Diskussion:Genusvetenskap/Arkiv 2011

message: Jag la in ett kritik avsnitt, om någon har tid kanske det kan läggas till lite om genuscertifiering av tandläkare, universitet och polis, genusperspektiv på slutförvaring av kärnbränsleavfallet, och allt det där. --83.248.239.86 1 oktober 2010 kl. 00.26 (CEST)
replies: text: Det är lite tragiskt att den kritik som lyfts fram i den här artikeln bara verkar vara ett gäng bloggdebattörer. Det finns en kritisk och vetenskaplig (vad nu det betyder, se ovan) och etisk debatt, framför allt om genusvetenskapens grundläggande teoretiska antaganden (t.ex. graden av relativsm) som inte alls kommer fram i den här artikeln. Detta handlar inte heller bara om en debatt mellan "hård" och "mjuk" vetenskap, det finns gott om kritik inom diciplinen också. Ska försöka komma med lite källor som kan vara till hjälp. Påminn mig gärna om jag glömmer. --Niklas RDis-ku-tera 11 februari 2011 kl. 22.38 (CET)
replies: text: : Jag håller med om att det behövs mer kritik, och la till lite om Helen Lindbergs avhandling. --83.254.33.180 9 mars 2011 kl. 08.25 (CET)
replies: text: ::Det vore ju egentligen bättre att referera till avhandlingen. Jag hittar den tyvärr inte på något annat bibliotek än örebro ub. Någon i Örebro som känner sig manad? --Niklas RDis-ku-tera 9 mars 2011 kl. 13.00 (CET)
replies: text: :::Här är en bok som skulle kunna vara till hjälp för den som orkar skriva kritikavsnitt libris. För mig framstår den som relativt balanserad (om man skall vara relativist). --Niklas RDis-ku-tera 9 mars 2011 kl. 13.07 (CET)
replies: text: ::::Nu har jag infogat en del om Hjernevask-debatten i Norge. Jag var osäker på hur mycket jag skulle ta med, det skrevs troligtvis över hundra artiklar om detta, men jag valde att ta med lite om Jörgen Lorentzen, och tyckte också det var relevant att visa hur Genusperspektiv täckte saken.--83.254.33.180 19 mars 2011 kl. 11.14 (CET)
"I Norge blev det en enorm debatt efter tv-programmet "Hjernevask" där framträdande norska genusvetare nekade för att det finns biologiska skillnader mellan män och kvinnor som har någon som helst betydelse för deras forskning. [20] [21] I debatten efteråt blev bland annat en artikel publicerad i Men and Masculinities av genusvetaren Jørgen Lorentzen genomgången av biologerna Prof. Kristian Gundersen och Jo C. Bruusgaard, där det konkluderas med att många av hans påståenden kring biologi är helt felaktiga [22]. I den svenska facktidningen Genusperspektiv ansåg den norska professorn i genusvetenskap Harriet Bjerrum Nielsen att "Vi ser att det är en grupp där ute, till övervägande delen män som när ett enormt hat mot genusforskare och feminister." [23]" - Va?! Vad menas?!!? Är detta ens kritik? Sista stycket kan väl mest anses vara kritik av kritikerna!?!??! --83.248.248.226 25 maj 2011 kl. 19.42 (CEST)

text: Kritikavsnittet förstör och förrycker denna artikel totalt. Det är ett godtyckligt urval (OVIKT och egen forskning) och så långt ifrån Globalt perspektiv som tänkas kan. Det är inte utan skäl vi i allmänhet har en restriktiv syn på denna typ av avsnitt. Jãg föreslår borttagning, men om detta ej sker så blir det frågan om mallning.Yger 25 maj 2011 kl. 19.50 (CEST)
replies: text: :Det är inte mycket i kritikavsnittet som är värt att behålla, möjligtvis Lindbergs avhandling om det kan visas att det finns fler som fört fram samma eller liknande resonemang. Det vore helt klart bättre om relevant kritik och debatt kunde tas upp i sitt sammanhang i stället för i ett enskilt avsnitt. Jag skulle gärna se lite mer om genusvetenskapens förhållande till andra samhällsvetenskapliga riktningar, kanske som en vidareutveckling av påståendet "Pilcher och Whelehan (2004) framhåller att genusvetenskaplig teori ständigt sprider sig till nya ämnen även om integrering av genusperspektiv inte alltid sker utan svårigheter". Kritik mot och debatt kring graden av relativism och socialkonstruktivism tror jag också har sin plats i artikeln. Hänvisningar till sådana invändningar skulle också kunna vävas in i artikeltexten. Jag är dock inte rätt person att skriva detta då jag inte skulle kunna göra ett rimligt brett urval av källor. Niklas R (D#) 25 maj 2011 kl. 20.39 (CEST)
replies: text: ::Jag instämmer med Yger och Niklas R. Ska man över huvud taget ha med kritik mot en vetenskap måste det vara kritik från (samhälls)vetenskapligt håll. Vad en matematiker tycker är inte mer relevant än ett debattprogram på TV. Tänk om man skulle ta med åsikter från en språkvetare, eller en skoldebatt på TV om "den nya matematiken" (rejält utskälld på sin tid) i artikeln om mängdteori! Jag håller med Yger: Avsnittet bör tas bort. Hittar man någon relevant pärkritik, bör den läggas in i anslutning till det som kritiseras. Särskilda kritikavsnitt i artiklar om kontroversiella ämnen är veritabla POV-magneter. / TernariusD 25 maj 2011 kl. 20.57 (CEST)
replies: text: :::Ett PS till mitt inlägg ovan: Formuleringen "Ska man över huvud taget ha med kritik mot en vetenskap måste det vara kritik från (samhälls)vetenskapligt håll" blev kanske onödigt generaliserande. Snarare borde det ha stått: "Ska man över huvud taget ha med kritik mot genusvetenskap i den här artikeln måste det vara kritik från (samhälls)vetenskapligt håll" / TernariusD 26 maj 2011 kl. 19.38 (CEST)

text: ::: Jag tillstyrker detta och är djärv och tar bort hela avsnittet. Återför det som kan anses vara relevant. dnm (d | b) 25 maj 2011 kl. 21.22 (CEST)
replies: text: :::: Nu när vi kommit såhär långt: Vem har tillräcklig koll på fältet för att lägga in lite information om den inomgenusvetenskapliga debatten (t.ex. "the white womans burden") och relationen till andra samhällsvetenskaper? Utan någon form av kritik riskerar artikeln att tippa åt andra hållet (detta är inget argument för att någonting som liknar det borttagna avsnittet skall läggas in igen, se diskussionen ovan). @Ternarius: Trots att du preciserade vad du menar. Jag tror inte att vi så kategoriskt kan utesluta andra vetenskaper. Dels kan jag tänka mig att aspekter av genusvetenskap kan problematiseras ur vetenskapsfilosofiska perspektiv, men det är också svårt att säga var samhällsvetenskapen tar slut och naturvetenskapen tar vid. Det förekommer ju t.ex. att psykologer har invändningar mot genusvetenskapens (och andra socialkonstruktivistiska teoriers) syn på personlighetsutveckling (nej, jag kan inte hosta upp en källa här och nu). I vilken mån skall en sådan problematik få ta plats i artikeln? Endast i den mån den stödjer sig på samhällsvetenskapliga argument? Niklas R (D#) 26 maj 2011 kl. 22.23 (CEST)
replies: text: ::::: Jag håller inte med dig i den första biten text, som jag uppfattar som mer allmän kring det som sagts. Risken att artikeln tippar finns inte eftersom vi endast skall återge vad Genusvetenskap är. Tippar det så är det ett neutralitetsproblem och ett sådant neutralitetsproblem kan aldrig avhjälpas genom ett kritikavsnitt. Jag är nu lite för trött för detta, men har under kommande dagar mycket ont om tid på grund av Hammarkullekarnevalen. Jag vill dock ändå säga något. Det kritikavsnitt som låg var inte bra och den var inte vetenskaplig. Skall man framföra kritik mot vetenskaper skall detta ske genom vetenskaper, samt att vetenskaperna måste kunna kommunicera med varandra. Att som matematiker anses vara relevant att kritisera genusvetenskap är för mig tämligen barrockt, precis som jag anser det är lika tvärtom. Vetenskaperna är helt olika, metoderna skiljer och förståelsen och kunskapen om varandras funktioner är i det närmaste obefintliga. DEt du däremot tar fram i din senare del är en rimlig sådan. Man kan lyfta in kritik mot just metoderna som används inom genusvetenskapen, men detta måste ju som sagt ske vetenskapligt och inte av tendentiösa debattörer, som i mitt tycke är fullkomligt oseriösa, ovetenskapliga och ohederliga. Nu är jag väldigt väldigt rak och enkel i min analys och diskussion, men som sagt, jag är extremt trött... Jag hoppas du tolkar mig som jag vill bli tolkad. :) Vänligen, dnm (d | b) 26 maj 2011 kl. 22.48 (CEST)
replies: text: ::::::@Niklas R:Jag håller helt med dig när du påpekar att genusvetenskap tangerar andra vetenskaper. Redan i mitt första inlägg insåg jag att det inte bara var samhällsvetenskaper som kom ifråga, det var därför jag satte parantes kring "samhälls" – det första jag själv kom på var faktiskt just naturvetenskaper. Det bästa hade naturligtvis varit om jag skrivit ett helt annat, och betydligt mer eftertänksamt, första inlägg. Emellertid vill jag nog fortfarane hävda att kritikerna bör ha en professionell kännedom om ämnet (eller åtminstone de delavsnitt som kritiseras). Jag har ju haft en del åsikter rörande genusfrågor, och kommer väl att ha framgent, men jag är emellertid inte någon genusvetare, inte ens någon samhällsvetare, och tror mig inte om att kunna precisera vilka dicipler som bör/kan/ska komma ifråga. / TernariusD 26 maj 2011 kl. 23.12 (CEST)
replies: text: :::::::(redigeringskonflikt, inlägget är svar till dnm) Jag nöjer mig med att citera lite ur mitt föregående inlägg och hoppas att det stillar dina farhågor: "detta är inget argument för att någonting som liknar det borttagna avsnittet skall läggas in igen". Jag ser fram emot vidare missförstånd efter att karnevalsyran lagt sig. Niklas R (D#) 26 maj 2011 kl. 23.15 (CEST)
replies: text: ::::::::@Ternarius: Professionell kännedom om ämnet (eller åtminstone de delavsnitt som kritiseras) var ordet, sade Bull. Jag tror vi är överens om vad som behövs för att vidareutveckla artikeln. Niklas R (D#) 26 maj 2011 kl. 23.19 (CEST)
replies: text: :::::::::Så trevligt med debatter som utmynnar i att man är ense! Det är inte alltid man blir bortskämd med det.  / TernariusD 26 maj 2011 kl. 23.44 (CEST)
replies: text: :::::::::: Vi kan hoppas på fler och arbeta för det, för vår skull och Wikipedias utveckling. :)

text: :::::::::: Jag måste erkänna Niklas R att jag missade den citerade strofen. Jag ber om ursäkt för det, och självfallet skall det fortsätta även efter yran, för vad skulle jag annars vara? ;) dnm (d | b) 27 maj 2011 kl. 00.09 (CEST)
thread_title:  Nytt avsnitt; Kritik 

message: Roland Poirier Martinsson lyfter fram en tämligen kraftig kritik mot denna disciplin http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=3061&artikel=4843970&play=3621455&playtype=Ljudklipp . Aaker 9 december 2011 kl. 00.13 (CET)
replies: text: Han är en konservativ debattör som försöker bilda opinion genom bland annat Timbro och Svenska dagbladet som båda är djupt ideologiserade. Den kritik han för fram saknar vetenskaplig grund; hans kritik sprider sig väldigt vitt och brett, egentligen mot hela den humanistiska traditionen. Kritiken blir därför väldigt märklig och handlar primärt om en ideologisk kritik förklädd till metodkritik. Han jämförelse med bland annat rasbiologin är ju helt barock! Vi ska inte på Wikipedia bedöma vilken metodtradition som är dem bästa och än mindre basera en eventuell sådan på politiska omdömen. Det är en falsk dikotomi som målas upp. dnm (d | b) 10 december 2011 kl. 14.43 (CET)
replies: text: :Att han är en konservativ debattör är faktiskt helt irrelevant för denna diskussion. Vad som är relevant är att genusvetenskapen kritiseras på diverse grunder och det bör nämnas. Lika lite som Wikipedia ska döma metodtraditioner, ska Wikipedia döma dem som kritiserar (usel) metodik. Wikipedia är en encyklopedi som skall framföra båda sidor av saken. Vilken sida som har fel är faktiskt upp till läsaren att avgöra. Läs förövrigt denna artikel i Corren: http://www.corren.se/asikter/ledare/?articleId=5873315&date=&menuids= Aaker 12 december 2011 kl. 23.12 (CET)
replies: text: ::Jag är inte helt negativ till att införa mer kritik i artikeln men tycker, som dnm, att politiska debattörer, ledare etc inte utgör den bästa grunden för kritiken. I så fall borde det sorteras in under ett avsnitt om kritik på politiska eller ideologiska grunder (men det vore ett riktigt minfält att göra urvalet till ett sådant avsnitt). Vad gäller källor till kritik tänker jag mig att Christina Hoff Sommers böcker (som tyvärr inte finns tillgängliga via mitt lokala bibliotek) kan vara en utgångspunkt, liksom Steven Pinkers bok The Blank Slate (och framför allt referenserna däri) som nog är ganska inspirerad av Hoff Sommers i sin behandling av könsfrågan (det var den som ledde mig till hennes böcker), men erbjuder en lite mer psykologisk vinkel på det hela. Niklas R (D#) 13 december 2011 kl. 03.32 (CET)
replies: text: :::I denna artikel bör akademisk kritik ligga. Vill man sedan ha med Timbro och co:s kritiker mot feminism och genusvetenskap bör det ligga under ett stycke i artikeln om Timbro. Sedan kan man ha en rad i denna artikel om att Timbro och dess debatörer är startk kritiska mot feminism och genusvetenskap. --NERIUM 13 december 2011 kl. 09.38 (CET)

text: :: @Aaker: Den har all relevans. Att han är konservativ utgör hela grunden för hans ideologiserade kritik. I fallet genusvetenskap och feminism har du visat prov på extrema svårigheter att hålla dig neutral, det framträder också tydligt när du nu ska motivera tillägget av en politisk kritik mot en vetenskap: "kritiserar (usel) metodik". Man kan ha olika synpunkter på hur mycket vikt man skall lägga vid detta men även din andra länk till en borgerlig ledarsida ger också vid handen att här vill du föra fram politisk kritik mot en vetenskapen. Detta är ovetenskapligt, och är ett förfarande som inte hör hemma på Wikipedia. Möjligt skulle man, eventuellt, kunna presentera, i likhet med NERIUM skrivit ovan, några meningar om den politiska kritiken från höger mot genusvetenskapen. Även om nu din första "källa" slog vilt mot hela den humanistiska traditionen. Varje person måste ju fråga sig hur seriöst det verkar vara? Vi gör nog bäst i att låta bli en sådan kritik då WP:OVIKT kommer att komma som ett brev med posten.

text: :: Du tar dock miste på en sak: visst du har rätt i att Wikipedia ska föra fram disparata åsikter men dessa måste vara jämlika och relevanta i relation till varandra. Politiska ledarsidor och den politisk kritiken är inte jämförbar med en vetenskap och eventuell vetenskaplig metodkritik. dnm (d | b) 13 december 2011 kl. 17.23 (CET)
replies: text: ::: Att Martinssons metodkritik är politiskt grundad är din tolkning. Tolkar jag dig rätt om du anser att konservativas kritik inte räknas, även i de fall då det inte uttalat är på grund av deras ideologi som de kritiserar? Vilken roll tycker du att genusvetarnas egen ideologi spelar? (Se t.ex:) Ska även ideologiskt motiverad genusvetenskap raderas blir det nog inte mycket kvar artikeln. Det blir också lite komiskt när en politiskt motiverad disciplin inte ska få bemötas med politisk kritik. En snabb googling och ni finner att ämnet är nära knutet till feminismen (en politisk rörelse) och det är även därför som ämnet är utsatt för kritik: Genusvetenskapen såsom den bedrivs idag är inte neutral, och denna kritik bör belysas. Det är minst lika ovetenskapligt att grunda sin forskning på politisk ideologi som att kritisera en disciplin på politisk grund.

text: ::: Jag är inte sen att erkänna att jag har starka åsikter i denna fråga och brukar därför låta bli att editera detta ämne, för att inte POV-pusha. Jag har emellertid inte farit med någon lögn eller osanning. Dock irriterar det mig att se en mindre grupp användare som tycks göra vad den kan för att hålla all kritik borta.  Aaker 13 december 2011 kl. 20.13 (CET)
replies: text: :::: Jag tycker man borde kunna hitta i princip samma metodkritik från en bättre källa än Martinsson. Niklas R (D#) 14 december 2011 kl. 13.23 (CET)
thread_title:  Kritik igen