Diskussion:Belägringen av Dorpat

message: Är Derpt identiskt med Dorpat? Dillinger 15 september 2007 kl. 10.24 (CEST)
replies: text: :Det stämmer bra. Se Tartu för fler olika namn på staden. Mezjuev 15 september 2007 kl. 10.26 (CEST)
replies: text: ::Artikeln bör byta namn med användande av den svenska stavningen Dorpat. Dorpat är det namn som staden blivit benämnd genom tiderna i Sverige - "Derpt" känner inte många till och används inte i Sverige Wvs 15 september 2007 kl. 10.52 (CEST)

message: Vem är han? Jag hittar ingen med namnet Skytte i tiden eller SKytte med K i förnamn. Frederico 15 september 2007 kl. 12.52 (CEST)
replies: text: Hans namn stavas "К. Шютте" på ryska, transkriberas i så fall som "Sjutte". Det närmaste jag kommer på som skulle kunna vara ett vettigt svenskt ord är "Skytte". Men det kan förstås vara något helt annat. Svårt med transkriptioner emellanåt. Mezjuev 15 september 2007 kl. 14.46 (CEST)
replies: text: :En Googlesökning gav mig en träff - hans namn var överste Carl Gustaf Skytte. Därav det ryska "K" för Carl. Mezjuev 15 september 2007 kl. 14.50 (CEST)
replies: text: ::Följande länk ger lite men inte för mycket information om denne Skytte:

text: ::Enligt NE fanns det två söner till en halvbror till Johan Skytte som adlades till Skytte 1648 respektive 1651. Dessa släktgrenar dog tydligen ut med deras söner, bland vilka sedermera generalen Carl Gustaf Skytte (1647 - 1717) var en av dem. Håkan Nilsson adlades ju 1645 5/5, hur hänger detta ihop? Detta borde ju betyda att Nils Bengtsson hade minst tre söner? Räknas dessa personer som adlades 1648 och 1651 som syskon till den adlade eller som adlade själva? Om det sistnämnda gäller borde de väl redan funnits med i Elgenstiernas ättartavlor redan från början eller?

text: ::Vet inte var man kan få tag i mer info om honom. Mezjuev 15 september 2007 kl. 15.01 (CEST)
thread_title: K Skytte

message: Sifferuppgifterna som ges är ganska fantastiska, t.ex. detta att Dorpat skulle ha haft en garnison på 5 000 man och att av dessa 2 000 skulle ha stupat under belägringen. Carl v. Rosen återger i sin "Bidrag till kännedom om de händelser...", del 2:2, s. 155 en tabell från september 1703 där garnisonen anges till 2 700 man. Som jämförelse kan nämnas att den väsentligt viktigare fästningen Narva i början av juni 1704 hade en garnison av 5 113 man. 
Aldrig så många ryska "källor" hjälper inte, speciellt inte eftersom dessa böcker förmodligen har hämtat sina uppgifter från någon annan, äldre rysk skrift. H. Palli ger i sitt verk om kriget i Estland åren 1701-04 några exempel på vilka siffror som förekommer i litteraturen och där finns även 5 000 - tagen från vol. III av "Pis'ma i bumagi", s. 105-106 där tsaren i ett brev berättar om triumfen.
Skildringen är alltså väldigt "rysk". Författaren tycks inte alls ha funderat över om han inte borde studera även svenska skildringar, exempelvis kommendanten Skyttes tryckta dagbok, innan han satte igång att skriva.
replies: text: Var så god och ändra artikeln. /Pieter Kuiper 20 september 2008 kl. 23.00 (CEST)
Helt fel med stupade. Ryssarna förlorade 2000, svenskarna 800 män. Även sovjetrysk historiker Heldur Palli bekräftar detta-se Palli, H. Mezdu dvumja bojami za Narvu. Tallin, 1966.
thread_title:  Styrkeförhållanden och förluster