Diskussion:1 (tal)

message: I artikeln, under egenskaper, står att x upphöjt till 0=1 även för x=0, men i artikeln om tom produkt som det hänvisas till står att så inte alls är fallet. Nitramus 16 augusti 2008 kl. 14.51 (CEST)
replies: text: Den här artikeln hade fel. 0^0 är obestämt.

text: andejons 16 augusti 2008 kl. 16.03 (CEST)
thread_title: Tom produkt

message: Ni har alla på olika sätt varit inblandade i frågan om "hel" är en svensk term för ett tal. Grillo bad om källa för detta i artikeln Hel (rationellt tal). Lixer svarade med en länk till en lång text från Åbo akademi (den här). Samma referens lade vederbörande in i den här artikeln (1 (tal)). LPfi bad (mycket rimligt) om en specifikation om var i dokumentet påståendet att "hel" skulle vara en beteckning för talet 1 finns. Någon sådan specifikation gavs aldrig. LeoDaCalmar tog bort önskningen, och angav den långa artikelns namn tydligare - men fortfarande utan att specificera var man kunde hitta påståendet att "hel" vore en beteckning för ett visst tal.
Det är nog svårt att hitta en sådan specifikation. Jag har tittat igenom de relevanta delarna av dokumentet, och de verkar att följa normal svensk terminologi. Speciellt verkar alltså ingenstädes "hel" användas som en synonym till "talet ett" i denna text.
 Jag kan ha sett fel; som jag (och LPfi) påpekade är dokumentet stort. (Jag tittade noggrannast på första delen, eftersom det var den som behandlade taluppfattningar och terminologin för olika slags tal.) Jag vet också att ibland finlandssvensk terminologi avviker litet från rikssvensk. Kan du i detta dokument, eller någon annanstans, hitta användningen av "hel" (till skillnad från "en hel") som namn på ett tal? (Wikipediaspeglar räknas dock förstås inte.)
 Jag gissar att du helt enkelt missförstod LPfi:s begäran om att "specificera källa". Den gällde inte vad detta var för dokument, utan var någonstans i dokumentet man skulle hitta det uppgivna påståendet. Kanske det hade varit lättare att förstå begäran, om du också hade tittat på LPfi:s förklaring: "långt dokument utan innehållsförteckning, inget uppenbart ställe". (Ett litet tips: Du kunde ha sett LPfi:s förklaring genom att låta pekaren vila över texten [specificera källa]. Den syntes givetvis också i redigeringsläge, om du redigerar källkoden.)
I "normal svensk terminologi" är "hel" ett adjektiv, och används som attribut. Det kan också användas substantiverat, tillsammans med heltalsräkneord: En hel är detsamma som talet ett, tre hela är detsamma som talet tre. "Hel" kan också användas kvalitativt ("de hela talen" och sammansättningen "heltalen" är givetvis välbekanta).
Ordet "halv" är ett adjektiv. Inte heller "halv" används på svenska som beteckningen för ett tal. Däremot kan det substantiveras, tillsammans med heltalsräkneord, för att beteckna tal. Sålunda är en halv talet 0,5, och tre halva talet 1,5. Däremot brukar man av någon orsak knappast motsvarande "färdiga" substantiv som talbeteckning; "en halva" eller "tre halvor" uppfattas nog mer konkret, och abstraheras därför ogärna till rena tal, gissar jag. (Jag har inte sett uttrycket "de halva talen"; däremot händer det att jag själv någon gång talar om "halvtalen". Även detta uttryck är dock mycket ovanligt, tror jag.)
"Tredjedel", "fjärdedel" och så vidare är däremot substantiv. Trots det brukar faktiskt inte heller dessa användas för rena tal utan att sammankopplas med heltalsräkneord. Vi säger alltså en tredjedel för talet 1/3, och kan använda tre tredjedelar som beteckning på talet 1. Jag misstänker att orsaken till att "tredjedel" inte gärna används ensamt som en ren talbeteckning ytterst kan ha att göra med ett språkhistoriskt ursprung i en kontrast ("de två (delarna)" i motsats till "den tredje (delen)"), men att det viktigaste skälet är att vi använder "tredjedel" o. s. v. som sortbeteckningar. (Jämför hur Astrid Lindgren låter Pippi prata om att Per (eller om det nu var Pål) får sätta sig och "knapra på en torr fjärdedel" medan Pål (Per?) "sätter i sig hela tårtan"! Lindgren var mycket språkmedveten.) Likaså använder vi de sustantiverade "hel" och "halv" som något slags sortbeteckning, vilket ger en viss enhetlighet åt språket.
Slutsatser: Om Lixer kan styrka ett annat språkbruk, så skall vi givetvis upplysa om detta. Vi bör dock i huvudsak anpassa artiklarnas innehåll efter "normalt" svenskt språkbruk. Detsamma gäller mallen . Jörgen B (diskussion) 10 september 2017 kl. 23.14 (CEST)
thread_title:  "Hel", "halv", "tredjedel" ej talbeteckningar.