 (CEST)
Detta kommer från artikeln på engelska wiki, en:Lutheran scholasticism

message: Lutheranism began as a vigorous protest against scholasticism, starting with Martin Luther.Jacobs, Henry Eyster. “Scholasticism in the Luth. Church.” Lutheran Cyclopedia. New York: Scribner, 1899. pp. 434–5.  Around the time he became a monk, Luther sought assurances about life, and was drawn to theology and philosophy, expressing particular interest in Aristotle and the scholastics William of Ockham and Gabriel Biel.Marty, Martin. Martin Luther. Viking Penguin, 2004, p. 5. He was deeply influenced by two tutors, Bartholomaeus Arnoldi von Usingen and Jodocus Trutfetter, who taught him to be suspicious of even the greatest thinkers, and to test everything himself by experience.Marty, Martin. Martin Luther. Viking Penguin, 2004, p. 6. Philosophy proved to be unsatisfying, offering assurance about the use of reason, but none about the importance, for Luther, of loving God. Reason could not lead men to God, he felt, and he developed a love-hate relationship with Aristotle over the latter's emphasis on reason. For Luther, reason could be used to question men and institutions, but not God. Human beings could learn about God only through divine revelation, he believed, and Scripture therefore became increasingly important to him.
Martin Luther held that it was "not at all in conformity with the New Testament to write books about Christian doctrine." He noted that before the Apostles wrote books, they "previously preached to and converted the people with the physical voice, which was also their real apostolic and New Testament work."quotes found in WA 10 I, I, p. 625, 15ff. taken from Morphologie des Luthertums [The Shaping of Lutheranism], (Munich: C.H. Beck'sche Verlagsbuchhandlung, 1931–32): Volume 1: Theologie und Weltanschauung des Luthertums hauptsächlich im 16. und 17. Jahrhundert [The Theology and World View of Lutheranism Mainly in the 16th and 17th Centuries]: translated by Walter A. Hansen: Werner Elert, The Structure of Lutheranism: The Theology and Philosophy of Life of Lutheranism Especially in the Sixteenth and Seventeenth Centuries, Walter R. Hansen, (St. Louis: CPH, 1962). p. 188 To Luther, it was necessary to write books to counter all the false teachers and errors of the present day, but writing books on Christian teaching came at a price. "But since it became necessary to write books, there is already a great loss, and there is uncertainty as to what is meant."WA 10 I, I, p. 627, taken from Morphologie des Luthertums [The Shaping of Lutheranism], (Munich: C.H. Beck'sche Verlagsbuchhandlung, 1931–32): Volume 1: Theologie und Weltanschauung des Luthertums hauptsächlich im 16. und 17. Jahrhundert [The Theology and World View of Lutheranism Mainly in the 16th and 17th Centuries]: translated by Walter A. Hansen: Werner Elert, The Structure of Lutheranism: The Theology and Philosophy of Life of Lutheranism Especially in the Sixteenth and Seventeenth Centuries, Walter R. Hansen, (St. Louis: CPH, 1962). p. 188  Martin Luther taught preaching and lectured upon the books of the Bible in an exegetical manner. To Luther, St. Paul was the greatest of all systematic theologians, and his Epistle to the Romans was the greatest dogmatics textbook of all time.
Analysis of Luther's works, however, reveals a reliance on scholastic distinctions and modes of argument even after he had dismissed scholasticism entirely. Luther seems to be comfortable with the use of such theological methods so long as the content of theology is normed by scripture, though his direct statements regarding scholastic method are unequivocally negative.
thread_title: Initial rejection

message: :::Ja, han var ju avsevärt mycket mer bildad än Luther, d v s i den klassiska betydelsen. Han passar också den luhherska ortodoxin på 1600-talet som hand i handske. 31.209.16.109 22 april 2013 kl. 20.01 (CEST)
Varför försvinner allting jämt?  Jo, i den klassiska bemärkelsen, fast det är rätt rörigt med Luther, för han var inte obildad heller. ”Den trälbundna viljan” är till exempel en sådan sak man ofta missförstår, och påstår att Luther inte tror till exempel att en människa har en fri vilja alls. Men det inte så enkelt. Enligt Luther har människan visserligen makt över det som är henne underställt, hon kan fatta rationella beslut om allt som berör hennes eget liv och även andras men inte i det som är högre än människan, det vill säga inte gentemot Gud. I förhållande till Gud och Guds vilja har inte människan någon fri vilja att påverka Gud för att Guds majestät är en hemlighet som ingen har kännedom om till fullo. Luther hävdar Guds mysterium i att göra skillnad på den uppenbarade och den fördolda Guden. Hafspajen (disk) 22 april 2013 kl. 20.11 (CEST)
thread_title: ref

message: Jag tar bort nu det där mallen, men jag är inte helt lycklig med formuleringen, trots allt. Jag håller på att skriva en uppsats om Luther och Melanchthon dyker upp ideligen, och jag har inte fått intrycket att Luther motsvarar beskrivningen av en anti-skolast.  Jag har fått intrycket att man ofta försöker stoppa in honom i  en massa  kategorier där han inte riktigt platsar. Hafspajen (disk) 22 april 2013 kl. 22.56 (CEST).
replies: text: Luther passar nog inte i något fack egentligen. Tostarpadius (disk) 23 april 2013 kl. 00.20 (CEST)
  Hafspajen (disk) 23 april 2013 kl. 09.33 (CEST)
thread_title: Bort