Diskussion:Utnämning

message: Artikeln har interwiki och försvarar väl sin plats i encyklopedin. Även om skapandet gränsar till demonstrativt beteende ser jag "snabbehåll" som ett självklart beslut vid en eventuell SFFR. Fernbom2 (disk) 28 maj 2012 kl. 14.22 (CEST)
replies: text: Tyvärr verkar detta vara enda sättet att få till stånd en diskussion om saken./Annika (disk) 28 maj 2012 kl. 14.23 (CEST)

message: Varför plockar du bort länkarna? Skriv en artikel istället om Du störs av de röda länkarna. På danska wikipedia finns det en informativ dylik. Fernbom2 (disk) 28 maj 2012 kl. 13.40 (CEST)
replies: text: Jag betvivlar starkt att det det går att skriva en vettig encyklopedisk artikel om detta. Har du tänkt att alla slags utnämningar i hela världen skall behandlas i en artikel, Fernbom2? Om du ivrar så starkt för detta borde du skriva en sådan artikel själv, så att den kan anmälas för relevanskontroll. /Annika (disk) 28 maj 2012 kl. 13.46 (CEST)
replies: text: : (redigeringskonflikt )jag anser att wikilänkning till utnämndes är klart överlänkande. Då kan man likaväl wikilänka född, död eller en, och har uppfattningen att det är en överväldigande majoritetsuppfattning, oavsett hur mycket länkar man i övrigt anser är lämpligt i en artikel. Men om du upplever det som viktigt att ha länkarna kvar tänker jag inte tvista om saken.--FBQ (disk) 28 maj 2012 kl. 13.49 (CEST)
replies: text: :: Jag anser att den är viktig och jag skulle gärna se att Annika tog en titt på den danska artikeln. Visst går det att göra en global beskrivning efterhand. Fernbom2 (disk) 28 maj 2012 kl. 13.56 (CEST)
replies: text: :::Att artikeln finns på danska Wikipedia är inte ett hållbart argument för att en artikel skall finnas även här. Det finns ju hur många slags utnämningar som helst; har du tänkt att artikeln även skall innefatta utnämningen av Miss Universum, Årets skåning och Årets Robinson? /Annika (disk) 28 maj 2012 kl. 14.03 (CEST)
replies: text: ::::Skapas lämpligen på Wiktionary. Edaen (disk) 28 maj 2012 kl. 14.05 (CEST)
replies: text: ::::: (redigeringskonflikt igen) Jag vet inte om jag tycker :da:Udnævnelse är särksilt lyckad. Där sägs det Traditionelt har udnævenelser primært været foretaget af og givet til medlemmer af et kongehus, en adel, et militær eller en gejstlighed, men i dag sker der udnævnelser i alle dele af samfundet. Utnämna betyder ge någon namn av - och det har förekommit i alla tider och miljöer, även om det krävs att det finns en specifik titel som det kommer befogenheter till och att det finns någon som behöver ge personen uppdraget.--FBQ (disk) 28 maj 2012 kl. 14.09 (CEST)
replies: text: :::::: Visst kan enstaka formuleringar ifrågasättas, men detta har alltid varit ordets huvudbetydelse. Fernbom2 (disk) 28 maj 2012 kl. 15.46 (CEST) 
Man kanske kan omdirigera till utnämningsmakt.¨28 maj 2012 kl. 15.06 (CEST)

text: Det tror jag vore mycket olyckligt - den artikeln handlar om att tillsätta högre tjänster inom domstolar och offentlig förvaltning. Utnämning kan betyda väldigt mycket annat, och det förvirrar säkerligen bara läsaren till att tro att det är betydelsen av utnämning.--FBQ (disk) 28 maj 2012 kl. 15.41 (CEST)
replies: text: : Jag ser det däremot som ett utmärkt förslag, om artikeln inte kan behållas - de allra flesta länkar till ordet syftar på just denna användning. Fernbom2 (disk) 28 maj 2012 kl. 15.46 (CEST)
replies: text: :: Jag håller inte artiklar som innehåller militär befordran eller ordenstilldelning som inte faller inom det här ämnet. Det är utnämning när strindbert talar om att hans matlagskamrat i Uppsala utnämnts till ansvarig för studentnationens insamlade medel, eller när Topelius talar om att rådman Blom utnämnt styrman Gast till kapten på sitt fartyg. Det har inget med utnämningsmakt att göra.--FBQ (disk) 28 maj 2012 kl. 15.51 (CEST)
replies: text: ::: Eller, tja i en vidare bemärkelse ja, men inget som hör hemma i nuvarande artikel om högre tjänster inom domstolar och offentlig förvaltning. - och i sådana fall måste artikeln skrivas om så att det framgår att utnämning betyder att man får en titel av någon i största allmänhet - det kan sedan finnas massor med betydeler av vad det är för titel, vem som har rätt att dela ut den osv osv...--FBQ (disk) 28 maj 2012 kl. 15.54 (CEST)
replies: text: :::: Nu talar vi om vilka utnämningar som har länkar. Det handlar i regel om officerare, präster och professorer. Lika litet som jag sätter klamrar runt ordet "studerade" när det inte handlar om en student vid ett universitet markerar jag "utnämndes" om det handlar om vardagliga situationer. Fernbom2 (disk) 28 maj 2012 kl. 15.56 (CEST)
replies: text: ::::: Fast jag hävdar nog fortfarande att det blir förvirrande. Artikeln Utnämningsmakten i Sverige talar om regeringstillsatta ämbeten - tidigare domprostar och biskopar, samt generaldirektörer och landshövdingar. Artikeln om utnämningsmakt talar främst om högre juridiska ämbeten. Den beskriver ingenstans hur kyrkoherdar eller komministrar och professorer tillsätts eller hur militärer befordras. Jag tror inte ens att det är rimligt att tänka sig att artikeln någonsin kan göra det.--FBQ (disk) 28 maj 2012 kl. 16.20 (CEST)
replies: text: :::::::Som jag förstår utnämningsmakten, så handlar det om dem som får befattningar som (förr) hörde till det världsliga respektive andliga frälset, och att dessa befattningar är uppdrag med plikt gentemot statsmakten (och troligen folket). Hur ordet "utnämning" än må användas i vardagligt tal borde vara irrelevant, för det borde inte skilja sig från förleden i sammansättningen "utnämningsmakt". Vidare ser jag att artikeln här, men inte utnämningsmakt, saknar källor.--78.78.161.20 28 maj 2012 kl. 17.55 (CEST)
replies: text: :::::::: Förstår inte riktigt. Förleden i soldatfiskar är givetvis samma förled som i soldaterinran - men det gör ju inte att orden har samma betydelse. Utnämningsmakten handlar om makten över utnämningar - men då givetvis inte makten över alla utnämningar, utan utnämningsmakten rörande specifikt viktiga ämbeten. Artikeln utnämningsmakten är något rörig och fluffig och rejält obestämd, men jag kan inte se att den handlar om några andliga eller adliga privilegier. Det nämns kort i historiken att högre tjänster i äldre tid utgjort ett adligt privillegium - i Sverige avskaffas det 1808. Avsnittet Organisation beskriver snarast om än något vagt, antagligen för att kunna passa in lite varstans hur det fungerar med ämbeten som tillsätts av regering, statschef, regeringschef och eller riksdag. I artikeln utnämningsmakt i Sverige nämns vilka det handar om -  cirka 500 högre tjänster inom domstolsväsendet och statlig förvaltning.
replies: text: :::::::: Jag tycker en väldig dålig idé att bestämma att utnämndes skall wikilänkas till utnämningsmakt om det handlar om det handlar om en tjänst tillsatt av regering, statschef, regeringschef och eller riksdag.--FBQ (disk) 28 maj 2012 kl. 20.35 (CEST)
replies: text: ::::::::::Jaha, du missförstod. Vissa ämbeten tillkom uteslutande adeln, och dessa sammanfaller med de befattningar som kommer ifråga när det gäller utnämningsmakten, verkar det som, om man lade till utnämningar till befattningar som garanterade den utnämnde ett andligt frälse. Jag trodde att du visste detta alternativt att det var uppenbart. --78.78.161.20 28 maj 2012 kl. 20.41 (CEST)
replies: text: ::::::::::: Ja, då missförstod jag. Men i äldre tid har ju fler ämbeten varit helt förbihållna adeln, bland annat flera officersgrader, och flera lägre ämbeten har i perioder tidvis varit i första hand förbihållna adeln, såsom häradshövdingeämbetet. Min tanke var också att verkschefer och generaldirektörer inte var befattningar som existerade före nya regeringsformen. Då utgår jag ifrån att man ser dem som ämbeten som ersatt kollegiecheferna?
replies: text: ::::::::::: Men det var väl kanske ett sidospår, jag tycker fortfarande att det en onödigt kråglig ordning, att ibland wikilänka ordet utnämning om det handlar om utnämning till vissa poster. --FBQ (disk) 28 maj 2012 kl. 21.54 (CEST)
replies: text: :::::::::::::Vissa officersgrader är utnämningar. Det går förresten att googla ordet utnämndes, och räkna bort träffar från bloggar som är skrivna av människor som troligen inte reflekterat över spåkbruket i det hänseendet. Ordet översätts till design och appoint på engelska, där det likaså är fråga om utnämningar till officiella uppdrag.--78.78.161.20 28 maj 2012 kl. 22.25 (CEST)
replies: text: :::::::::::::: Aha, jag tänkte just att du menade att den definitionen skulle vara den enda. Jag håller inte med. Zacharias Topelis och August Strindberg anser jag vara personer som reflekterat över språkbruket. Skandinavien och Carl XIV Johan från 1823 säger att bondeståndets talman utnämndes. L. E. Göthlin omtalar i Anteckningar om Svenska arméns fälttåg 1812-13 (tryckt 1816) att staden Bremen utnämnde en förhandlare för samtalen med den svenske kronprinsen. Vilka officersgrader är då utnämningar? Svenskt biografisk handlexikon, Svensk uppslagsbok och NE kalla kyrkoherdeutnämningar just utnämningar, liksom professorstillsättningar och ordenstilldelningar. I sådana fall är inte artikeln om utnämningsmakten särksilt tydlig.--FBQ (disk) 28 maj 2012 kl. 23.56 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::: Jag tror ärligt talat att det här att det här med att ämbetena som omtalas i utnämningsmakt skulle gå tillbaka på några adliga privillegier är en missuppfattning. Att man idag hittar så få exempel på utnämningar beror ju snarast på att utnämningar till tjänster nästan helt försvunnit och att i stort sett alla  tjänster idag utlyses.--FBQ (disk) 29 maj 2012 kl. 00.07 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::::Jo men dina motexempel är ju det andliga frälset. Det hänger faktiskt ihop, för officiella uppdrag (för statsmakten) tillkom inte bondeståndet (förutom möjligen talmannen, fast han valdes nog) eller prästståndet (utom möjligen stadens råd och talmannen).95.206.17.25 29 maj 2012 kl. 08.30 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::::: Fast då är det ju enkelt att konstatera att så gott som alla ämbeten var förbihållna frälset i äldre tid - därför kommer majoriteten av de utnämningar som är värda att omtalas att var sådana som någon gång varit förbihållna andliga eller adliga frälset. De flesta utnämingarna gäller en tid när så inte varit fallet, och jag har då visat flera exempel där det inte går att pressa in utnämingarna i någon sådan mall. Bondeståndets talman var inget val, eftersom det inte handlar om val utan ett utnämnande av kungen. Kyrkoherdar oftast valts (om inte i patronatsförsamlingar), men deras val skall godkännas av domkapitlet (har jag för mig) som är de som formellt tillsätter kyrkoherden, därmed är det en utnämning. En sökning på googlebooks visar att utnämningar handlar om stadsläkare, docenter, adjukter och kaplaner. De kan visserligen pressas in i andliga frälset, och fänrikar kan med lite vilja pressas in i världsligt frälse, men i sådana fall har definitionen omfattat även ämbeten även hundratals år efter att de upphört att vara adliga privillegier. Dessutom hittar jag flera exempel på utnämnda pastorer i USA - om man inte ser det som någon överförd betydelse - det är i sådana fall en mycket gammal överförd betydelse, en del av texterna är från 1800-talet, så går inte definitionen ihop.--FBQ (disk) 29 maj 2012 kl. 11.03 (CEST)

text: Eftersom googlebook inte täcker in andra användningar plockar jag några exemper ur Våla häradsrätts dombok (med moderniserad stavning): 1707 Till att dela i åker mellan länsman Erik Ersson i Bogärde och dess broder Anders Ersson därsammastädes utnämndes efter begäran häradsdomaren Ivar Månsson i Stalbo (Nora) och Per Ersson i Norrbo.; 1709  Dessa saker kom häradsrätten av den beskaffenheten, att de ej kunde utan laga syn åtskiljas, ty utnämndes därtill häradsdomaren Ifvar Månsson i Stalbo samt Johan Persson i Ettinga att mäta skadan på sveden Lundstaan, som ängestegen kallades.; 1703 På Anders Jönsson och dess grannars begäran i Ekelunda, utnämndes Jöns Persson i Ettinga och Erik Olsson i Svina med sockens länsman att rannsaka den vådeld som förleden Mattismässa uppkommit i bemälta Ekelunda och en del av samma hemman eller by i aska blivit lagd, vilken skada med det samma värdera skulle.; 1713 ...reparation på det hemman i Gransätra som hon några år åbott, och begärde till sin säkerhet därpå syn, ty utnämndes till samma syn Erik Olsson i Svina och Lars Larsson i Vida; 1703 ty utnämndes därtill efter begäran socknens länsman välbetrodde Erik Ersson med Erik Olsson i Svina & Per Olsson i Norrbo nämndemän.--FBQ (disk) 30 maj 2012 kl. 01.24 (CEST)
thread_title: Hitflyttat från [[Användardiskussion:FBQ]]

message: Någon konsensus för en sådan åtgärd kan jag inte se. Alla FBQ:s exempel ovan visar ju att det går att få en alldeles utmärkt artikel om ämnet, både omfattande och källbelagd. Fernbom2 (disk) 29 maj 2012 kl. 11.07 (CEST)
replies: text: I nuvarande skick är är artikeln en ren ordboksartikel och ett självklart fall för Wiktionaryflytt. Jag finner det inte på något sätt styrkt att "Utnämning" är ett hållbart ämne för en encyklopedisk artikel. Utnämningsmakt behandlas i en annan artikel./Annika (disk) 29 maj 2012 kl. 12.11 (CEST)
replies: text: : Ja, men det framgår av samtalet ovan att allt som rör detta knappast täcks av den artikelns ämne. Jag skulle inte ha något emot att den infogades här. Fernbom2 (disk) 29 maj 2012 kl. 12.13 (CEST)
thread_title:  Flytt