lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Docklands Light Railway

message: Nu har jag översatt delar av Docklands Light Railway på engelska Wikipedia. Jag har tills vidare hoppat över avsnitten "Rolling stock", "Fares and ticketing" och "Stations", men de bör (om än kanske i något nedbantad form, de olika vagnarnas nummerserier känns inte så viktigt att ha med) läggas till senare, om det nu blir av mig eller någon annan. Listan över alla stationer ska vi nog vänta med tills vi har artiklar om de flesta, kartan fungerar ju bra för att visa hur stationerna ligger ändå.
Jag har i översättningen inte länkat till Canning Towns station etc. utan bara till Canning Town, och i ett par fall till den byggnad som gett plats åt stationen, [[Bank of England|Monument and Bank]] och [[Towern|Tower Gateway]]. Lämpligheten i detta kan kanske ifrågasättas, men det är bättre än inget anser jag. 
Till sist kanske den något absurda situationen att DLR-artikeln är mer detaljerad än Londons tunnelbana bör åtgärdas, vi får se om jag tar tag i en översättning där också. Essin 12 december 2005 kl.17.58 (CET)
thread_title: Översättning från engelska
Diskussion:Vår Fågelvärld

message: Jag har tagit bort lite text om Ornis Svecica och Fågelvännen, men lägger in den (inklusive stavfel) här på diskussionssidan, så att denna värdefulla information inte går förlorad:
replies: text: Rent vetenskapliga artiklar om svensk ornitologi publiceras i föreningens engelskspråkiga tidskrift "Ornis Suecica". Den populärt hållna tidningen "Fågelvännen" vänder sig till en mycket bred allmänhet med fågelintresse, men utan ambitioner att vara "fågelskådare".
/Pontus 12 december 2005 kl.20.31 (CET)
thread_title: Ornis Svecica och Fågelvännen
Diskussion:Afrikagrupperna

message: Jag sökte på namnet och det verkar finnas gott om träffar, bland annat på Röda Korsets hemsida. Därför tog jag bort snabbraderingsmallen. Däremot kan det finnas skäl att skriva om artikeln. —CÆSAR ☢ 12 december 2005 kl.21.40 (CET)

message: Historie-delen ser ut att vara plageriad från organisationens webbplats: .  Det är inte hela texten som är inklistrad, så därför raderade jag den inte omedelbart, men jag såg ett flertal hela meningar och stycken som ser identiska ut. Så någon som är mer vad vid att bedöma var gränsen för plagiat går får gärna ta en titt. Tomas e 14 december 2008 kl. 13.06 (CET)
thread_title: Plagiat?
Diskussion:Vadare

message: Jag tycker inte att vi borde ta bort alla vetenskaplig namn i brödtexten. De jag tycker borde stå kvar är fåglar som inte har någon egen artikel i svenska Wikipedia som tex. slidnäbbarna Chionididae och stäpplöpare Pedionomidae eftersom det då blir tydligare vilka arter, släkten eller familjer vi faktiskt skriver om. Det blir liksom en extra säkerhet för den som läser och man kan på detta sätt lättare kolla upp namnen på exempelvis engeskspråkiga sidor på nätet. --AHA 12 december 2005 kl.21.44 (CET)
replies: text: Du har nog rätt i att det kan vara bra med de vetenskapliga namnen, särskilt för dem som inte har någon artikel här. Om vetenskapligt namn ska anges även för de andra är kanske mer en smaksak. Jag tycker att det kan räcka att ha dem i respektive artikel. /Pontus 12 december 2005 kl.22.06 (CET)
replies: text: :Precis min åsikt. --AHA 12 december 2005 kl.23.05 (CET)
thread_title: Vetenskapliga namn som extra tillägg
Diskussion:Mercators projektion

message: Används den bara för världskartor? Inte också för kontinenter och stora länder? --Etxrge 12 december 2005 kl.22.02 (CET)

message: På en Mercatorprojektion blir en rät linje en loxodrom, inte en storcirkel. Man kan lägga ut en kompasskurs som en rät linje och segla efter den, men det är inte kortaste vägen. Sjökort är i mercator. Med en Gnomisk projektion är en storcirkel en rät linje. Används ofta tillsammans med mercatorkartor vid navigation. Storcirkeln läggs ut som en rätlinje på den gnomiska som sedan överförs till mercatorkartan, som del rutter.
thread_title:  Felaktig information
Diskussion:Greven av Monte Cristo

message: Skall verkligen Greven av Monte Cristo räknas till kategorin barnlitteratur? Det är förvisso många som idag läser den som en ungdomsbok, men den är varken skriven för barn eller någonting som brukar tilltala särskilt små barn barn. /Novidius 12 december 2005 kl.22.13 (CET)
Långfilmen med bl.a. Jim Caviezel och Guy Pearce har nästan bara namnen på rollfigurerna gemensamt med boken och är alltså väldigt långt från orginalet.
Diskussion:Fyrklöver (väg)

message: Varför har all text i Motorvägskorsning raderats och hänvisat till Fyrklöver (väg) ?
Fyrklöver är en typ av motorvägskorsning där alla vänstersvängar sker genom 270 graders högersväng.
Men det finns andra typer som inte kallas fyrklöver. 
Är det en lokal skånsk beteckning vald av E70 eftersom motorvägskorsningarna längs Yttre Ringvägen är av fyrklövertyp de flesta ?
Motorvägskorsning kallas motorvägskorsning i övriga landet. BIL 12 december 2005 kl.22.31 (CET)

message: Som det står i artikeln nu måste det vara en ren motorvägskorsning. Är inte en trafikplats med denna form en fyrklöver även om det inte är motorväg åt alla håll? Trafikplats Ljungarum har ju inte det, än så länge.
För övrigt heter denna typ av trafikplats inte "fyrklöver" utan "klöverblad" i Vägverkets trafikplatsguide.
Skvattram 6 november 2006 kl. 02.27 (CET)
replies: text: Du får gärna ändra. - BIL 6 november 2006 kl. 13.55 (CET)
thread_title: Bara motorvägar
Diskussion:Lista över Xbox-spel som är kompatibla med Xbox 360

message: Finns det någon som kan hjälpa till och överföra information från den engelskspråkiga sidan?

message: Det här låter särskrivet. Får jag föreslå Lista över Xbox-spel som är kompatibla med Xbox 360? / Habj 26 december 2005 kl.03.43 (CET)
thread_title:  Artikelns namn 

message: Om vi nu tvunget ska ha den här listan, kopiera över koden från enwiki, istället för att helt enkelt kopiera och klistra in från nån officiell resurs (ett tecken på det är alla tm-märken etc). Över huvud taget undrar jag hur encyklopedisk den här är, men jag kopierar in enwikis artikel istället och översätter. /Grillo 19 februari 2006 kl.18.08 (CET)
replies: text: Det har funnits en lista som huvudsakligen kommer från engelska wiki men den har av någon anledning tagits bort!? Overengen 19 februari 2006 kl.18.16 (CET)
Det har tillkommit en rad titlar som numera funkar på Xbox 360.  Är det någon som kan hjälpa till och lägga in dem i den befintliga listan?
thread_title:  Kopiera koden istället 
Diskussion:Helios

message: Texten känns bitvis pratig. Riggwelter 13 december 2005 kl.12.38 (CET)
Namnen följer inte svensk standard för transkribering av klassiskt grekiska namn, och dessutom tycker jag att det finns anledning att betvivla vissa av uppgifterna. Kirke och Pasifae är väl kvinnor, till exempel?--Lisabecka 9 maj 2006 kl.13.00 (CEST)

message: Texten i avsnittet märkt med språkvård är den samma som i artikeln om Phaethon, föreslår därför en kort omskrivning och hänvisning dit - då myten tycks mer relevant för Phaeton än för Helios? Höstblomma 26 maj 2009 kl. 20.40 (CEST)
thread_title: Språkvård
Diskussion:Dödsmask

message: Jag tog bort nedanstående från artikeln:
"En dödsmask var, under medeltiden, dock inte någon avbild av den döde, utan istället ett verktyg för att döda. En upphettad mask (oftast i metall) placerades över den dömdes ansikte. Detta bidrog till att huden smälte och personen sedan dog. Detta verktyg användes främst på kvinnor för att de skulle slippa förnedringen att bli hängda."
Jag betvivlar sanningshalten, och vill gärna se en källa om det ska in i artikeln. / Habj 13 december 2005 kl.12.56 (CET)
Diskussion:America Vera-Zavala

message: "Olika soldater är en del av ockupationsmakten liksom transnationella företag, NGOs och FN. Och i NGOs ingår ju Röda Korset. Att man gör attacker mot de olika delarna av ockupationsmakten tycker jag inte är speciellt konstigt utan snarare väldigt logiskt. Jag skulle aldrig få för mig att ta avstånd från olika delar av en kamp mot en ockupationsmakt." (Vera-Zavala i P1-morgon, 18/11 2003)
Hur kan detta tolkas på annat sätt än som ett försvarar av attacker mot FN och Röda Korset, som hon betecknar som "en del av ockupationsmakten"? /Slartibartfast 13 december 2005 kl.13.01 (CET)
replies: text: Citatet är taget ur sin kontext. Det är ett svar på en direkt fråga, som syftade till att få henne att ta spekulera. Svarets funktion är att markera att problemet i sammanhanget var FNs nära sammanblanding med ockupationsmakten. --Soman 13 december 2005 kl.19.11 (CET)

message: Enligt henne själv i P1 Kulturs Ortens sista bästa poet, 2020-07-23, växte hon upp i Åkersberga och Fisksätra. Finns det andra källor? Per W (diskussion) 23 juli 2020 kl. 19.08 (CEST)
thread_title:  Uppväxt 

message: I "faktarutan" står att hon är skribent, politiker, bloggare. I texten står att hon är dramatiker på heltid. Bör kollas! --Chandra Varena (diskussion) 17 december 2020 kl. 09.26 (CET)
thread_title:  Sysselsättning - olika uppgifter i text och i faktaruta
Diskussion:Nordiska sjuårskriget

message: Har inte den här sidan, väldigt, väldigt många länkar? Blir lite svårt att läsa. /Grön 13 december 2005 kl.13.34 (CET)
replies: text: Flyttningen av sidan är inte förenlig med POMMF. Det finns ingen som söker på Nordiska sjuårskriget med årtalen tillagda. Varför skulle man göra det? Gregers 8 mars 2007 kl. 08.42 (CET)

message: Mallen över slag under Nordiska sjuårskriget listar som nummer två det rödlistade slaget vid Gotland. Jag kan inte förstå vad som menas. Eftersom händelserna före och efter avser händelser 1563 borde det gälla ett slag under 1563, men det enda sjöslaget under 1563 är sjöslaget 11 september som i de källor jag har stod utanför Öland - någon som kan förklara?--FBQ 11 mars 2011 kl. 00.45 (CET)
Jag passade på att titta i Starbäck, och han anger i upplagan 1869 att slaget stod vid Gotland, medan den reviderade utgåvan från 1885 anger stidsplatsen utanför Ölands kust. Jag ändrar.--FBQ 19 mars 2011 kl. 22.33 (CET)
replies: text: Du har helt rätt. Ändra! Calle Widmann 20 mars 2011 kl. 07.38 (CET)
Enligt "Illustrerad Svensk sjökrigshistoria - Förra delen omfattande tiden intill 1680 " av Gunnar Unger, Stockholm 1909, så benäms detta slag som "Slaget vid Gottska Sandön" se s.292, och en närmare beskrivning av slaget på s.66, se här:  Dessutom på norska Wikipedia. 
Mitt förslag är alltså att ändra artikelns namn till Slaget vid Gotska sandön. Mvh Goombah 20 mars 2011 kl. 21.38 (CET)
Ett sjöslag stod vid middagstid lördagen den 11 september 1563 mellan Gotland och Medelsten, enligt Peder Skram; Optegnelser om Peder Skrams levned, sid 36.--Bautil 10 december 2011 kl. 20.28 (CET)
thread_title:  Sjöslaget vid Gotland? 

message: Jag undrar om det är möjligt att lägga upp ett register eller liknande över personer som har med Nordiska sjuårskriget att göra på något sätt. Vet inte hur omfattande detta skulle vara, det är ju rätt oöverskådligt nu. Jag tänker mig detta i fyra underavdelninger; 1) Svenskar. 2) Utländska i svensk tjänst. 3) Danskar. 4) Utländska i dansk tjänst. Eventuellt även "Övriga". Bautil 20 februari 2012 kl. 09.25 (CET)
thread_title:  Personregister?
Diskussion:Sympatrisk utbredning

message: Ordet patria i betydelsen fäderneslandet finns i både latinet och grekiskan. Hur bör man skriva då? --AHA 13 december 2005 kl.14.22 (CET)
replies: text: Om förleden nu är grekiska, så bör nog efterleden också betraktas som det, tycker jag. /Stora Gurkan 13 december 2005 kl.14.23 (CET)
replies: text: :Jo de har du rätt i. Men det blir lite förvirrande när man tex tittar i artikeln om patriotism där det står att ordet härleds från Latinet. --AHA 13 december 2005 kl.14.36 (CET)
replies: text: ::Patria är latin och patrís är grekiska. Det är inte heller säkert att efterledet är grekiska för att förledet är det; i många nybildade ord är förledet grekiskt och efterledet latinskt, t ex television, automobil och homosexuell./nickel 13 december 2005 kl.15.01 (CET)
replies: text: :::Så vad ska vi isåfall "chansa på" att detta ord härleds ur? Kan man påstå att det grekiska ordet, i detta fall, härleds från det latinska eller tvärt om? --AHA 13 december 2005 kl.15.05 (CET)
replies: text: ::::Jag tror att orden är besläktade utan att det ena är härlett ur det andra. Förresten finns ordet patriá på grekiska men betyder inte fädernesland utan släkt och liknande (enligt mina ordböcker). Jag tror att vi blir tvungna att se vad en auktoritativ källa som NE skriver och följa det. I det här fallet skriver NE "sympatri (av syn- och grek. patri's 'fädernesland', 'hemort')"./nickel 13 december 2005 kl.18.41 (CET)
thread_title: Patria; Latin och/eller grekisk

message: ... handlar (uteslutande) om sympatrisk artbildning, dvs artbildning där den nya och den gamla arten har sympatrisk utbredning. --Etxrge 20 mars 2006 kl.11.10 (CET)
replies: text: Egentligen borde man kanske skapa en artikel som uteslutande handlar opm begreppet sympatrisk (sympatri) - jag känner dock inte att jag har tillräcklig kunskap om detta snåriga begrepp. --AHA 20 mars 2006 kl.15.25 (CET)
thread_title: Den engelska artikeln
Diskussion:Patriarkat

message: Det borde stå "enligt feministisk teori" eftersom detta är själva grunden för hur de flesta idag definierar feminismen. --AHA 13 december 2005 kl.14.26 (CET)
thread_title: Radikalfeministisk teori!?

message: Det står at Max Weber myntade uttrycket, men det är omöjligt. Kristna enheter har kallats patriarkat sedan 400-talet. Jag gissar att det införlivades i sociologin som neologism av honom, men vågar inte chansa.//--IP 3 april 2006 kl.12.27 (CEST)
thread_title:  Max Weber 

message: Patriark borde delas upp i en kyrklig artikel, en sociologisk artikel och en biblisk (om inte det redan är gjort?), de har ingenting med varandra att göra.--Kajakkille 13 juli 2007 kl. 04.36 (CEST)
thread_title:  Dela upp artikeln
Diskussion:DECT

message: DECT  uttyds i regel Digital Enhanced ..., alltså inte "European"
replies: text: Varianten "European" är från tiden när DECT enbart togs fram som en europeisk standard, och därmed inte felaktig. Det som står i artikeln är rätt.ThomasBe 18 mars 2007 kl. 18.23 (CET)
På svenska är nomenklaturen vacklande: I vissa DECT-standarders svenska version (SS-ETS 300331 t.ex.) heter det "sladdlös telefon", i vissa andra (t.ex SS-ETS 300 175) heter det "trådlös telefon". Men "cordless" borde väl översättas "sladdlös"??ThomasBe 18 mars 2007 kl. 18.23 (CET)

message: Så riktigt, cordless skall översättas med sladdlös. trådlös är ett mer generellt begrepp (wireless). 
All översättning av denna typ av text är svår, på gränsen till orimlig -även om just cordless är uppenbart.
PeO 2007_03_28
thread_title:  DECT sladd 
Diskussion:Jerry Forsberg

message: I artikeln står det f.n. att Forsberg vann den dittills största prissumman i en dokusåpa. Är detta sant, eller borde det stå "i en svensk dokusåpa"? /dcastor 13 december 2005 kl.15.34 (CET)
Det är inte heller sant (?) i dokusåpan "Baren" vann man också en miljon
thread_title: Prissumma
Diskussion:Grupp (matematik)

message: Skrev om definitionen så att inversoperatorn blir explicit, eftersom detta underlättar i andra sammanhang, till exempel vid definintion av Liegrupper.
Tog vidare bort en kommentar kring användadet av operator resp. kompositionsregel eftersom det förra är allmänt accepterat och etablerat, medan jag aldrig hört det senare användas av matematiker.
--SteKa 19 januari 2006 kl.01.35 (CET). Jag lade till lite om delgrupp, multiplikativ notation, potenser, isomorfi och några viktiga klasser av grupper. Var lite fundersam över ordningen mellan exempel på konkreta instanser av grupper och isomorfiklasser.
--Användare:Dbergh. Jag städade definitioner från onödigt bruk av matematiska symboler. De flesta som skriver om att skriva matematik (t ex Halmos och Knuth) är överens om att man normalt inte använder symboler för kvantifikatorer så som \forall, \exists i allmän matematisk text (om man inte skriver om formell logik el dyl). Detta borde i synnerhet gälla texter som riktar sig till en bredare publik. Den engelska
stilguiden för matematik avråder dessutom från att använda \in i onödan. Jag tog mig för övrigt friheten att plocka bort inversoperatorn ur definitionen eftersom jag tycker det är viktigare att hålla definitionen enkel än att hålla den generell. Om man vill generalisera är det nog bättre att ge en elementfri definition av gruppobjekt som fungerar i andra kategorier längre ned i artikeln.

message: Jag noterade att det ingenstans i artikeln jäms att grupper ska vara slutna under operatorn de definierats över, det anser jag bör rättas till. Dock är jag själv inte speciellt bevandrad när det gäller komposition av matematisk text. 
replies: text: Att operatorn är sluten ingår i definitionen av binär operator. Men visst, det kan väl lyftas fram tydligare. Calle 16 december 2010 kl. 18.32 (CET)
thread_title: Slutenhet
Diskussion:Make love, not war

message: Ej seriös text. ¤ Torvindus ¤ 13 december 2005 kl.18.25 (CET)
Det heter väl ändå make love, not war?
Diskussion:Göran Larsson

message: Ja det tycker jag och jag höll på men du han visst spara före mig. :-) Tubaist 13 december 2005 kl.19.32 (CET)
replies: text: Bra! // Tysen 13 december 2005 kl.19.34 (CET)
thread_title: Redigeringskonflikt (2005)

message: Har tagit bort rödlänken till Göran Larsson (trav) som EMM är svårt att veta vem som avses. Denna Larsson är välkommen tillbaka när någon skrivit en artikel. Om en sådan artikel nånsin kommer att skrivas kanske diskrimineringen istället ska vara "kusk", "travtränare" eller liknande. Anhn (diskussion) 16 oktober 2018 kl. 12.39 (CEST)
replies: text: Det var ett klokt beslut. Däremot brukar vi tala om "särskiljning". "Diskriminering" låter entydigt negativt. Tostarpadius (diskussion) 16 oktober 2018 kl. 21.46 (CEST)
thread_title:  Rödlänk - Göran Larsson (trav)
Diskussion:Barney

message: Har "Barney" gjort något av encyklopediskt värde? ¤ Torvindus ¤ 13 december 2005 kl.23.56 (CET)
Nej, det har han väl inte. Men vita husets hemsida om hunden antyder att det finns ett stort allmänintresse.
Personligen tycker jag inte heller att till ex. Paris Hilton gjort nåt av encyklopediskt värde :-)
Är det inte lite tuffa krav att man gjort nånting av encyklopediskt värde för att vara med, räcker det inte att det finns ett intresse och därmed en efterfråga för artickeln ifråga ? //Jimmy Engelbrecht 14 december 2005 kl.01.03 (CET)

message: Jag avlägsnade Kategori:Födda 2000, eftersom denna typ av kategori är avsedd för människor. Se vidare Kategoridiskussion:Födda 2000. ¤ Torvindus ¤ 14 december 2005 kl.19.47 (CET)
Hursomhelst är väl knappast första tjing på uppslagsordet Barney knappast POMMF. Jag gör den till en grensida.FBQ (diskussion) 11 maj 2019 kl. 18.41 (CEST)
thread_title: Kategori:Födda
Diskussion:Starrsläktet

message: Den indelning/terminologi som dewiki de:Seggen) gör i 'enaxiga' (Einährige Seggen - Monostachyae), 'likaxiga' (Gleichährige Seggen - Homostachyae) och 'olikaxiga' (Verschiedenährige Seggen -Heterostachyae) är det något som vi bör använda? --sanna 14 december 2005 kl.08.59 (CET)
replies: text: Tja, jag vet inte. Jag valde samma sortering som Den viruella floran, då den används av andra och kan anses som "allmänt gods". Däremot behövs det kanske en sortering i alfabetisk ordning inom varje grupp, eller? Chrizz 14 december 2005 kl.09.04 (CET)
replies: text: :En alfabetisk sortering efter de svenska namnen tror jag vore utmärkt. Så utmärkt att jag genast ger mig i kast med det.--sanna 14 december 2005 kl.14.52 (CET)

message: Jag tycker den här artikeln har för lite text för att klassas som utald. Bilderna och layouten är däremot underbara och en härlig grund att bygga vidare på. Här följer en bearbetad version av ugglan-artikeln, som kanske kan vara till hjälp vid utökning av texten. --Etxrge 15 december 2005 kl.08.11 (CET)
Starrar är ett mycket artrikt släkte i familjen halvgräs. De är vanliga i nästan hela Sverige, framför allt där marken är fuktig, som i kärr, vid sjöstränder och i vattensamlingar. Men släktet innehåller även flera arter som växer i normaltorr jord, som ängar och skogsbackar. 
Blommorna är skildkönade. Men de flesta arterna är sambyggare (blommor av båda könen finns på samma planta) och endast några få är tvåbyggare. Blommorna är samlade i ax, antingen enkla eller sammansatta av småax och sitter i toppen av stjälken, oftast med hanaxen överst. Hanaxen består av en mängd små blommor och är inte sammansatta. Varje hanblomma har ett eget skärmblad och består endast av 3 ståndare, utan några kalkblad. Honaxen är sammansatta och varje honblomma består av en av två sammanvuxna kalkfjäll bildad så kallad ’’utriculus’’, ur vars mynning pistillernas märken skjuter fram för att ta emot de med vinden kringförda pollenen. Frukten är en trekantig nöt som är innesluten i den efter blomningen kvarsittande kalken, som också kan kallas fruktgömme.
thread_title: textmängd
Diskussion:Protoman

message: Vad betyder netnavi? --Etxrge 14 december 2005 kl.12.32 (CET)

message: NetNavi är namnet på din... hur ska man uttrycka det med ord för en oinvigd, "Operativsystem"  som tänker oberoende av dina kommandon. En NetNavi fungerar som din medhjälpare på sin "dator", genom att läsa upp mail, hämta saker på Internet, bekämpa virusattacker och mycket annat.
thread_title:  "Netnavi"?
Diskussion:Väpnare

message: Hej, jag är ingen expert på medeltiden, men var det inte så att de flesta valde att fortsätta som väpnare eftersom de inte hade råd med häst och vapen? Om de hade dubbats till riddare, så hade de varit tvungna att inskaffa dylika, vilket hade inneburit stora utgifter. 
/Nissebosselasse 14 december 2005 kl.14.19 (CET)

message: Enligt Lantbrukets historia : världshistorisk översikt av lantbrukets och lantmannalivets utveckling sid 310 så är Lantjunkare synonymt med engelskans squire som iw-länkar hit till Väpnare. Jag låter därför Lantjunkare omdirigera hit tills vidare. /Kemikungen 8 januari 2011 kl. 10.01 (CET)
thread_title:  Lantjunkare
Diskussion:Nyklassicism

message: Det är tveksamt att kalla juvarra nyklassicist då han var verksam under barockens Italien. Det blir särsklit missvisande då så få arkitekter nämns i artikeln.
replies: text: Eftersom det här är en wiki, är du välkommen att redigera och förbättra befintliga artiklar. Mvh ¤ Torvindus ¤ 14 december 2005 kl.20.53 (CET)

message: Jag läser till arkitekt och terminologin som används här är inte densamma som den jag fått lära mig i arkitekturhistorian på skolan. Detta kanske beror på att artikeln är skriven ur en konstvetenskaplig synpunkt. Eftersom klassicismen är en så ständigt återkommande stil: renässansen, nyantiken, 20-talsklassicismen och i viss mån postmodernismen, är det nog svårt att hålla isär begreppen. På svenska Wikipedia finns det dessa artiklar som behandlar begreppet klassicism:
*Klassicism (som spänner från renässansen till vad som här kallas nyklassicismen)
*Nyklassicism (1750-1820)
*Nordisk klassicism (arkitekturstil som dominerade i Norden på 1920-talet)
Professorn i arkitekturhistoria Olle Svedberg, definierar däremot utrycken såhär:
*Klassicism - samlingsnamn för alla klassicerande stilar
*Nyantik - (1750-1820)
*Nyklassicism - arkitekturstil som dominerade i Norden (men även bland annat Italien) på 1920-talet
Detta kanske bara beror på en skillnad i begreppen mellan olika konstinriktningar. Ska man då skapa individuella artiklar för arkitektur med en annan terminologi? --  [ JIESDEO ] B D 17 juni 2007 kl. 13.02 (CEST)
replies: text: Ja det tycker jag, man bör åtminstone så tydligt och lättfattligt det går informera läsaren om att olika subkulturer definierar begrepp utifrån olika infallsvinklar. På Engelska WP görs exempelvis ofta åtskillnad genom att döpa artiklarna enligt mallen uppslagsord (sammanhang). MVH / HenkeB 23 juni 2007 kl. 00.08 (CEST)
replies: text: :Ok. Har börjat så smått nu. --  [ JIESDEO ] B D 23 juni 2007 kl. 15.55 (CEST)
thread_title: Begreppsförvirring
Diskussion:Betning

message: Kemisk metod att avlägsna svetsoxider, underliggande kromutarmat skikt och andra föroreningar från rostfritt stål. Betmedel för rosfritt stål består till största del av en blanding mellan fluorvätesyra och salpetersyra.
replies: text: En del av detta har nämnts i en senare version av artikeln, men fotnoter/källor saknas. Areasope (disk) 16 december 2012 kl. 13.33 (CET)