Diskussion:Pitemål

message: Pite är ett område, pite-stad är staden som är vid änden av piteälven. 
Bara så (de kanske få) som är intresserade av norrländsk historia så uttalas aldrig! Å i slutet av ortsnamn, dock är detta mest en regel i norr och västerbotten pga. Försvenskningen av det mer söderliga versionerna av norrländsla dialekterna. Så om du vill vara språkligt korrekt när du kommer till platser i väster/norrbotten så heter dom: (snedsträcket beror på dialektaltala skilnader, dock uttalas de rätt lika)
piteå=pite/pijt
luleå=lule/leul
umeå=ume/eum
skelefteå=skelefte/skjellet
arvidjaur=arvidsjaur/arvesjerv
Detta kan på något sätt vara bra att införa i artikeln, men på vilket sätt detta direkt relaterar till bonschka är svårt att förklara föurutom att de som pratar bonschka uttalar ortsnamnen på dylikt sätt. Denna outforskade ställning innebär att jag bara håller mig till att bara lägga ett diskussiona inlägg om detta. 
Detta inlägg saknar faktiskt relevans om pitemål. men som språkforskare i allmänhet kanske det hjälper dig att finna inspiration för norrlands av norrlands månglinguistiska historia.
Värt att fråga sig?
Vilka grupper i sverige är ansedda som nationella minoriteter?
Efter att du läst kriterierna, varför är inte pijt och luleborna´s dialekt och leverna ochså ansett som minoritetsspråk och minoritetskultur?
En annan frågeställning är om varför "försvenskandet" fick äga rum ända fram till moderna tider, där man berövade föräldrar av fel "kultur" deras barn och tvingade dem att leva i fosterfamiljer eller i statilg vård?
Vi vet ju idag att det var ett sätt att kuva befolkninge och finna enighet i nån sorts nationalism. Detta arbete var ett totalt misslyckande till den dagen man tog efter "den ryska metoden" vilket innebar att man skulle flytta folk till den plats som man ville nationalisera och tvångsförflytta det folk som i realiteten var de rättmätiga boenden på platsen. Detta innebar att idag så så har den norrbottniska "nationalsjälen" mer gemensamt med den svenska än tidigare då de hellre identifierade sig med de finska österbotten.
/Dan
Dalarnas Universitet

message: Den här artikeln är rätt märklig och skulle behöva styras upp. Mängder av sakfel finns, här är några exempel:
- Pitemål (bonschka på dialekten vilket betyder "de bofastas språk" till skillnad från samernas samiska, vilka aldrig var bofasta i förindustirell tid.)
Något belägg för detta finns inte - bondska har ingen sådan innebörd, efter vad jag kunnat hitta. Se för övrigt artikeln bondska.
- Den dialekten heter pit-fint och är en mycket yngre dialekt som uppstod när svenska arbetare under industrialiseringen sökte sig upp och bosatte sig i Piteå stad och dess moderniserade svenska språk blandades med bonschkan.
SVENSKA arbetare? Är inte Piteborna också svenskar? Om inte, vad är dom då? Under industrialiseringen var för övrigt den största delen inflyttade till staden inlandsbor från norrbotten och lappland, samt västerbottningar osv.
- Efter att du läst kriterierna, varför är inte pijt och luleborna´s som folk och deras dialekter och leverne inte också ansett som minoritetsspråk och minoritetskultur? 
Hör den diskussionen verkligen hemma i den här artikeln?
- En annan frågeställning är om varför "försvenskandet" fick äga rum ända fram till moderna tider, där man berövade föräldrar av fel "kultur" deras barn "tvingad adoption" och tvingade dem att leva i fosterfamiljer eller i statilg vård?
Hur kopplar du detta till pitemål?!? Du påstår väl inte att Piteborna blev berövade sina barn pga att de talade dialekt?!?
Som sagt, det här måste styras upp. Jag vill inte radera hela artikeln, utan väntar ett tag med att ändra något. 
/MJ - pitebo och bondskatalande.
thread_title:  Va?!? 

message: Med anledning av ovanstående förklaring har jag nu ändrat texten.
/MJ
thread_title:  sagt och gjort... 

message: Finns det någon förklaring/beskrivning om vars man säger "Isi" då man menar "hos"? För som född och uppvuxen pitebo har jag aldrig hört talas om detta ord. Däremot förekommer "Nest" både i lokala pite och omnejden. 
Kan du Dan, från Dalarnas Universitet ta kontakt med mig för jag skulle uppskatta att få mer information om ditt inlägg.
Dooley 2 augusti 2007 kl. 16.45 (CEST)
--------------------------
Jag har inte heller hört det (isi) ordet, och är uppvuxen i Piteåbygden med bondskatalande föräldrar och släktingar. Borde tas bort.
thread_title:  Isi / Nest ?   / "Språkvetaren"

message: De senaste två bidragen var så slarvigt gjorda att jag såg dem som halvvägs klotter, tog bort dem och istället lade dem här. Ni som kan pitemål får gärna lägga tillbaka dessa bidrag, om de är korrekta, men då på rätt ställe i artikeln och med förklaring. 
* Pöjkschvarel/pojkschvörseln
* Sko du hava deg ejn pitpalt
/ Achird 10 december 2007 kl. 21.27 (CET)
Bra att de försvann! De är felaktiga. /MJ
thread_title:  Tillfälligt(?) bortagna ord 

message: Jag undrar över följande formulering
"På grund av Pite älvdals isolerade läge stod länge det piteälvdalska folkets språkbruk i zenit och har därför behållit den grammatiska strukturen och uttalet av många gammelsvenska ord."
Vad menas med "zenit" i detta sammanhang? Varför inte helt enkelt ""På grund av Pite älvdals isolerade läge har det piteälvdalska folkets språkbruk behållit den grammatiska strukturen och uttalet av många gammelsvenska ord." ?
/Johme
Bra idé. Ändrar det nu.  /MJ
thread_title:  Zenit? 

message: Det stör mig mycket att alla dessa ortografier som utvecklas till diverse dialekter och minoritetsmål i Sverige har stavning enbart baserat på uttalet, och som fullständigt struntat i att det skall vara etomytologiskt inkorrekt också.
Oavsett om "kött" uttalas "tjött" i Piteå, bör stavningen ändå vara med k eller kj. Det förändrar ändå inte det faktiska uttalet. Att uttala kj som tj är inte alls ovanligt, men att stava det så av den anledningen är så dumt.
Även användandet av j i stället för i i ett mål med många ei-diftonger ser inte bra ut (t. ex. ejn i stället för ein).
Kan man påverka detta på något vis?
Dessutom: "I preteritum införs ofta en vokal i slutet på orden, och ibland även med "ft". Men detta är absolut inte en regel."
De exempel som står med ft i texten, är ord som slutar med p. P och f är närbesläktade ljud, och att det kommet att bli så här är ingen "regel", eftersom att den, vad jag kan se, endast appliceras på p-ändelser.
De förslag jag skulle ha angående stavning för de ord som finns i listan här, med etomytologisk korrekthet, är följande:
B
* bórð
D
* til
* denna
* gjera
* dem
* demjen/demén
G
* góde
H
* hajna/hojna (hanja/honja?)
* heina
* hen
* henna/hedenna
I
* ig
* illt
* isi
* eta
* int
J
* ér (jer)
* ég (jeg)
* jenna
* létt (ljett)
* ér (jer)
* éder (jeder)
K
* knesnoll
* koggamoi
* koks/kox
* kweld
* kwenn
L
* linbera
* lulehasaføter
N
* nager
* nalta
* nest
* nestjerla
* nøgest, nøst
* nor
O
* órð
P
* paltswimer
* peron
R
* rakkt
* rakkel
S
* skol, sku'
* slarva
* snottron
* sonna
* skjin
* skjiten
* soin(a)
* søðer
V
* warð
* hvorfør
* hvors
* vi (vi), veð (med)
* hvure
--------------------------
SVAR (ang etomytologisk inkorrekthet):
Jag håller med om att denna problematik finns. I de bondskalexikon som finns stavar man dessutom på olika sätt (ex: jenna/jénna/jèna/ - olika stavnigar för samma ord), och jag tror därmed att man har mycket att vinna på att komma fram till en gemensam stavelseform för dialekterna. Men då bondska dialekter i regel talas av folk utan akademisk utbildning skulle dina förslag vara ganska svåra att förstå för gemene man som läser den här artikeln. 
Användandet av j i stället för i i ett mål med många ei-diftonger stör även jag mig på. Detta kan absolut ändras i den här artikleln, då det är en vanlig form av stavning även i bondskalexikon. I övrigt tror jag dock orden borde få stå kvar som de gör.
Jag bör kanske nämna lite om min egen roll här, eftersom det är jag som på senare tid "styrt upp" den här artikeln - jag är född och uppvuxen i en by utanför Piteå, med bondskatalande släkt både i pite- och lulebygden. Jag talar själv pitemål, och har deltagit i en del forskningsprojekt runt dialekterna i norrbotten. Jag är dock autodidakt i ämnet, och kan ej egentligen svara på rent grammatiska spörsmål (vet tex inte ens vad "etomytologisk inkorrekthet" betyder!). 
/MJ
Jag skulle vilja tilläga att man absolut ska försöka undvika att införa accenter. Det krånglar bara till det för de flesta och är oftast direkt onödiga. 193.44.6.146 21 februari 2008 kl. 00.18 (CET)
replies: text: Säg det till färingarna och islänningarna, "Jag fattar inte vitsen med era akuta accenter, de krånglar bara till det och är oftast direkt onödiga; Rask och Hammershaimb har förstört isländskan och färöiskan." (81.235.133.198 3 augusti 2012 kl. 20.49 (CEST))
Angående "etomytologisk" vill jag påpeka att det heter "etymologisk". Etymologi är läran om ords utveckling och ursprung. Så den etymologiska korrekthet som åberopas ovan innebär alltså att man stavar orden enligt gammal (exempelvis fornsvensk) stavning och lär ut hur de gamla bokstavskombinationerna numera uttalas i den aktuella dialekten. Färöiskan använder sig av sådan stavning. /Achird 21 februari 2008 kl. 07.42 (CET)
--------------------------

text: Numera finns en mer neutral stavning, som finns att tillgå på Wiktionary. Exempel: bórþ, hérna, dumhérna Kom gärna med synpunkter om hur stavningen kan förbättras. — Knyȝt (diskussion) 25 maj 2015 kl. 11.10 (CEST)
thread_title:  Etomytologisk inkorrekthet 

message: Jag reagerar lite på att besökare slänger in allehanda lattjo ord i ordlistan. Visst, för en som inte talar bondska är det kanske pikant att se att "knäskål" heter "knesnoll" på pitemål, men i realiteten känns det ganska onödigt att inkludera sådana ord. Ska man slänga in "poöl" (bubbla) eller "kleppspittjen" (stor spik) också, bara för att ordet är annorlunda än rikssvenska? Jag tycker inte det, för då får man sitta i flera veckor och fylla på ordlistan - pitemålet innehåller ju tusentals liknande ord. Jag yrkar därför för att vi rensar lite i ordlistan, och tar bort de där lite tramsigare orden.
/MJ
thread_title:  Onödiga ord i ordlistan 

message: Jag funderar lite över två ställen i texten:
# Om "l". Det låter som om man här beskriver ett tjockt l, som är vanligt i svenska dialekter. Stämmer detta eller hur skiljer sig i sådana fall ett pite-l från ett tjockt l?
# Då verbböjningen förklaras står det att "[d]et finns en regel för verb i presens..." men i exemplen står de standardsvenska verben i infinitiv. Skall dessa ändras till presensformer, eller skall beskrivningen ändras till "i infinitiv"? /Diupwijk 26 november 2011 kl. 14.54 (CET)
thread_title:  Om "l" och verbböjning 

message: I artikeln står nu:
replies: text: "Medan övriga norrländska dialekter kortat ner ordet "inte" till "int" har man i Piteåbygdens valt att korta ner det ytterligare, till "it" (i vissa byar "et"). Detta är unikt för just Pitebygden."
Är detta verkligen sant? Är inte (den vanligast förekommande) negationen i de traditionella norrländska dialekterna just it medan man i regiolekterna (konsekvent) har försvenskningen int? I Jämtlands dialekter och associerade regiolekter vet jag att det fungerar just så även om man kan diskutera hur pass norrländska de jämtska dialekterna är. Dessutom skulle jag vilja ifrågasätta etymologin för it; det är knappast en korruption av rikssvenska inte utan kommer väl ur ett äldre, fornnordiskt eintki vilket kan förenklas på många sätt (allt från isländska ekki till svenska inte). (81.235.133.198 2 augusti 2012 kl. 19.02 (CEST))
Också i de österbottniska dialekterna på andra sidan viken är "it" vanligt. Det är nu också att spekulera om "it" kommer från "inte" eller "ekki". En språkforskare (sign. "Jouppe") hävdar att "it" i en österbottnisk dialekt härstammar från "inte": 'ittje' härstammar till yttermera visso från norrönt ikke < ekki medan Närpesiskans 'it' härstammar från fornsvenskans inte < engti. Alltså false cognates. Källa: http://forum.skalman.nu/viewtopic.php?p=468361#p468361
replies: text: :It är också standard i älvdalen mfl. --Lundgren8 (d · b) 16 mars 2013 kl. 14.14 (CET)
thread_title:  Negationen ''it''/''et'' 

message: Carta marina: Titta på den.
thread_title:  Förklaringen till Pitä, Lulä, Umä, m.m.