Diskussion:Infrastrukturdepartementet

message: Det går för snabbt. Departementet är ännu inte inrättat! Och stasrådslistan är helt tokig.Gotogo (diskussion) 22 januari 2019 kl. 22.36 (CET)
replies: text: Instämmer! Det kommer att dröja ett tag innan departementet inrättas och intill dess är Eneroth och Ygeman statsråd i Näringsdepartementet. Departementsindelningen fastställs i Förordning (1996:1515) med instruktion för Regeringskansliet (aktuell version här) och det kommer snart att utfärdas en ändring av denna förordning, varefter ändringarna träder i kraft så småningom. Qvistsjö (diskussion) 23 januari 2019 kl. 00.24 (CET)
replies: text: :, känner du till i vilken typ av föreskrift eller motsvarande som statsrådens olika titlar fastställs. Det är en sådan förvirring kring biträdande-titlarna i våra artiklar. Se till exempel biträdande utrikesminister och biträdande finansminister där jag försökt initiera en diskussion kring detta.--Gotogo (diskussion) 23 januari 2019 kl. 11.16 (CET)
replies: text: ::, absolut, det känner jag till! Jag har ägnat många år åt att forska om Regeringskansliets organisation. Jag har börjat skriva ett svar, men måste pausa. Återkommer i morgon med svar. Ska läsa de andra diskussionerna också. Kan lite kryptiskt säga att detta är egentligen väldigt enkelt, men samtidigt otroligt komplicerat! :-) Qvistsjö (diskussion) 23 januari 2019 kl. 17.57 (CET)
replies: text: ::: Det är förekomsten av alla de här ministertitlarna som orsakar förvirringen. Jag ska förklara vad jag menar genom att börja med det formella.

text: :::En del statsråd är chefer för ett departement och deras officiella titel är ”statsråd och chef för X-departementet”. De övriga statsråden är inte departementschefer, men har fått en andel av ärendena i ett departement att ansvara för; de kallas officiellt bara ”statsråd”.

text: :::Statsråden utnämns av statsministern och besluten protokollförs i ”Statsministerns protokoll”, som är en protokollserie i Statsrådsberedningens arkiv. Dessa publiceras inte offentligt, men som alla andra icke-sekretessbelagda handlingar kan vem som helst begära ut dem enligt offentlighetsprincipen. Dock finns några årgångar av dem faktiskt sekundärt tillgängliga på Internet. De finns nämligen som bilagor till Konstitutionsutskottets betänkanden med rubriken ”Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning”. Här kan du på sidorna 130–218 se dessa protokoll från 2014, först några från regeringen Reinfeldt och därefter utnämningarna av statsråd i regeringen Löfven I. Bara ett par minuters bläddring bland dessa protokoll ger en uppfattning om hur komplext det här är.

text: :::Grundregeln är att departementschefen ansvarar för alla ärenden i sitt departement, om inte några ärenden har anförtrotts ett annat statsråd. Detta sker genom ett förordnande enligt 7 kap. 5 § regeringsformen. I paragrafen står: ”Vid ett regeringssammanträde är departementschefen föredragande i de ärenden som hör till hans eller hennes departement. Statsministern kan dock förordna att ett ärende eller en grupp av ärenden, som hör till ett visst departement, ska föredras av ett annat statsråd än departementschefen.”

text: :::Departementens ärenden fastställs i Förordning (1996:1515) med instruktion för Regeringskansliet (aktuell version här). När ett förordnande enligt 7 kap. 5 § ska utfärdas hämtas beskrivningen av ärendegrupperna ur denna förordning, och det ger ju upphov till väldigt stora textmängder i protokollen.

text: :::Departementscheferna har sedan åtminstone 100 år vardagliga benämningar som avleds av departementsnamnet, t.ex. ”statsrådet och chefen för finansdepartementet” kallas ”finansminister”. Termen ”finansminister” (och alla andra sådana ministertitlar) används aldrig i formella dokument, utan det är endast en titel som används i Regeringskansliets externa kommunikation. Källan till dessa ministerbenämningar får väl anses vara Regeringskansliets pressmeddelanden, i fallet Löfven II här. Vad gäller de statsråd som inte är departementschefer så har ju de sina ärendegrupper som ibland är lätta att sätta en sammanfattande benämning på och i andra fall lite svårare. Man märker också att olika regeringar använder olika vokabulär. Ygeman kallas ”digitaliseringsminister” och jag förmodar att det rör sig om samma ärenden som tidigare ”IT-ministrar” har haft. Länge hade vi en ”integrationsminister” och förra perioden var det ”arbetsmarknadsminister” Ylva Johansson som hade de frågorna, men nu har titeln försvunnit helt (dock förstås ej ärendeområdet). Kanske är det Åsa Lindhagen som nu har ärendeområdet? Hon kallas ”minister med ansvar för arbetet mot diskriminering och segregation”.

text: :::Alla statsråd har samma ställning i regeringskretsen (förutom statsministern förstås) som ledamöter av regeringen och när det gäller ansvaret för sina respektive områden. Departementscheferna är chefer för sitt departement som organisation betraktat, men de övriga statsråden i departementet sköter sina ärenden oberoende av departementschefen. Åtminstone i teorin och formellt; det kan ju finnas informella kontakter och maktförhållanden. Vad gäller ”biträdande x-minister” så finns det inget i regeringsformen eller i Statsministerns protokoll som anger något biträdande chefskap för departementet, utan det är också en vardaglig titel. Även för dessa ministertitlar är den enda källan pressmeddelanden eller annan utåtriktad kommunikation. Vad skulle det kunna innebära i praktiken att någon benämns ”biträdande x-minister”? Det enda jag kan tänka mig är att det skulle röra sig om att signalera utåt att statsrådet ifråga är den som i första hand vikarierar om departementschefen är frånvarande. Det finns ett av statsministern fastställt vikariatsschema över vilka statsråd som i första hand ska komma ifråga att vikariera för någon annan, men samtidigt så beslutas detta också i varje enskilt fall av statsministern i Statsministerns protokoll. Huruvida dessa vikariat överensstämmer med dem som har fått den vardagliga titeln ”biträdande” kan jag inte säga på stående fot, även om det väl ligger nära till hands att misstänka. Men om det är så, så finns det uppenbarligen något slags ”biträdande” för alla departement. Här kan vi förresten också ta upp titeln ”vice statsminister”. Den har tidigare använts för den som enligt 7 kap. 10 § RF blivit förordnad att vara ställföreträdare för statsministern. Sedan 2014 är någon sådan ställföreträdare inte förordnad, men likväl har Romson och Lövin fått bära titeln ”vice statsminister” (som alltså inte finns i Statsministerns protokoll). Detta innebär att vikarie för Löfven har varit Wallström, Ylva Johansson etc. räknat efter antal tjänsteår som statsråd. Däremot är det möjligt att Romson och Lövin har haft ceremoniella uppgifter i olika sammanhang, men sådant är ju inte reglerat i regeringsformen och behöver inte heller protokollföras. De statsråd som har varit samordningsministrar har inte heller fått något protokollfört uppdrag att syssla med samordning, utan det är också en titel som bara har använts utåt.

text: :::En slutkläm. Tittar man på ärendefördelningen mellan departementen och på förordnandena enligt 7 kap. 5 § så är det hela tämligen okomplicerat – men problemet är att man måste se till att ha det materialet framför sig! Det är de här ministertitlarna som rör till det.

text: :::När jag tittar på Wikipedias information om regeringens organisation och listor över statsråd så kan jag bara konstatera att de här vardagliga ministertitlarna som dessutom hela tiden ändras utan att det alltid framgår hur ansvarsområdet ändrats ger upphov till en mängd inkonsekvenser och därav följande missförstånd. Särskilt konstigt blir det när en ministertitel under vissa perioder inte har någon innehavare, men givetvis är det något statsråd som ändå ansvarar för ärendeområdet ifråga. Man kan t.ex. ta Sveriges planminister. Givetvis är det alltid något statsråd som ansvarar för dessa frågor, såväl före som efter den korta period då denna ministertitel användes.

text: :::Jag skulle vilja rekommendera att man på Wikipedia utgår från departementen och för varje departement anger vilka statsråd som har varit chef respektive haft förordnande i departementet. Man kan ha en extra kolumn där den vardagliga titeln anges. Men man bör undvika att påstå att alla icke-departementschefer har varit ”biträdande x-minister”, dels för att alla inte har fått den vardagliga titeln, dels för att det av skäl jag redogjort för ovan är oklart vad titeln ens innebär och om den i så fall har använts konsekvent. Qvistsjö (diskussion) 24 januari 2019 kl. 16.19 (CET)
replies: text: ::::Stort tack  för denna gedigna genomgång. Jag håller helt med dig i alla dina slutsatser. Apropå dessa vardagliga ministertitlar. En någorlunda robust källa där dessa förekommer är Sveriges statskalender. Problemet är att du måste ha tillgång till samtliga årgångar för att få någon ordning på ministerlistorna./Gotogo (diskussion) 28 januari 2019 kl. 10.13 (CET)

message: Nu har en ändring av Förordning (1996:1515) med instruktion för Regeringskansliet offentliggjorts, nämligen SFS 2019:122. Infrastrukturdepartementet kommer alltså att inrättas den 1 april. Qvistsjö (diskussion) 28 mars 2019 kl. 01.45 (CET)
thread_title: Departementet kommer att inrättas den 1 april