Wikipediadiskussion:Ansökan om administrativ behörighet/Arkiv 2016

message: Vid ett nyligen genomfört administratörval så har diskussioner uppstått om diskussionsavsnittet i AAB, vilket ledde till flyttande av diskussionen hit och hit. Några egentliga riktlinjer har jag inte kunnat uppfatta på AAB, annat än uppmaningen "Var saklig och följ Wikipediaetiketten i alla diskussioner".  skrev här att "Detta borde formuleras i någon etikettsriktlinje." Därför tar jag upp det här och även av eget intresse. På förekommen anledning anser jag att det borde finnas en uppmaning på AAB om att diskussioner vid val av administratör bör föras på AAB. 
Vad anser ni andra om diskussionsavsnittet vid val av administratör? --Allexim (diskussion) 1 april 2016 kl. 18.52 (CEST)
replies: text: Jag anser att alla ska få prata om vad de vill som händer på Wikipedia privat med antingen vänner och/eller andra wikipedianer. Är man väldigt aktiv och diskuterar Wikipedia och vad som händer här dagligen blir det naturligt att även prata om administratörsval. Argumentet att det kan lika gärna föras öppet på wikin köper jag inte, för alla personliga reflektioner passar inte att publicera offentligt och ibland vill man "bolla" med andra innan man slutligen kommer fast till en bestämd ståndpunkt. Att ändra sin röst på AAB ser jag alltid som ett misslyckande. Ska man rösta så ska såväl röst som motivering vara genomtänkt och man ska verkligen ha bestämt sig. Att vela och ändra sig ger ett ostabilt intryck. Obelix (diskussion) 1 april 2016 kl. 19.00 (CEST)
replies: text: :: Om du vill ha ett maxtak på hur många gånger man får lov att ändra sig vid valet så är det en annan debatt som bör föras på ett annat ställe. --Allexim (diskussion) 1 april 2016 kl. 19.14 (CEST)

text: :Jag bedriver aldrig några diskussioner om andra användare genom e-post eller liknande, men att försöka förbjuda eller avråda från detta uppfattar jag som meningslöst. En del användare kommer med säkerhet att fortsätta att göra detta, även om det inte, som i det nu aktuella fallet, tillkännages att sådana diskussioner förekommit. /Annika (diskussion) 1 april 2016 kl. 19.10 (CEST)
replies: text: ::+1 på Obelix åsikter kring med vem och hur man ska få prata. --افيراتير (diskussion) 1 april 2016 kl. 19.12 (CEST)
replies: text: ::::+1 från mig också. //Romulus74 (diskussion) 6 april 2016 kl. 23.06 (CEST)

text: :::Jag har suttit i wmse styrelse, och då diskuteras mycket som kan påverka wikipedia. Där har jag träffat många nya wikivänner. Jag har dessutom varit väldigt engagerad att försöka engagera fler som redigerar, bla via min privata facebook. Detta, och att jag försöker hjälpa nya, gör att jag ofta pratar wikipedia privat. Det är omöjligt att skriva upp alla samtal här som jag har för att ni ska veta det. Jobbiga diskussioner, vilket jag varit inblandad i mycket inför valet, påverkar min familj på det sättet att jag skriver mycket. Om jag då inte berättar för dem vad det handlar om så gör jag fel (för familjefriden), men det behöver jag inte säga var gång till er. När det handlar om val och så brukar jag inte diskutera det med andra. Det är inte viktigt för mig. Dock så kan jag se folk som byter åsikt mitt i ett val, vilket ofta kan bero på vad som kommer fram i diskussionerna... Även jag har bytt åsikt. Det kan dock lika ofta bero på privat diskussion, det vet vi inte, bortsett från att Obelix var öppen med det. Vad vi än kommer fram till hör så finns det inget övervakningssystem som kan hindra andra från att prata med varandra... Adville (diskussion) 1 april 2016 kl. 19.28 (CEST)
replies: text: ::::Jag har viss, märk viss förståelse för att det kan betraktas som olämpligt om flera etablerade användare diskuterar inbördes inför ett adminval, men i praktiken är det omöjligt att beivra det. Hur skulle det gå till? Genom ett angivarsystem? Dessutom måste väl ändå wikipedianer, som kanske träffat varandra på wikifikor, få kommunicera med varandra utan att vi lägger oss i vad de talar om? Att lägga upp regler för en konversation som vi inte kan kontrollera verkar inte bara dödfött, utan kan också i sin förlängning leda till att respekten för regler som vi kan (och kanske rentav bör) kontrollera går förlorad. / TernariusD 1 april 2016 kl. 19.56 (CEST)
replies: text: ::::: Min spontana reaktion gick, som jag redan skrivit i min användardiskussion, i samma riktning som s. Vid närmare eftertanke kom jag dock fram till att man måste kunna kommunicera via e-post om detta, precis som man ofta gör i andra känsliga ärenden. Det gör även jag ibland. I praktiken är också röstvärvning omöjlig att förhindra, men där bör det finnas ett gentlemen's agreement om att det ägnar vi oss inte åt. Jag skulle också gärna se någon form av samtal kring hur man kan förlora sin status som etablerad användare genom inaktivitet. Det är dock inget som kan bli aktuellt i denna röstomgång. Eventuella riktlinjer som kommer ut av denna diskussion kan inte heller gälla förrän i de val som avslutas efter halvårsskiftet. Tostarpadius (diskussion) 1 april 2016 kl. 20.28 (CEST)
replies: text: :::::::Frågan om inaktivitet tänkte jag öppna i en ny rubrik, eller du? Men ville inte kapa denna diskussionen... Adville (diskussion) 1 april 2016 kl. 20.44 (CEST)
replies: text: :::::::: Var snäll och gör det, tack. Det blir så rörigt annars. Kapning trasar sönder diskussionen och bör undvikas. --Allexim (diskussion) 1 april 2016 kl. 21.07 (CEST)
replies: text: ::::::::: Det var aldrig min avsikt att det skulle diskuteras i denna tråd. Det är dock den enda ändring i regelverket jag ställer mig bakom. Tostarpadius (diskussion) 1 april 2016 kl. 23.18 (CEST)

text: ::::::Vi kan givetvis aldrig tvinga någon/några att inte diskutera valet via ex. e-post, men man kan ha en riktlinje med önskemål/uppmaning om att inte göra det. Därför är det viktigt att använda ordet "bör" i texten. --Allexim (diskussion) 1 april 2016 kl. 21.10 (CEST)
replies: text: ::::::: Som Ternarius, Tostarpadius, m.fl. Vi kan inte ha regler vi inte har en chans att hålla koll på om de bryts, varken i skall- eller börform. Varför skall vi reglera hur människor väljer att kommunicera? Vanliga etikettsregler är fullt tillämpbara här, vi behöver inte specialreglera. --MagnusA 1 april 2016 kl. 21.32 (CEST)
replies: text: ::::::::Varför finns disk.avsnittet med öht? antingen röstar jag för, med motivering; mot, med motivering eller (vilket jag anser helt meningslöst i sammanhanget) neutral, med motivering. Disk. avsnittet lockar snarare till onödiga konflikter mellan dessa tre block. Ymer (diskussion) 1 april 2016 kl. 21.44 (CEST)
replies: text: ::::::::: Ibland används det när man har någon fråga till den som är nominerad. /NH 1 april 2016 kl. 21.49 (CEST)
replies: text: ::::::::::Jag är väldigt skeptisk till att rösta neutralt - har du ingen åsikt kan du låta bli att rösta. Angående diskussionsavsnittet anser jag att det är tillrådligt, till exempel Hangsna använde det på ett föredömligt sätt i den senaste omröstningen om Tostarpadius. Man kan inte förbjuda oss fria människor att kommunicera med varandra om Wp och dess funktioner utanför själva uppslagsverket - jag betraktar det som förföljelse att ens försöka. Lantgård (diskussion) 1 april 2016 kl. 21.52 (CEST)
replies: text: :::::::::::Då missade du hela budskapet. ATT disk.avsnittet finns med, uppmuntrar till en disk. på den sidan. Inget förbud, alltså, utan snarare vad som är lämpligt. En disk. bör föregå ett röstade, inte kopplas ihop på samma sida och göra förfarandet infekterat. Ymer (diskussion) 1 april 2016 kl. 21.56 (CEST)
replies: text: ::::::::::::Ibland finns det ett behov av diskussion, så att ta bort disk.avsnittet ser jag som helt främmande. Att det sedan lätt kan bli infekterat är en annan sak, men ibland behövs det...Obelix (diskussion) 1 april 2016 kl. 22.01 (CEST)
replies: text: :::::::::::::Jag tycker att man måste se positivt på att vi människor kommunicerar med varandra, stöter och blöter frågor, utbyter åsikter, bollar idéer, etc. Det gör vi dagligen i familjen, i politiken, i föreningslivet, så varför inte här? Jag vill snarare uppmuntra till att ta kontakt med andra användare för att diskutera wp-frågor. Man kan ha fått saker och ting om bakfoten, Man kan ha skrivit saker i en diskussion som uppfattas annorlunda än man tänkt sig. Diskussionerna på diskussionssidorna blir ofta för långa och mångordiga med många inblandade och därtill hetsiga och otrevliga. Se positivt på att vi kommunicerar med varandra. Det ger i längden bättre och mer genomtänkta beslut. Rex Sueciæ (disk) 1 april 2016 kl. 23.56 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::Även om jag själv aldrig kommer att ange någon e-postadress eller delta i wikiträffar, så sympatiserar jag med det Rex Sueciæ skriver. Men när det gäller att påverka andras röster vid adminval, så tycker jag ändå att det behövs en riktlinje mot att det kan ske någon annanstans än i den vidhängande diskussionen. Vi har flera andra riktlinjer som inte går att kontrollera efterlevnaden av, så det argumentet håller inte. Kalla inte på förstärkning är en sådan riktlinje som inte kan kontrolleras om det sker med mejl eller IRL. En tyngre riktlinje är förbudet mot marionetter. De flesta IP-kontroller ger inget resultat. En anledning till det är att det är lätt att skaffa nya konton utan att avslöja sig. De som är intresserade av att ha marionetter kan tekniken. /Ascilto (diskussion) 2 april 2016 kl. 15.42 (CEST)
replies: text: :::::::::::::::+1 på Rex Sueciæs åsikt och +1 på Asciltos åsikt, som att vi kan aldrig kontrollera om riktlinjen "Kalla inte in förstärkningar" efterföljs. Ändock finns denna riktlinje, som en moralisk vägledning. Därför behöver vi även en riktlinje för diskussionsavsnittet för adminval. --Allexim (diskussion) 2 april 2016 kl. 16.10 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::::Mja, om det plötsligt börjar dyka upp icke-aktiva eller nyreggade medlemmar i en diskussion eller omröstning så märker vi nog vad som har skett. Däremot går det inte alltid att ta reda på vem som kallat på dem. Riktlinjen behövs ändå, inte minst för att motivera de borttag av inlägg som brukar ske. / TernariusD 2 april 2016 kl. 17.36 (CEST)
thread_title:  Riktlinjer om diskussionsavsnittet vid val av administratör 

message: Det finns några saker som jag skulle vilja styra upp när det kommer till omröstningsdiskussionen. Observera att jag inte vill på något sätt sätta stopp för någon diskussion, bara styra upp var de olika typerna av diskussioner förs. Vissa diskussioner hör hemma i omvalsdiskussionen, vissa på omröstningens diskussionssida, vissa saker här, på de röstandes diskussionssidor eller på Bybrunnen. Vill man diskutera på Wikiträffar eller mejl är det en helt annan diskussion som samtidigt förs i en annan tråd här ovan. En omröstning förs under begränsad tid och dess diskussion bör upplysa oss om varför vi bör stödja eller rösta emot användaren, inte fyllas med vad de röstande tycker om varandras åsikter och hur de skaffat dessa.
;Frågor som kan/bör diskuteras
# Frågor till användaren om hur hn avser använda verktygen
# Frågor till användaren om händelser som kan påverka hur du och andra röstar
# Användaren uppmuntras att svara på ovanstående frågor, men är inte skyldig att göra så
# Information till andra användare som kan påverka hur vi röstar
# Diskussioner om det som framkommit under ovanstående punkter eller i någons kommentar är välkomna att föras här. Se dock punkt 3 i nedanstående stycke
;Frågor som inte bör avhandlas i diskussionsavsnittet
# Diskussioner om huruvida en användare har rösträtt eller inte. Det ska diskuteras (om det behövs alls) på omröstningens diskussionssida eller här om frågan är av mer principiell natur
# Diskussioner om det är rätt att rösta emot/för på grund av upplevd nivå av inaktivitet. Om vi ska ha en inaktivitetspolicy bestäms det bättre på andra ställen än i omvalsdiskussionen. Det är dock inte fel att upplysa i sin kommentar eller i diskussionen att man har sådana bevekelsegrunder för sin röst
# Diskussioner om användares motiv till att rösta för eller emot. Om bevekelsegrunden i sig behöver diskuteras så är det fritt fram för det. Men principiella diskussioner om huruvida det är rätt att rösta för eller emot på olika grundvalar hör inte hemma här
* Vi kan uppmuntra användare att motivera/förtydliga sina ställningstaganden, men vi kan inte kräva att de gör så
* Vi kan inte kräva att andra användare ska ta intryck av saker som framkommit ur subjektets historik. Det vi röstar om är de kommande 12-13 månaderna, inte historiken
Synpunkter?! -- Innocent bystander 2 april 2016 kl. 09.18 (CEST)
replies: text: Det finns en principiell problematik kring detta och det är den generella frågan om hur detaljerade våra riktlinjer bör vara. Jag lutar åt att dessa preciseringar inte behövs, men jag ställer mig bakom innehållet i dem. Tostarpadius (diskussion) 2 april 2016 kl. 09.44 (CEST)
replies: text: : Jag anser att omröstningsdiskussionerna bör begränsas till ett minimum. Egentligen behövs bara en röst - ja, nej eller neutral. Den som känner behov av det kan kanske även formlera en liten röstförklaring. Och dessutom bör det finnas utrymme för att ställa konkreta frågor till kandidaten, men de bör inte få sväva ut till längre meningsutbyten. Och vi bör absolut undvika att två röstberättigade som båda lägger sina röster i valet använder röstningssidans diskussionsrubrik för meningsutbyten sinsemellan. Lindansaren (diskussion) 3 april 2016 kl. 11.14 (CEST)
replies: text: ::Jag tycker i och för sig att vi normalt är onödigt känsliga vid diskussioner och kombattanterna har en ofta en vana att hojta personangrepp, istället för att ignorera personangreppet, och icke-kombattanter är ofta onödigt snabba att "dra streck". Det är inte sällan den känsligheten som skapar dramat.

text: ::Med det sagt kan jag tycka att Innocent Bystanders mening En omröstning förs under begränsad tid och dess diskussion bör upplysa oss om varför vi bör stödja eller rösta emot användaren gott kan ligga under rubriken "Riktlinjer för röstning" eller egen rubrik "Diskussion". Om inte annat så som en påminnelse av detta självklara som ju faktiskt redan har konsensus.--LittleGun (diskussion) 3 april 2016 kl. 11.28 (CEST)
replies: text: :::Ja, något nytt vill jag inte införa, bara förtydliga vad vi redan har. Som NH sa i ett nu borttaget inlägg så är >90% av omröstningarna okontroversiella och passerar utan att vi behöver bekymra oss alls. Men om man räknar bort omröstningar som berör lovande rookies, så är det mer regel än undantag att en emot-röst med kommentar gör att det blir replikskiften mellan olika röstande som inte för omröstningen vidare, utan bara stör. Att vi efter alla dessa år inte har lärt oss att det är tillåtet att ha olika kriterier för hur man röstar tycker jag är särskilt problematiskt. -- Innocent bystander 6 april 2016 kl. 08.51 (CEST)
thread_title:  Vad bör diskuteras var 

message: I  val dök det upp en inaktiv användare efter 5 månader, lade en nej röst, men inte mer. Jag hävdar att om man varit inaktiv så länge , eller gjort under 5 redigeringar på den tiden, så har man ingen koll på hur den man röstar på har utvecklats. Vi har en spärr för nya användare, borde vi inte ha en spärr för inaktiva också för att få rättvisa röster (Här blev det två nejröster från inaktiv eller nästan inaktiv användare, det motsvarar 6 nya ja-röster...) vad tycker gemenskapen om en inaktivitetsspärr? Adville (diskussion) 2 april 2016 kl. 18.14 (CEST)
replies: text: Måste man inte då definiera "inaktiv" kvantitativt? I så fall I så fall räcker det med att se till att hamna på rätt sida gränsen. Hur hantera de som läser mycket men redigerar lite? Läsare kan mycket väl ha tillräckligt god koll på potentiella kandidater? Är det överhuvudtaget ett problem vi måste ha "regler" om? Som vi inte kan lösa från fall till fall? Eller är det krasst att Ts val fick "fel resultat"... --MagnusA 2 april 2016 kl. 18.21 (CEST)
replies: text: :Jag är helt enig med MagnusA. Man behöver knappast skriva för att hänga med i svängarna. Lantgård (diskussion) 2 april 2016 kl. 18.25 (CEST)
replies: text: ::Det finns en fara som jag ser det med de inaktiva och det är inte någon av de problem Adville nämner. Det handlar snarare om att vi ibland har dålig koll på om nya stjärnskott är användare som tidigare lämnat oss, varit borta ett tag och sedan kommer tillbaka med nytt användarkonto. Det är inget kontroversiellt i sig att skapa nytt konto när man vill ta nya tag, men det kan fresta att rösta dubbelt när man ser något/n i AAB man inte vill ska gå igenom. Ponera att tex Lavallen kom tillbaka och lade en röst bredvid min? Jag tror tex inte de nykomlingar vi har omkring oss skulle se något problem med det. -- Innocent bystander 2 april 2016 kl. 18.33 (CEST)
replies: text: :::Det har hänt förr att användare plötsligt återkommit efter ett halvår för att enbart rösta emot i ett adminval. En slump? Knappast. Det är personer som har återgått till ett nytt konto, men som "återinträder" under gammalt användarnamn för att göra sin röst hörd. Det kan också vara fråga om negativ röstvärvning, att folk upplyser via t.ex. mejl om att en viss användare kandiderar. Oavsett vilket är det otroligt fult. Obelix (diskussion) 2 april 2016 kl. 18.37 (CEST)
replies: text: ::::Det är lika illa om det är positivt röstvärvande, eller positivt röstande i allmänhet. Annars resonerar jag som MagnusA, om det finns en gräns så kan man ju bara hålla koll och göra "det som krävs" med någon liten redigering här och där.

text: ::::Tanken i Advilles inlägg är helt klart bra men det är mycket svårt att efterleva det. /Hangsna (diskussion) 2 april 2016 kl. 18.51 (CEST)
replies: text: :::::Där håller jag inte riktigt med. Röstvärvning är alltid fult, men att bevaka wikin och rösta för en användare även om man är inaktiv ser jag som OK. Men det äventyrar våra valregler om användare här sätter i system att återkomma enbart när en viss användare kandiderar för att rösta emot när gränsen är så hög som 75%. Vitsen med att åter få kandidera är ju att andra ska bilda sig en ny uppfattning om ens lämplighet som administratör. Tycker man att någon alltid varit lämplig så är det sin sak, men har man varit emot blir det en annan sak, enligt min mening. Obelix (diskussion) 2 april 2016 kl. 18.55 (CEST)
Oavsett om inaktiva konton som röstar är gamla konton, marionettkonton eller köttmarionetter så är det problematiskt. Jag vet ingen enkel lösning men det finns saker man kan göra åt det. Frågan är då om det är värt det när det är så pass få ens misstänkta fall och det skulle krångla till regelsystemet samt vara relativt enkelt att kringgå. En möjlighet är att kräva någon redigering inom någon period innan ett aktuellt val så att kontot som röstar inte är värvat just under ett pågående val och också är ett aktivt konto. Som sagt är det enkelt att kringgå genom att göra en redigering då och då samt få fall så det kanske inte är värt det även om det skulle vara relativt enkelt att upprätthålla på samma sätt som att nya kontons röster tas bort. Och då krävs det iaf lite planering mer än att bara under ett var slänga en extra röst. Om någon mer är för så är mitt förslag att man måste ha gjort minst en redigering under en tremånadersperiod före ett val för att få rösta. --افيراتير (diskussion) 2 april 2016 kl. 19.40 (CEST)

text: Stöder förslaget! Obelix (diskussion) 2 april 2016 kl. 20.25 (CEST)
replies: text: :Nej. Jag håller med  ovan, samt: Jag ogillar starkt att inaktiva röster påverkar ett val, men med regler som dessa kommer vi fram till att användare faktiskt har vissa plikter och det är ett sluttande plan. Det här är inte ett så stort problem att vi behöver regler om det. P.s. OM det ska införas så måste det gälla såväl för som emot. Antingen får man rösta, eller också får man inte rösta. D.s. //Romulus74 (diskussion) 2 april 2016 kl. 20.47 (CEST)
replies: text: :: Även om jag delar  uppfattning att motröster är mer problematiska, helt enkelt därför att de väger så tungt, måste det givetvis gälla oavsett hur man ställer sig. Kommer någon in och placerar sig som neutral är det givetvis inte något att ta tag i, men annars bör det regleras, enligt min mening. Nu hängde det inte på en röst, så :s undran om det är utgången av mitt val som föranlett förslaget är det en icke-fråga som vi kan lämna därhän. s påpekanden om vad det möjligen kan handla om är tankeväckande. Så långt har jag aldrig tänkt. Jag stöder s förslag. Tostarpadius (diskussion) 2 april 2016 kl. 20.59 (CEST)
replies: text: :::Som Romulus. Det finns många exempel där emotröster känt olustiga men det brukar lösa sig genom en större volym för röster dyker upp samma omröstning eller en senare. Själv reagerade jag en del på röstningen om Lurifax, som ju till del avgjordes av de mindre aktiva som inte märkt användaren då denna varit med bara någon månad, då röstarna själva inte varit inne (men det löser ju säkert till nästa gång, med längre närvaro). Yger (diskussion) 2 april 2016 kl. 21.04 (CEST)

text: ::  Jag håller inte med. Visst, ingen användare har plikter, men för förvänta sig ha möjligheten att rösta tycker jag att man på ett eller annat sätt ska vara synkligt aktiv på Wikipedia. Averaters förslag handlar om minst EN redigering inom tre månader från ett val man vill rösta i. Jag tycker att s förslag är fullt rimligt och det är knappt man kan kalla det för krav överhuvudtaget. Ribban är satt såpass låg att alla som vill kunna rösta kommer kunna göra det, förutom de som är helt inaktiva och bara vill påverka adminvalen. Väljer man att inte vara aktiv på Wikipedia, precis som man väljer att inte betala medlemsavgiften i en förening eller uppdatera sin bostadskö, väljer man bort vissa förmåner. dnm (d | b) 2 april 2016 kl. 21.09 (CEST)
replies: text: :::Regeln kan inte ens vara så enkel som den föreslås ovan om den ska fungera:

text: :::*Räcker det att man gör en redigering dagen innan man röstar? Förmodligen vill ni inte det, alltså måste vi lägga till inom tre månader, men inte inom de senaste 8 dagarna.

text: :::*Får man redigera i vilken namnrymd som helst? Förmodligen får man inte det, får då kan man klara aktivitetsgränsen på att gå in och rösta i alla val, men inte göra något annat. Alltså behöver regeln förtydliga vilka redigeringar som anses ok.

text: :::*Vi har användare som inte är vidare aktiva här, men jätteaktiva på andra wikis. Räcker det att vara aktiv på ett systerprojekt? Förmodligen inte, för då straffas inte en av de regeln skapas för att straffa ut.

text: :::Jag har själv haft långa perioder av inaktivitet, men har kollat in min bevakningslista, samt metasidor med jämna mellanrum. Att inte redigera betyder inte säkert att man inte vet vad som pågår. Med en sån här regel skulle jag då vara tvungen att komma ihåg att göra en redigering var tredje månad för att vara en "första klassens användare". Vi har röstat igenom administratörer som inte använt verktygen på hela perioden. Är det fortfarande ok? Vi har röstat igenom administratörer som inte redigerat - utöver att begära att bli omvalda - på 3 månader. Ska man verkligen få fortsätta göra så om man inte är betrodd att rösta? Nej, det här blir början på att användare vill ha in pliktkrav både här och där och en så stor förändring av projektet vill jag inte se.//Romulus74 (diskussion) 2 april 2016 kl. 21.27 (CEST)
replies: text: :::: Som jag förstår krävs att man är etablerad för att få rösta och att man är aktiv (dvs. gjort en redigering inom tre månader från det valet man har rösträtt i), däremot startar valet 1 april och jag gör en redigering 2 april så får jag inte rösta i valet. Gjorde jag däremot redigeringen 31 mars så har jag rätt att rösta i valet som startar 1 april. Detta är synnerligen okomplicerat och enkelt att följa upp (en knapptryckning bort) men återigen förvånas jag över motstånd mot till och med enkla och harmlösa saker som är fullt rimliga. Det råder något form av kroniskt tillstånd av motstånd mot förändring hos "gemenskapen" (och att förhindra troll, dubbelröstning, konflikter och dylikt). dnm (d | b) 2 april 2016 kl. 22.13 (CEST)
replies: text: :::::Vilka troll, dubbelröstningar, konflikter och dylikt stoppas av det här regelförslaget? --MagnusA 2 april 2016 kl. 23.01 (CEST)
replies: text: :::::: De flesta, skulle jag tro. Alla som kan misstänkas ha blivit uppmärksammade på omröstningarna av någon annan eller som bevakar dem aktivt men i övrigt lämnat projektet. Tostarpadius (diskussion) 3 april 2016 kl. 01.13 (CEST)

text: Emot av två skäl. Dels har jag aldrig sett en omröstning där misstänkta marionetter faktiskt påverkat utgången, dels leder mer detaljreglering till mer trollande och mer konflikter, inte mindre. Vi har en regel om att man ska vara känd i wikigemenskapen – den fungerar utmärkt. Kanske fungerar den så bra att man ibland glömmer bort att den finns, av det skälet att den nästan aldrig vållar några bekymmer. /NH 2 april 2016 kl. 21.35 (CEST)
replies: text: : Jag tycker NH talar klokt. Matanb (diskussion) 2 april 2016 kl. 21.47 (CEST)

text: Jag är absolut emot. Har man en gång blivit etablerad så ska aktivitetsnivån inte spela någon roll. Ifall det är marionettröstning som misstänks så ta i så fall upp det på WP:BIP. /ℇsquilo 3 april 2016 kl. 10.29 (CEST)

text: Som NH och Esquilo. Detaljstyrning fungerar ingenstans mot trolleri och konflikter. Däremot är paragrafer utmärkta vapen att dunka i huvudet på varandra under trollande och konflikter.--LittleGun (diskussion) 3 april 2016 kl. 10.49 (CEST)
Observera att jag startade denna diskussion efter tostarpadius val, för att det inte skall påverkas av denna diskussionen. I detta valet råkade det gälla användare som röstade mot. Att man då tolka det som att jag bara menar motröster förstår jag inte. För att vara tydlig: det gäller både för och emot, därav rubriken. Vilken användare som är aktiv på enwp, det vet inte jag. Jag röstar inte där, fast jag gör lite redigeringar då och då. Jag anser mig inte vara tillräckligt aktiv eller insatt i deras procedur. Nu gäller det svwp. En redigering de senaste tre månaderna i artikel eller diskussion är inte mycket krav. Det är ju inget tvång attt rösta, men röstar man så skall man ha viss aktivitet. Hur skall vi veta om någon sitter och kollar alla diskussioner utan att skriva? Det går inte, men att se om någon redigerar ibland det går att se. Inget stort krav. Glömmer man redigera på tre månader så har man nog heller inte riktigt bra pejl på hur användare utvecklas heller, och då kanske man inte skall rösta. Så averaters förslag låter bra. Adville (diskussion) 2 april 2016 kl. 22.46 (CEST)
replies: text: :Jag är också emot att detaljstyra det hela. Vi kan inte veta hur pass insatt en person är när den lägger rösten. Inte ens om man sitter på wikin varje dag och bidrar betyder det att man har koll på alla användare. Personligen väljer jag att inte rösta, för etablerad är jag väl som fd. admin, men det räcker inte att titta in här då och då som det varit de senaste åren för att jag ska känna mig trygg med var min röst skall landa i de fall där det inte är uppenbart om personen är lämplig som administratör, och i övriga fall så spelar ju inte en till stöd-röst någon roll. Jag har väl i sort valt att hålla mig neutral i de flesta meta-spörsmål jag sett också, men just detta kände jag att jag ville ge min syn på saken som en inte särskilt aktiv wikipedian. GameOn (diskussion) 5 april 2016 kl. 21.13 (CEST)
thread_title:  Ta bort rösträtten för inaktiva 

message: Det vore nog bra om rösträtten tydliggjordes på något sätt, men jag inser samtidigt att det är svårt. Då tycker jag att det är betydligt mer angeläget att se över 75-procentsregeln. Jag skrev så här på  diskussionssida efter hans senaste kandidatur: "Jag delar också kritiken mot 75-procentsregeln, som i praktiken ger opponenterna tre gånger starkare röststyrka än de som stödjer en kandidat. Med det följer att den som väljer att använda sin tre gånger starkare röst (istället för att vara neutral eller låta bli att rösta helt) tar på sig ett speciellt ansvar, både gentemot kandidaten och alla andra som ger den sitt stöd." Jag tycker helt enkelt att adminuppgifterna inte är av den karaktären att det är motiverat att ge opponenter tre gånger starkare röst än dem som ger stöd i en omröstning. Vi ska uppmuntra olikheter och skilda synsätt. Våra administratörer, och de aktiva som vill kandidera, bör därför inte vara så konforma i sina ageranden att de antingen väljer att inte kandidera eller agerar med rädsla att inte bli omvalda. Och vad gäller T finns det dessutom anledning att minnas att han i nuläget inte är administratör och inte heller har varit det under flera år. Hans lämplighet prövas alltså på förväntningar (eller farhågor), inte sakligt utfall när det gäller handhavande av adminverktyg. Och då är det emå ganska märkligt att just nej-rösterna ska ha så mycket högre värde än ja-rösterna. Lindansaren (diskussion) 3 april 2016 kl. 11.31 (CEST)
replies: text: Vad är nytt jämfört med tidigare gånger dtta kommit upp? Dessa rop på regeländringar som brukar kommer efter Tostapadius val? --MagnusA 3 april 2016 kl. 11.40 (CEST)
replies: text: : Inget är nytt. Dålig regel tidigare = dålig regel idag. Lindansaren (diskussion) 3 april 2016 kl. 11.44 (CEST)
replies: text: ::"Tillräckligt stort stöd" eller samförstånd om att vi kan släppa vissa tekniska vertyg till en viss användare är väl en bra regel? Även om det kan formuleras ur en negativ synvinkel beroende på syfte. Vissa får inte tilläckligt stort stöd (för många emot) vilket förstås ogillas av de som stödjer.  --MagnusA 3 april 2016 kl. 11.52 (CEST)
replies: text: :::: Men , varför är just 75 procent "tillräckligt"? Det finns inget självklart mått på "för många emot". Det beror helt på sammanhanget. Så - varför inte 25, 50, 67, 80 eller 100? Siffran är egentligen inte det intressanta. För ytterst handlar det om i vilken mån som vi anser att ett visst ställningstagande, dvs en viss typ av röst i en omröstning (för det är en omröstning, inte en lösare bedömningsprövning), ska vara mer värt än ett annat ställningstagande. Lindansaren (diskussion) 3 april 2016 kl. 12.20 (CEST)

text: :::Nu röstade jag emot i Tostarpadius fall. Det är mycket sällan jag röstar emot. Jag tycker att regeln är bra. Visst kanske ribban kan sänkas till 2/3 (vilket jag tror är vad Tostarpadius förespråkar). Men dels är det lite jobbigare att rösta mot och de allra flesta omröstningar genomförs med ingen eller någon enstaka motröst. Därför kan jag tycka att det finns poänger att en motröst räknas som tre, eller om de ska räknas som två. Adminkåren kunde vara mer heterogen, men jag tror inte att de som hittills fått mycket motröster i första hand skulle göra den mer heterogen.--LittleGun (diskussion) 3 april 2016 kl. 11.58 (CEST)
replies: text: ::::Hade det varit cirka 70-80 användare som alltid röstar i adminval hade det inte varit några problem med kravet på 75% stöd, men problemet är att så få röstar att de som röstar emot knappast är representativa för vad gemenskapen som helhet tycker. Obelix (diskussion) 3 april 2016 kl. 12.02 (CEST)
replies: text: :::::Jag tycker det är bra som det är. I fall där någon röstar emot så blir det oftast fler som stödjer om de verkligen vill stödja medan jag samtidigt tror att färre röstar mot "om de ser att det inte behövs" även om de anser det bör röstas emot, då avstår nog fler från att rösta. I övrigt är det väl alltid bra att fler röstar. /Hangsna (diskussion) 3 april 2016 kl. 12.05 (CEST)
replies: text: ::::::Administratörerna har när allt kommer om kring ganska omfattande befogenheter här på Wikipedia med befogenhet att blockera andra användare och dölja redigeringar, därför bör administratörerna ha stöd av de flesta aktiva användare för att undvika ideliga konflikter. Om man inför enkel majoritet i administratörsval skulle det givetvis innebära att man i praktiken blev vald även om 49 % av de röstande röstat emot. Jag upplever att "valdeltagandet" är tillräckligt bra för att ge en rättvisande bild av vad gemenskapen tycker (även om folk ibland är onödigt långsinta och oförlåtande). Tycker då 49 % att man inte bör bli administratör så är man antagligen inte heller rätt person, det är ju inte heller en rättighet att bli administratör. Rasmus 28 3 april 2016 kl. 12.10 (CEST)

text: Jag tycker det är relevant att se över spärren och uppskattar att Lindansaren lyfter frågan. Jag har flera gånger fått erfara att det i argument från administratörer till varför de är så passiva, att det finns en rädsla att städa och ta ställning i konflikter på grund av hur osäkerheten kring hur det kan komma att påverka deras adminval. Det är en dålig wikipolitik. Regeln som idag är, där emotrösterna väger såpass tungt, skapar incitament för en räddhågsenhet och undfallenhet som drar ut på konflikter, men även för ett grupptänk som skadar valprocesserna. Det finns skäl att titta över AAB-reglerna i flera led för att skapa en bättre struktur i det hela. dnm (d | b) 3 april 2016 kl. 12.42 (CEST)
replies: text: : Enkel majoritet anser även jag vara för svagt stöd. Det bör vara en kvalificerad majoritet. I de allra flesta sammanhang räknas två tredjedelar som en sådan. Det stödet har jag fått i alla avslutade omröstningar, även den senaste. Men givetvis handlar det inte bara eller ens i första hand om mig. Jag anser att det är beklagligt att de som är eller strävar efter att bli administratörer inte vågar sticka ut hakan mer. Administrativa åtgärder skall följa konsensus, men det bör inte behöva innebära att man inte kan uttrycka uppfattningar som kan anses kontroversiella. Som det nu är finns det dessutom risk att man avstår från att göra sådant som röner starkt, ja överväldigande, bifall i gemenskapen, av rädsla att de som är emot skall räcka för att fälla en i nästa val. Tostarpadius (diskussion) 3 april 2016 kl. 13.11 (CEST)
replies: text: ::För min del kan vi gärna införa 2/3 majoritet, däremot tycker jag ni hittar på argument som inte finns: Dels spelar det ingen roll för en konflikt om man är admin eller inte, de ska agera efter konsenus, dels är det så att administratörer som tar ställning i konflikter inte kan blockera motståndarsidan, då blir det genast jäv. Samtidigt tycker jag nog att det finns flera exempel på administratörer som sticker ut hakan och är orädda att trampa på ömma tår (Hangnsa, NH, Averater, MagnusA och Riggwelter för att nämna några) och som ändå klarar spärren galant, för att de följer konsensus får man anta. Någon räddhågsenhet för att bli av med behörigheten avseende konflikter känner jag inte alls igen. Därför skulle jag gärna vilja se ett sånt argument som dnm flera gånger erfarit. Avseende kontroversiella uppfattningar får man nog räkna med att det väger in i en förtroendeomröstning. Det finns säkert enskilda administratörer som ogillar konflikter och undviker dessa, men av andra skäl än att mista behörigheten. .--LittleGun (diskussion) 3 april 2016 kl. 14.10 (CEST)
replies: text: :::Det är olyckligt att delar av den här diskussionen relateras till en användare. Den bör enbart handla om principen. Det Rasmus 28 skriver är viktigt att framhålla: Administratörerna har så stora befogenheter att den nuvarande 75 %-regeln är mest rimlig. Dessutom: När en administratör kritiseras tillsluter alltid många till stöd för denne. Det finns en tendens att administratörer anses ofelbara. Det är tvärtom när vanliga användare kritiseras, särskilt nybörjare. Då tillsluter alltid många som instämmer i kritiken och tonen är en helt annan, ofta mästrande. Så länge samarbetsklimatet ser ut så, och det kommer det att fortsätta göra, så är 75 %-regeln en viktig preventiv åtgärd. /Ascilto (diskussion) 3 april 2016 kl. 14.29 (CEST)
replies: text: :::::Sant om användare, sorry. Det var en svepande anklagelse som fick mig att vilja vara specifik. Jag kände mig kanske utpekad.--LittleGun (diskussion) 3 april 2016 kl. 14.37 (CEST)

text: ::::   Som i så många andra fall så för jag inget register över mina medwikipdianer, inte heller över detta. Jag nöjer mig med att konstatera att det händer med jämna mellanrum att sådana argument framförs som motiv bakom att "sitta still i båten". Jag skulle också kunna nämna användarnamn, men jag väljer att inte göra det eftersom det bara kommer ta bort fokus från sakfrågan och riskerar att leda till konflikter.  Det intressanta är sakfrågan/principen och inte enskilda individer. Jag har INGEN anledning att ljuga om detta, överhuvudtaget. Jag har inget att vinna på det, så antingen får du ta mig på mitt ord att detta faktiskt hänt och händer eller så får du utgå ifrån att jag ljuger. Jag tycker dock det är bättre om vi kan diskutera detta förutsättningslöst utan kopplingar till enskilda individer. dnm (d | b) 3 april 2016 kl. 14.40 (CEST)
replies: text: :::::OK, då konstaterar jag att jag i sakfrågan helt enkelt inte håller med dig. Eftersom jag konstaterar att jag aldrig sett ens en tendens till sådana argument. Jag tror bara du tycker att argumentet är logiskt och då måste det vara så. Det betyder inte att du medvetet ljuger bara att jag inte kan se att det stämmer.--LittleGun (diskussion) 3 april 2016 kl. 15.01 (CEST)
replies: text: :::::: Du anser inte att det stämmer enligt din erfarenhet. Den är lika legitim som min erfarenhet som säger att det stämmer, tack så mycket. dnm (d | b) 4 april 2016 kl. 12.45 (CEST)
Jag stöder den nuvarande gränsen 75%. En administratör ska inte vara omstridd i gemenskapen. Nivån 75% är ganska lagom med nuvarande valdeltagande. Det behövs normalt ett tiotal motröster för att fälla någon, och  då "tål" en admin att ha gjort sig till ovän med enstaka användare. Men är det mer än tio aktiva som saknar förtroende för en, så bör man inte vara admin. Lsj (diskussion) 3 april 2016 kl. 15.03 (CEST)

text: Det är en uppfattning jag inte delar. 15 motröster ser jag inte som tecken på bristande förtroende i gemenskapen. När det närmar sig 20 är det en annan sak. Jag respekterar nuvarande regelverk, men erkänner villigt att den senaste omröstningen för mig var en bekräftelse på att jag har användarnas stöd och ingenting annat. Tostarpadius (diskussion) 3 april 2016 kl. 16.40 (CEST)
replies: text: :I så fall accepterar du inte konsensus och det förvånar mig. Vi har tidigare kommit fram till att 75 % ska vara gränsen för att bli vald och därmed visas det att man har stöd. Om man då tolkar utfall under 75 % som att man ändå har stöd så är det emot konsensus och det är verkligen inte din stil.

text: :Man kan heller inte resonera i bestämda antal, om det skulle vara 876 röster för så kan man inte säga att 15 eller 20 mot drar någon gräns, det måste vara procentuellt. /Hangsna (diskussion) 3 april 2016 kl. 16.48 (CEST)
replies: text: :: Jag skrev att jag respekterar nuvarande regelverk Alltså accepterar jag konsensus. Talen 15 eller 20 utgår från normalt röstetal.  Fler än hundra röster är inte ens teoretiskt möjligt, om inte antalet aktiva ökar drastiskt. Tostarpadius (diskussion) 3 april 2016 kl. 16.54 (CEST)
replies: text: ::: Jag tror Hangsna övertolkade ditt inlägg något. Även om man inte blir vald och inte når upp till 75% stöd, så kan man ändå själv känna stöd och att man har de flestas förtroende och glädjas över det, även om det inte nådde ända fram för att bli vald. Obelix (diskussion) 3 april 2016 kl. 16.58 (CEST)
replies: text: :::: Ja, jag skulle aldrig komma på tanken att be en byråkrat ge mig behörighet med hänvisning till omröstningen. Tostarpadius (diskussion) 3 april 2016 kl. 17.01 (CEST)
De stora skillnaderna i hur många som röstar i olika val visar att det finns en stor kår av potentiella väljare som bara kommer till valsidorna när de behövs och nästan aldrig annars. En kontroversiell användare fick för några år sedan 12 emot-röster och mycket s**t i diskussionsfältet. Det gick inte att undgå att se vad som hände i SÄ och han fick då stöd från 62 användare, det största någonsin i svwp's historia. Andra gånger när han bara fick ströröster under "emot" så fick han bara ett tjugotal stödröster. Ser ni nu val som hade blivit lyckosamma med 2/3-dels-regel, men nu inte blir det med den befintliga regeln, så ska det inte tas som garanti för att användaren blir vald inom en vecka om reglerna görs om imorgon. De som väljer att rösta, gör det utifrån vad de ser att ställningen är när de kommer till sidan. Som ställningen ser ut just nu i detta ögonblick behöver jag inte lägga till min röst någonstans, det ändrar inte utgången i något av de val som ligger uppe för tillfället. -- Innocent bystander 3 april 2016 kl. 17.06 (CEST)

text: Gränsen 75% är bra för val av admin och byråkrat. Jag skulle istället vilja se en längre röstperiod (både för  admin och byråkrat), eftersom det kan hända att man inte är inloggad under en längre period av något skäl och då missar valet.

text: Däremot är jag tveksam till den höga procent-regeln som står i texten "För att bli vald till censor krävs minst 90 procent stöd och samtidigt minst 25 positiva röster." Med tanke på det låga valdeltagandet ibland så anser jag det även vara olyckligt med en så hög siffra som "minst 25 positiva röster". --Allexim (diskussion) 3 april 2016 kl. 17.12 (CEST)
replies: text: :Just minst 25 positiva röster kommer vi inte ifrån. Det är från en central regel på meta, annars får vi inte ha lokala censorer/ip-kontrollanter och måste lita till Stewards istället! -- Innocent bystander 3 april 2016 kl. 17.15 (CEST)
replies: text: :: Jag tänker som IB. Jag bryr mig inte om att rösta då och då av olika skäl. Ibland för att jag inte vill motivera och ibland för att jag bara inte orkar/bryr mig. Hade det spelat roll hade jag nog orkat och brytt mig mer. Om vi börjar få många som enbart proteströstar och som i övrigt inte är aktiva kan det vara en helt annan situation. Det krävs ju inte mycket mer än dryga tio proteströstande för att situationen ska vara klart besvärligare. Då kan ovan nämnda förslag med krav på aktivitet kanske också hjälpa. Men när vi nu inte har den situationen känns det inte helt motiverat att göra så mycket. Med det sagt har jag inget mot ner till 2/3 krav men inte heller något mot nuvarande 3/4. --افيراتير (diskussion) 3 april 2016 kl. 17.20 (CEST)
replies: text: :::Hur är det med de neutrala rösterna? Räknas de bort när andelen 75/25 räknas fram? Om inte är de ju lika med nejröster. /Ascilto (diskussion) 3 april 2016 kl. 17.58 (CEST)
replies: text: ::::De räknas inte. Enbart för och motröster som räknas. --افيراتير (diskussion) 3 april 2016 kl. 18.03 (CEST)
replies: text: ::::: Vilket framgår av tredje stycket på Wikipedia:Ansökan om administrativ behörighet. /NH 3 april 2016 kl. 18.16 (CEST)
Att valresultatet kan tänkas påverkas av reglerna är jag väl medveten om. I det enskilda fallet blir det dock ren spekulation att påstå att så har varit fallet. Förlängd tid för röstandet är jag helt emot. Det är tillräckligt stor anspänning redan. Tostarpadius (diskussion) 3 april 2016 kl. 20.13 (CEST)

text: På WD har vi två veckor för byråkrater och en för admins. Men där finns det ingen omvalsprocess, istället ett litet hårdare aktivitetskrav. Till "aktivitet" räknas blockar/skrivskydd/raderingar/ändring av användarrättigheter (även sina egna)/redigeringar i skrivskyddade sidor och nu snart också det att skapa nya egenskaper/properties. Jag instämmer att vi nog inte ska förlänga perioden annat än om tillfället kräver det. Själv är jag lite tveksam till att ha omval öht på Censors/IP-kollar-rättigheterna. De ska inte bara ta hänsyn till oss, utan också till serverägarnas vilja. När vår och serverägarnas vilja krockar kan det bli knepiga lojalitetsavvägningar för de här användarna. -- Innocent bystander 3 april 2016 kl. 20.26 (CEST)
replies: text: : På dawp krävs det 75 % emot för att avsätta en administratör. Det händer att det lyckas, men det skall mycket till för att man över huvud sätter igång en sådan process. Tostarpadius (diskussion) 3 april 2016 kl. 21.08 (CEST)
replies: text: :: Jag tycker inte censorer och IP-kontrollanter behöver immunitet gentemot gemenskapen. De bör ha tillräcklig integritet för att inte göra fel, oberoende av vilka regler och opinioner som råder (reglerna kan däremot hindra sådant som annars som kunde betraktas som rätt). Om någon blir avsatt för att han eller hon följer reglerna mot gemenskapens vilja må det vara hänt. Likaså om någon blir avsatt för att inte följa WMF:s vilja. Det värsta som kan hända är att vi post facto är tvungna att välja sämre personer till posterna. Det är mycket värre om någon fortsätter efter att ha förlorat vårt förtroende. --LPfi (diskussion) 4 april 2016 kl. 11.29 (CEST)
Det brukar ofta sägas när denna fråga kommer upp att resultatet förmodligen blir det samma med en lägre procentsats. Om så verkligen är fallet kan jag inte förstå varför ändringen bekämpas med näbbar och klor. Har den ingen praktiskt betydelse är den väl knappast värd att lägga ned så mycket energi på att avvisa. Varför inte genomföra en provperiod under ett år? Om gemenskapen därefter finner att det blivit för lätt att bli administratör återgår vi till de gamla bestämmelserna. Tostarpadius (diskussion) 4 april 2016 kl. 17.33 (CEST)

text: Nej. Inga provperioder. Sådana har en stark benägenhet att bli permanenta trots kraftigt motstånd mot införandet från början. --MagnusA 4 april 2016 kl. 17.42 (CEST)

text: Det tycks även finns användare som med näbbar ock klor vill införa förändringen och kan till ochmed tillgripa "provperiodstricket". --MagnusA 4 april 2016 kl. 17.54 (CEST)
replies: text: :Jag stöder den nuvarande gränsen 75%. Riggwelter (diskussion) 4 april 2016 kl. 17.56 (CEST)

text: :  Jag stöder ändringen helhjärtat, men kan tänka mig en utvärdering efter ett år. Det ser jag som ett kompromissförslag och ingenting annat. Tostarpadius (diskussion) 4 april 2016 kl. 17.58 (CEST)
replies: text: ::Det finns helt enkelt inte konsensus för en förändring. "Konsensus saknas" för att låna ett ofta använt utslag på SFFR. --MagnusA 4 april 2016 kl. 19.20 (CEST)
replies: text: ::: Där får diskussionerna i regel pågå drygt en vecka innan det utslaget konstateras. Låt oss avvakta några dagar till även här! Tostarpadius (diskussion) 4 april 2016 kl. 19.42 (CEST)
replies: text: ::::Om gränsen ändras blir det även svårare att avsätta en administratör som (av en del) anses olämplig, något som ju var fallet med mig själv för ett år sedan. Jag har tidigare framfört uppfattningen att 75%-gränsen bör behållas och håller fast vid denna ståndpunkt. Observera att jag ställde mig neutral till Tostarpadius i den senaste omröstningen, så jag hoppas att detta inlägg inte tolkas som en del av en kampanj mot denne användare. /Annika (diskussion) 4 april 2016 kl. 22.27 (CEST)
replies: text: :::::Jag tror att gränsen är bra som den är. Matanb (diskussion) 4 april 2016 kl. 22.36 (CEST)
replies: text: :::::: På förekommen anledning vill jag påpeka att jag inte uppfattar ställningstaganden i detta samtal som riktade mot mig. Detta är en principiell fråga. Jag anser dessutom, i motsats till , att det bör vara svårt att avsätta en administratör. Inte så krångligt som i Danmark, men gärna mindre lätt än idag. Tostarpadius (diskussion) 5 april 2016 kl. 07.18 (CEST)
Den här diskussionen berör en rad olika aspekter, som var och en kan spela en roll i våra respektive bedömningar av vilket regelverk som är lämpligt. Detta är mina tankar:
* Varför har vi överhuvud taget ett system där rösterna i praktiken har olika värde - inte beroende på vem som röstar utan beroende på hur vi röstar? Varför är det självklart att skeptiker/motståndare ska kunna uttrycka en starkare vilja än förespråkare? OBS! Detta är inget förslag, utan mer en filosofisk övning: Varför är det inte tvärt om?  Är det självklart att vi ska ta större hänsyn till en numerär minoritets riskbedömningar och farhågor, än en numerär majoritets fördelsbedömningar och förhoppningar? Det beror helt på i vilken mån som gemenskapen har (och utnyttjar) andra verktyg för att hantera övertramp och misstag.
* Vilka riskbedömningar och prioriteringar styr regelverket? Min egen grunduppfattning är att om man ska tillämpa krav på kvalificerad majoritet så bör man vara mycket tydlig med vilken typ av skada som man vill motverka genom att inte använda sig av ett vanligt majoritetsröstförfarande. Och då måste man samtidigt fråga sig hur den möjliga skadan står sig i förhållande till andra effekter av regelverket. Hur påverkas engagemanget hos de berörda (både kandidaterna och dem som ser att deras ja-röster bedöms vara mindre värdefulla än andras nej-röster)? Hur påverkas benägenheten att kandidera? Hur påverkas kollektivets syn på dem som kandiderar men förlorar trots att de har ett numerärt men inte formellt stöd?   
* Vad är "förtroende"? För mig handlar det om något ömsesidigt individuellt, d v s användare A:s förtroende för kandidat X, och inte så mycket om hur någon tillfällig grupp (t ex A, B C och D), med olika bevekelsegrunder, uttrycker ett kollektivt ja eller nej. Dessutom har jag svårt att se varför det begreppet ska viktas, så att det ställs kvantitativt sett lägre krav på en kollektiv uttolkning av bristande förtroende än på en individuell uttolkning av uttalat förtroende. 
* Kandidaterna bedöms på olika grunder. Vi har två huvudtyper av administratörsval: Val av dem som är administratörer och val av dem som inte är administratörer. I det första fallet kan var och en göra en bedömning med stöd av direkta erfarenheter. Tycker jag att kandidaten har hanterat sina verktyg på ett sådant sätt att hen bör få mitt fortsatt förtroende? I det andra fallet har vi inget annat facit än våra förmodanden, förhoppningar eller farhågor. Bör dessa båda kategorier behandlas på samma sätt? (Jag anser det, men jag vill peka på att beslutsgrunderna är inkonsekventa och olika, och att regelverket därför inte är självklart tillämpligt i de båda fallen). 
* Hur hanterar vi missbruk och övertramp? Händer det någonsin att en administratör blir avsatt? Och vilket är sambandet mellan kraven vid omrösningarna, och de olika administratörernas faktiska hantering av redskapen? 
WP är ingen demokrati, heter det ofta. Och det stämmer nog, på gott och ont. Men vid just de tillfällen då vi agerar som en demokrati, t ex då vi tillämpar direkta val, bör vi nog sträva efter att lägga regelverket så nära de demokratiska principerna som möjligt. Och vad gäller just val, så är de gängse principerna en röst per person, samt majoritetsval. Om man vill tillämpa någon annan princip bör man vara mycket tydlig med varför man gör ett avsteg och varför man väljer en viss röstviktning, samt vara medveten om vilka konsekvenser och effekter som följer av regelverket. Och de aspekterna saknar jag, både allmänt och i denna diskussionstråd. Lindansaren (diskussion) 5 april 2016 kl. 09.22 (CEST)

text: Intressanta frågeställningar. Jag orkar inte filosofera över dem just nu, utan tänkte se det mer pragmatiskt. Nu har vi över 70 användare som har tillgång till administratörsverktygen. De flesta av dem har fått en bra bit över 90% stödjer-röster. Så det verkar ju inte vara så svårt att få förtroende från de röstande. Om vi skulle sänka gränsen till 50% (konsekvensen av att ja- och nej-röster skulle räknas lika) skulle kanske 2-3 ytterligare användare få tillgång till verktygen. Skulle den lilla utökningen av antalet administratörer vara värt att vi får några som en ganska stor andel av de röstande tycker är problematiska på ett eller annat sätt? ⛐Boⅳⅰᴇ (🖉) 5 april 2016 kl. 09.47 (CEST)
replies: text: :  Jag ser poängen, och uppskattar svaret. Det är svårt, det här... Men - för att filosofera ytterligare: Är effekten av regelverket värt konsekvenserna att vi inte får 2-3 administratörer som en majoritet av de röstande trots allt tycker är lämpliga i administratörsrollen? Jag förstår alltså inte varför det är självklart att just farhågor rörande negativa effekter ska ha tre gånger högre röstvärde än förväntningar på positiva effekter.  Lindansaren (diskussion) 5 april 2016 kl. 10.09 (CEST)
replies: text: :: Jag vill gärna understryka att jag anser att administratör är ett förtroendeuppdrag där det krävs mer än en absolut majoritet i ryggen för att man skall kunna utföra det. På samma sätt som vi fattar andra beslut i konsensus, vilket ju inte betyder full enighet, bör det kunna ske här. Men jag förstår s inställning att det är märkligt att en minoritet kan köra över en majoritet. Därför bör den kvalificerade majoritet inte vara för hög. Att det i de flesta val är 90 % av de röstande som är för kan till viss del bero på att flera som är emot avstår från att rösta, då de "vet" att de inte lyckas stoppa kandidaten. Många motröster samlar fler, det säger erfarenheten (tänk på omröstningen om  ifjol, där utgången var oviss in i det sista). Låt oss göra ett försök med en lägre tröskel! Tostarpadius (diskussion) 5 april 2016 kl. 10.40 (CEST)
replies: text: ::: Jag vill gärna komplettera med att jag egentligen inte tar ställning till nivån även om jag av respekt för både kandidaten och majoritetens vilja i de olika omrösningarna tycker att 75 procent stöd är ett alldeles för högt krav. Traditionell kvalificerad 2/3-majoritet kan kanske vara bra, om man tycker att man vill säkra vissa värden och eliminera vissa risker. Nej, mitt syfte med diskussionen är mer att efterlysa resonemang kring argumenten för, och konsekvenserna av, det nuvarande regelverket. Det räcker inte - tycker jag - med att man rent allmänt tycker att det "är lämpligt" och "fungerar bra". Lindansaren (diskussion) 5 april 2016 kl. 10.53 (CEST)
replies: text: :::: Jag är inte främmande för tanken att vi genomför en omröstning där det endast krävs enkel majoritet kring förslaget att avskaffa 75%-regeln. Däremot skulle jag själv aldrig ta emot uppdraget som administratör med röstsiffror som 21-19, däremot utan tvekan om det stode 27-13. Tostarpadius (diskussion) 5 april 2016 kl. 10.56 (CEST)
replies: text: ::::: Till det sagda skall läggas att jag är en stor vän av konsensus som princip även i andra sammanhang. Det skall mycket till om jag antar ett styrelseuppdrag utan en enig valberedning i ryggen. Då måste det finnas fraktioner med principiella meningsskiljaktigheter. Tostarpadius (diskussion) 5 april 2016 kl. 11.00 (CEST)
replies: text: ::::::Vi brukar inte använda omröstningar för att avgöra konsensus. Jag kan inte hjälpa att jag får en mycket stark känsla av att detta är en kampanj för att få en viss ifrågasatt användare vald (Tostarpadius). På alla sätt förminska de kritiska rösterna, ja till och med med mångordiga inlägg ogiltigförklara dess argument och i själva valet ogiltigförklara själva rösterna (peka på "inaktivitet"), utnötningstaktk, m.m.. --MagnusA 5 april 2016 kl. 11.56 (CEST)
replies: text: ::::::: Men så är det inte. dnm (d | b) 5 april 2016 kl. 12.11 (CEST)
replies: text: :::::::: Och,  - jag undanber mig att få mina försök att driva en principdiskussion ifrågasatta på det sättet. Jag skulle aldrig drömma om att koppla dina ställningstaganden till något annat än din egen övertygelse. Skrivet med ett visst mått av irritation av Lindansaren (diskussion) 5 april 2016 kl. 12.15 (CEST)
replies: text: :::::::::Personligen är jag rätt nöjd med det nuvarande systemet med 3/4 majoritet, och hade därför inte tänkt skriva här, men jag måste säga att jag är rejält förvånad över MagnusA:s inlägg – att misstänkliggöra debattdeltagare som har en annan åsikt på det viset var verkligen ingenting jag hade väntat mig av den användaren! Debattdeltagarna är mångåriga, seriösa användare, de borde slippa bli utsatta för den typen av halmdockor. Den typen av argument hoppas jag verkligen slippa se i fortsättningen. / TernariusD 5 april 2016 kl. 12.25 (CEST)
replies: text: ::::::::::Som jag ser det handlar gränsen om en balans mellan "att få fler som gör "admnytta"" och risken att få in admins som kan påverka arbetsklimatet negativt. Och jag har följt hur gränserna fungerat i praktiken i 8-9 år, och tycker som Ternarius det hela fungerat bra. Det finns en del fall, 5-10, som kan användas som exempel att 75% varit bättre än 50%. Åt andra fallet är det betydligt färre exempel, och de flesta av dessa är en timingfråga, om det behövs 2-3 månaders aktivitet eller 6-7, och dessa har då klarat gränsen i ett andra försök.Yger (diskussion) 5 april 2016 kl. 12.53 (CEST)
 Angående enkel majoritet så ser jag vissa farhågor att inte ha viss hysteres om någon skulle bli vald eftersom det kan leda till besvärliga diskussioner om endast en användare ändrar sig och en ytterligare omröstning med enkel majoritet då skulle kunna avsätta någon. Jag är medveten om att vi är väldigt långt därifrån och att vi inte har avsättningar eftersom det fungerar så bra med årliga omval. Men utifrån den filosofiska problematiseringen tänker jag att en sådan farhåga kan vara värd att lyfta. Som det är nu har vi stabila år där det inte hänt att ett förtroende hinner ändras så mycket att det sjunker från 75 % till under 50. Med mindre skillnad blir risken större. 2/3 är praxis i de flesta andra sammanhang men vad som är lämpligt (51 %, 60 %, 2/3, 75 % 90 % eller 100 %) vet jag inte. --افيراتير (diskussion) 5 april 2016 kl. 12.57 (CEST)

text: Jag delar inte Lindansarens beskrivning i första punkten, det handlar inte om att de som är emot får ett större inflytande, även om man kan argumentera på det viset. Det handlar om att en administratör, till följd av de verktyg som denna har tillgång till och den något upphöjda ställning som denne indirekt och oundvikligen får, bör ha ett brett stöd bakom sig för att undvika ideliga konflikter. Som jag skrev tidigare så är det ingen rättighet att bli administratör och dagsläget finns inget akut behov av fler. Har man fler än 25 % av de röstande emot sig så bör man antagligen inte bli admninistratör eftersom man uppenbarligen är för kontroversiell/omdiskuterad.

text: Vidare tycker jag vi har nått vägs ände i den här diskussionen, bortsett från 2-3 användare som driver sin linje intensivt har en förkrossande majoritet av de som uttalat sig uttryckt sig svagt eller starkt negativa till att ändra reglerna även om vissa i princip inte motsätter sig en sänkning till 2/3 (men inte heller verkar se något direkt syfte med det). Rasmus 28 5 april 2016 kl. 13.11 (CEST)
replies: text: :Averater tar upp en viktig aspekt i sitt inlägg. Jag är övertygad om att de allra flesta adminkandidater är pålitliga medarbetare (och menar absolut inte att Averater skulle tycka annorlunda, för den delen), men det kan hända att det kommer någon som många medarbetare tvivlar på helt och hållet klarar av uppdraget. Då känner jag en viss trygghet att inte bara en eller två extra röster skall avgöra valet, utan att vi har en viss marginal. Speciellt när det är få röstande (t ex under sommaren) kan det vara viktigt. Sedan kan man givetvis diskutera hur stor den marginalen skall vara, men personligen ser jag inget tungt vägande skäl för att ändra den; det viktigaste för min del är att den finns. Oavsett vilken marginal vi än har, finns det risken att någon missgynnas, trots att en majoritet av de röstande anser att vederbörande är lämplig. / TernariusD 5 april 2016 kl. 13.41 (CEST)
replies: text: ::Jag har läst igenom diskussionen och argumenten och, nä, jag sällar mig nog till skaran som vill se nuvarande gräns bibehållen, av den enkla anledningen att jag tror att det är bättre för projektet att råka förlora en god administratör än att ha personer i den rollen som gör mer nytta på andra sätt. Allt kan återställas – men det vet inte de nybörjare som aldrig försöker redigera igen. /Julle (disk.) 5 april 2016 kl. 22.55 (CEST)
replies: text: ::: Just detta att få höra att man gör mer nytta på andra sätt är en klapp på axeln som jag tror att de flesta helst vill slippa. Särskilt den som varit administratör vet ju hur mycket mer man kan uträtta i den rollen. Tostarpadius (diskussion) 6 april 2016 kl. 00.43 (CEST)
replies: text: ::::Det är din bild. Jag kan inte påstå att jag kunnat uträtta mer med verktygen än utan. Jag har snarare upplevt mig som mer snärjd när jag haft dem, så även på WD. Jag kan förstå om en sådan som Nirmos, som jobbar med js/css har sådana tankar, men inte annars. -- Innocent bystander 6 april 2016 kl. 08.01 (CEST)
replies: text: ::::: Jag kände mig betydligt friare med verktygen i handen. Utan dem är man totalt beroende av insatser från andra i många situationer och kan behöva vänta i timmar på att något händer efter ett inlägg på BOÅ. Tostarpadius (diskussion) 6 april 2016 kl. 09.05 (CEST)
replies: text: ::::::När jag någon gång lägger en begäran på BOÅ tycker jag det fungerar smidigt och snabbt. Jag kan bara komma ihåg att en begäran avslagits - men den hörsammades några månader senare på enskilt initiativ. /Ascilto (diskussion) 6 april 2016 kl. 16.47 (CEST)
replies: text: ::::::: Min erfarenhet är att det ofta tar timmar. Samma sak är det med snabbraderingsönskemål. Tostarpadius (diskussion) 6 april 2016 kl. 16.57 (CEST) 
===Wikipedia-arkeologi===
Jag har rotat i arkiven. Här är en gammal sammanfattning, jag läste en ännu tydligare bakgrundsbeskrivning som jag inte kan hitta tillbaka till:. Och så här förstår jag det: 75% regeln infördes när Wikipedia röstade på admins för alltid och de avsattes på grund av inaktivitet eller misstroendeomröstning. 75% regeln röstades fram, ungefär hälften ville ha 90 eller 100% och ingen ville ha lägre än 75%. Det var 2004: . För att slippa misstroendeomröstningar infördes årliga val, vilket jag tycker verkar vettigt. Annars kommer det skapas missnöjesomröstningar under konflikter vilket knappast kan gjuta olja på vågorna. Dessa infördes 2006: . Jag kan inte riktigt se vad som fungerat dåligt under de tio åren. Tjafs och drama har det varit, men det skulle knappast ha blivit mindre tjafs och drama med 2/3 spärren. Möjligen har flera som vet att de är kontroversiella valt att inte ställa upp och på så sätt har det blivit lite mindre drama. Jag kan som sagt tänka mig att sänka till 2/3 men jag vet inte riktigt vad som vinns på det eller varför vi ska ta bort ett system som verkar fungera.--LittleGun (diskussion) 5 april 2016 kl. 21.15 (CEST)

text: Tack för arkeologin! Det var faktiskt en användare som stödde 50 % 2004. Jag föreslår att vi gör en likadan omröstning nu, då årliga omprövningar varit praxis sedan länge. Tostarpadius (diskussion) 5 april 2016 kl. 21.53 (CEST)
replies: text: :Jag föreslår att vi fortsätter ha det som vi har det nu och det är även så jag tolkar diskussionen ovan. Jag ser inte skäl att ändra som är så starka att det är värt att ändra. Rösta om det bör vi definitiv inte göra. /Hangsna (diskussion) 5 april 2016 kl. 21.56 (CEST)
replies: text: ::: Man gjorde det 2004. Varför bör vi inte göra om den omröstningen efter tolv långa år? Flera har sagt att de egentligen har något emot två tredjedelar. Tostarpadius (diskussion) 5 april 2016 kl. 21.58 (CEST)
replies: text: :::: Jag tog mig friheten att gå igenom diskussionen och räkna hur många som uttalat sig för eller emot en förändring, med reservation för att jag kan ha missförstått någon så fick jag att 3 propagerar för en ändring och att 15 motsätter sig en ändring alternativt inte ser syftet med någon sådan. Därmed anser i alla fall jag att en omröstning vore överflödig även om jag inte motsätter mig det rent principiellt. Rasmus 28 5 april 2016 kl. 22.42 (CEST)
replies: text: ::::::Jag ogillar starkt att mina uttalanden räknas till 15 som skulle tillhöra de som inte ser syftet eller är mot. Det finns flera syften. Jag har svårt att se framlyfta argument att behålla nuvarande gräns och räknar mig därför hellre till de fyra som protest mot den förändringsobenägenhet som råder (på Wikipedia som helhet). --افيراتير (diskussion) 6 april 2016 kl. 00.17 (CEST)
replies: text: :::::::Vill bara förtydliga mig genom att säga att min lilla sammanräkning skedde ganska hastigt och endast syftade till att ge en fingervisning om var vi verkar ligga någonstans och vilka de eventuella förutsättningarna för en omröstning skulle vara, därför räknade jag inte heller upp några användarnamn. Det är naturligtvis i sig inget argument mot en ändring. Rasmus 28 6 april 2016 kl. 01.35 (CEST)

text: :::::Den omnämnda omröstningen hölls i april 2004, medan uttrycket "Polls are evil" verkar ha myntats först 28 juni samma år.  Det är nog förklaringen till varför det röstades då./Annika (diskussion) 5 april 2016 kl. 22.44 (CEST)
replies: text: :::::: Det intressanta är ju att det inte var en omröstning i den meningen att majoriteten fick bestämma utan att det togs så stor hänsyn till minoriteten. Endast den udda rösten på 50 % föll bort. Det är detta jag ser som föredömligt i förfarandet. Det kan synas motsägelsefullt med tanke på min hållning i fråga om valen, men det handlar om olika typer av opinionsyttringar. Tostarpadius (diskussion) 6 april 2016 kl. 00.36 (CEST)
De historiska aspekterna är intressanta och förklarar till en del hur den tidens aktiva resonerade kring de nuvarande reglerna. Diskussionen präglades av den tidens förutsättningar. Men vi ska komma ihåg att de förutsättningarna har förändrats: Man tillämpade "öppna" mandatperioder, och levde även i övrigt i en helt annan verklighet - vad gäller samlad aktivitet på SVWP, innehåll och synen på uppslagsverkets roll, antalet aktiva, antalet administratörer osv. Jag ser - och respekterar naturligtvis - de tolv år gamla diskussionerna och besluten som just en historisk bakgrund till varför det ser ut som det gör. För min egen del kan jag dessutom - om det finns goda argument - mycket väl se att administratörsval (och liknande) avgörs med olika former av kvalificerad majoritet. Men efterfrågar (likt ) just goda argument för den nuvarande ordningen, argument som är starkare än att det har fungerat bra sedan regeln infördes. Dock - jag böjer mig naturligtvis för både konsensus (som dock kanske är riktigt så tydlig som vissa diskussionsdeltagare tycks anse), och den rent numerära majoriteten (både enkel och kvalificerad) som uppenbarligen inte tycker att det finns några skäl att förändra systemet, just nu i alla fall. Men det är lite synd, tycker jag. Lindansaren (diskussion) 6 april 2016 kl. 08.41 (CEST)

text: Efter den sammanfattningen av samtalet torde frågan ha fallit för denna gång, något jag beklagar, inte för min egen skull, utan för gemenskapens. Tostarpadius (diskussion) 6 april 2016 kl. 09.04 (CEST)
replies: text: :Då jag stödjer 75% gränser inte pga resonemang utan konkreta fall, så listar jag några här: Grillo speciell den 2009, Hakanand 2007, E.G. 2009 Anna Balestrade 2010 EWR 2011.Yger (diskussion) 6 april 2016 kl. 12.13 (CEST)
replies: text: :: Jag kan inte se att två tredjedelars majoritet hade gjort någon skillnad i de angivna fallen. Tostarpadius (diskussion) 6 april 2016 kl. 12.27 (CEST)
=== Censor - vilken procentsats?===
Nuvarande regel: För att bli vald till censor krävs minst 90 procent stöd och samtidigt minst 25 positiva röster.  skriver här ovan att "Just minst 25 positiva röster kommer vi inte ifrån. Det är från en central regel på meta, annars får vi inte ha lokala censorer/ip-kontrollanter och måste lita till Stewards istället!" Däremot kan man diskutera minst 90 procent stöd. Personligen tycker jag det är en orimligt hög procentsiffra. Föreslår att den sänks till en mer lämplig nivå, ex. 75%.  --Allexim (diskussion) 6 april 2016 kl. 08.04 (CEST)

text: Direktiven från Meta är här glasklara. Är vi ett så litet projekt att vi inte kan åstadkomma 25-30 stödjande röster, så ska vi inte ha de här verktygen lokalt. Det är dock inte omöjligt att rucka på 90%-regeln. Vi kan dock göra annan en förändring, och det är att vi struntar i omvalen på dessa funktioner. När Hannibal och Idunius kommer upp för omval, så har vi bara omval på adminposten. Det går inte att vara censor och inte vara admin, du kan inte läsa relevanta loggar då. Så blir de inte omvalda som admins så ryker deras censor-poster också. Då kan vi fortfarande avsätta dem och det går att behålla verktygen utan att lyckas få ihop 25 röstande. -- Innocent bystander 6 april 2016 kl. 08.11 (CEST)
replies: text: :Vi diskuterade ju censorerna så sent som i september. Finns det verkligen ett behov av att göra det så snart igen?

text: :andejons (diskussion) 6 april 2016 kl. 08.35 (CEST)
replies: text: :: Nej. Tostarpadius (diskussion) 6 april 2016 kl. 09.02 (CEST)
replies: text: :::Missade den delen av debatten om censorskapet. Såg endast rubriken "Censorer" och uppfattade det som att den handlade endast om valet av censor. I den av  hänvisade diskussionen togs det aldrig något beslut om procentsatsen för censorer. Därför tar jag upp det här för ett klargörande.  skrev 30 september 2015 kl. 15.39 (CEST) i den av  refererade debatten att "Metas krav ligger på 70 %, så det är inte fullständigt ogörbart." Därmed är det fullt möjligt att sänka procentsatsen till ex. 75% eller 85%.

text: :::Uppfattade i debatten att  och  var för en sänkning.

text: :::För en sänkning med förbehåll var  och .

text: :::Emot en sänkning av procentsatsen var ,  och .

text: :::Nuvarande regler ger utrymme för en försvinnande liten minoritet att omkullkasta systemet med censorskapet genom att konsekvent rösta emot i en förtroendeomröstning om en censor. Därför är det viktigt att vi sänker procentsatsen till en nivå som försvårar ett stopp av val till censor i förtroendeomröstningar. --Allexim (diskussion) 6 april 2016 kl. 09.44 (CEST)
replies: text: ::::Just den frågan diskuterades också i september. Det fanns inget stöd för en förändring då, eftersom ingen såg att sådant röstande faktiskt hade påverkat någon valutgång.

text: ::::andejons (diskussion) 6 april 2016 kl. 09.59 (CEST)
replies: text: :::::Möjligheten finns, vilket ett flertal konstaterade. --Allexim (diskussion) 6 april 2016 kl. 10.06 (CEST)
replies: text: :::::: Ser inte att jag uttalade mig specifik om procentsatsen utan mer om förfarandet. Det är inte samma sak. Likt ovan efterlyser jag goda argument till varför just en viss procentsats skulle vara lämplig. --افيراتير (diskussion) 6 april 2016 kl. 10.25 (CEST)
replies: text: ::::::: Ok, då har jag missuppfattat dig. Tack för påpekandet! Stryker ditt användarnamn. --Allexim (diskussion) 6 april 2016 kl. 11.36 (CEST)
Jag är i dagsläget emot en sänkning. Frågan är för tidigt väckt. Tostarpadius (diskussion) 6 april 2016 kl. 12.01 (CEST)

text: Stryker din "för med förbehåll"-röst här ovan. --Allexim (diskussion) 6 april 2016 kl. 13.03 (CEST)
replies: text: :Om några "okynnesröstar" mot så får det väl vara hänt. Fortfarande bör vi ha mycket höga krav för censorer, om det leder till att vi inte har några censorer så får det vara så. För mig är det en viktigare fråga att de åtnjuter extremt stort förtroende än att vi tvunget ska ha lokala. /Hangsna (diskussion) 6 april 2016 kl. 12.23 (CEST)
replies: text: :: Det är mycket bra att du är så tydlig eftersom det indirekt är precis det som det handlar. Om man tycker att det är OK med att 90 %-regeln kan leda till att vi kan komma bli utan censorer, så skall man absolut vara emot en sänkning av procentsatsen. --Allexim (diskussion) 6 april 2016 kl. 13.10 (CEST)
replies: text: :::Så länge vi inte har några större problem att hitta nog med användare som kan väljas till censor och IP-kontrollant med gällande regler ser jag ingen anledning att ändra gränsen. //Romulus74 (diskussion) 6 april 2016 kl. 14.20 (CEST)
replies: text: ::::Det handlar inte om att hitta användare som ställer upp för val till censor. Med nuvarande 90%-iga regel kan det inträffa att censorskapet blockeras genom att några få användare demonstrativt röstar emot. Då kommer vi förlora censorskapet. För att vi ska få ha kvar censorskapet måste det vara minst två personer; se Wikipedia:Censorer, så det räcker inte med att vi lyckas rösta fram en person. 90 % är en alldeles för hög "ribba" för att säkerställa ett fortsatt censorskap. Om vi har ex. en 85%-ig nivå så är det fortfarande en högre procentnivå än byråkratnivån (75%), men chansen ökar avsevärt för ett förhindrande av en censorskapsblockering. --Allexim (diskussion) 7 april 2016 kl. 11.37 (CEST)
replies: text: :::::Den här diskussionen hade vi senast i höstas. Hur ofta skall vi dra om den? Tjatar man tillräckligt ofta får man som man vill? Luktar trolleri och brist på respekt för konsensus. Användare får göra vilket ställningstagande de vill på de grunder de själva finner viktiga. Vi kan inte förbjuda vissa motiveringar eller för den delen ha en lista med tillåtna anledningar. --MagnusA 7 april 2016 kl. 11.52 (CEST)
replies: text: :::::: nu får du ge dig med dina insinuationer. Vad andra har för anledningar att diskutera är lika betydelselöst som vad du har för anledningar till att försöka avsluta diskussionerna. --افيراتير (diskussion) 7 april 2016 kl. 12.08 (CEST)

text: ::::::Om man tar sig tid att läsa inledningen av denna diskussionen så framkommer det med all tydlighet att något konsensus uppnåddes aldrig förra året. Därför tas den upp här igen som en fortsättning för ställa frågan om procentsatsen på sin spets. Vore bra om så många som möjligt kan avge ett tydligt svar på frågan:

text: ::::::Vilken procentsats skall gälla? --Allexim (diskussion) 7 april 2016 kl. 12.14 (CEST)
replies: text: ::::::: 90 % som nu. Tostarpadius (diskussion) 7 april 2016 kl. 12.35 (CEST)
replies: text: ::::::::Varför just 90? --افيراتير (diskussion) 7 april 2016 kl. 12.44 (CEST)

text: :::::::: Förtydligar. Vad innebär "extremt stort förtroende". Är det ok att var tionde inte har sådant förtroende? Är det ok att fyra användare skulle kunna stoppa vem som helst? I nuvarande situation där en principröstar mot räcker det med tre motröster, är det ok? Vad tror ni om risken för fler principröstande som ändrar förutsättningarna? Hur ser ni på olika procentsatser i förhållande till andra situationer (på Wikipedia och andra platser). Skulle något påverkas om valperioden vore längre än ett år (som den var för länge sedan)?

text: :::::::: Jag personligen tycker nog att 90 % är så extremt stort förtroende det är att se som unisont. Jag tycker att ett par (upp till fyra?) proteströstande ska vara acceptabelt (oavsett om det protesterar mot lokala censorer eller mot hela Wikipedia eller annat) och då motsvarar 90 % ett unisont förtroende. Om man väljs på längre period än ett år tycker jag att det inte får finnas tveksamheter vilket skulle motivera 90 %. Nu väljs man på "bara" ett år och kan lätt efter det avsättas. Praxis för kvalificerad majoritet är 2/3 och för administratörer anser jag att vi behöver en gräns > 50 %. Gränsen för censorer bör vara högre än för administratörer då iaf jag är beredd till att chansa mer där. Nästa jämna gräns som är högre än 2/3 är 75 %. För att ändra censorgränsen till 75 % vill jag dock att admingränsen i så fall först sänks till 2/3. Åt andra hållet tycker jag vi inte ska ha en gräns högre än 90 % eftersom vissa proteströster ska vara ok. --افيراتير (diskussion) 7 april 2016 kl. 13.02 (CEST)
replies: text: :::::::::Liksom när det gäller ip-kontrollanter är det åtgärder som övriga wikigemenskapen inte kan se. Vi har ingen som helst kontroll på hur verktygen används, utan får helt förlita oss på övriga valda censorer/ip-kontrollanter att verktygen används ansvarsfullt. Jag tycker att just bristen på insyn hur verktygen används eller kommer att användas gör att kravet på 90% stöd är motiverat. Snarast bör gränsen för ip-kontrollanter höjas till 90% stöd, samtidigt som det vore bra om fler väljs till censorer respektive ip-kontrollanter just för att säkra att de valda kontrollerar varandra och "slår larm" till övriga gemenskapen om verktygen används felaktigt. Obelix (diskussion) 7 april 2016 kl. 14.24 (CEST)
replies: text: ::::::::::Ett tag var det ganska ofta hetsiga debatter om när det skulle ip-kollas och inte och hur resultaten skulle tolkas. Det finns därför en inte obetydlig risk för att de som känt sig förfördelade i besluten på WP:BIK kan komma att tilldelas väldigt stor makt vid omröstningen, i praktiken lika stor makt som 9 stödjande. Vill vi det? -- Innocent bystander 7 april 2016 kl. 14.58 (CEST)
replies: text: :::::::::::Risken finns, men jag tror ändå att seriösa användare gör en helhetsbedömning. Med tanke på hur integritetskränkande en ip-kontroll är och att det bara ska användas i sista hand när det verkligen är nöd och tvunget så anser jag att det är befogat. I alla fall så länge det inte finns någon slags nämnd som utövar tillsyn och kan varna och avsätta en ip-kontrollant för en ip-kontroll som var en onödig integritetsintrång. Obelix (diskussion) 7 april 2016 kl. 16.02 (CEST)
Gränsen för censorer bör vara väsentligt högre än den för administratörer. Jag kan tänka mig att sänka den till fem sjättedelar, om den andra samtidigt sänks till två tredjedelar. Eftersom det senare inte är aktuellt för tillfället faller även det förra. I ett sådant sammanhang skulle jag också kunna tänka mig att lägga ip-kontrollanterna på samma nivå som censorerna, möjligen även byråkraterna. Tostarpadius (diskussion) 7 april 2016 kl. 21.26 (CEST)
thread_title:  75-procentsregeln 

message: Jag har rotat i arkiven. Här är en gammal sammanfattning, jag läste en ännu tydligare bakgrundsbeskrivning som jag inte kan hitta tillbaka till:. Och så här förstår jag det: 75% regeln infördes när Wikipedia röstade på admins för alltid och de avsattes på grund av inaktivitet eller misstroendeomröstning. 75% regeln röstades fram, ungefär hälften ville ha 90 eller 100% och ingen ville ha lägre än 75%. Det var 2004: . För att slippa misstroendeomröstningar infördes årliga val, vilket jag tycker verkar vettigt. Annars kommer det skapas missnöjesomröstningar under konflikter vilket knappast kan gjuta olja på vågorna. Dessa infördes 2006: . Jag kan inte riktigt se vad som fungerat dåligt under de tio åren. Tjafs och drama har det varit, men det skulle knappast ha blivit mindre tjafs och drama med 2/3 spärren. Möjligen har flera som vet att de är kontroversiella valt att inte ställa upp och på så sätt har det blivit lite mindre drama. Jag kan som sagt tänka mig att sänka till 2/3 men jag vet inte riktigt vad som vinns på det eller varför vi ska ta bort ett system som verkar fungera.--LittleGun (diskussion) 5 april 2016 kl. 21.15 (CEST)
replies: text: Tack för arkeologin! Det var faktiskt en användare som stödde 50 % 2004. Jag föreslår att vi gör en likadan omröstning nu, då årliga omprövningar varit praxis sedan länge. Tostarpadius (diskussion) 5 april 2016 kl. 21.53 (CEST)
replies: text: :Jag föreslår att vi fortsätter ha det som vi har det nu och det är även så jag tolkar diskussionen ovan. Jag ser inte skäl att ändra som är så starka att det är värt att ändra. Rösta om det bör vi definitiv inte göra. /Hangsna (diskussion) 5 april 2016 kl. 21.56 (CEST)
replies: text: ::: Man gjorde det 2004. Varför bör vi inte göra om den omröstningen efter tolv långa år? Flera har sagt att de egentligen har något emot två tredjedelar. Tostarpadius (diskussion) 5 april 2016 kl. 21.58 (CEST)
replies: text: :::: Jag tog mig friheten att gå igenom diskussionen och räkna hur många som uttalat sig för eller emot en förändring, med reservation för att jag kan ha missförstått någon så fick jag att 3 propagerar för en ändring och att 15 motsätter sig en ändring alternativt inte ser syftet med någon sådan. Därmed anser i alla fall jag att en omröstning vore överflödig även om jag inte motsätter mig det rent principiellt. Rasmus 28 5 april 2016 kl. 22.42 (CEST)
replies: text: ::::::Jag ogillar starkt att mina uttalanden räknas till 15 som skulle tillhöra de som inte ser syftet eller är mot. Det finns flera syften. Jag har svårt att se framlyfta argument att behålla nuvarande gräns och räknar mig därför hellre till de fyra som protest mot den förändringsobenägenhet som råder (på Wikipedia som helhet). --افيراتير (diskussion) 6 april 2016 kl. 00.17 (CEST)
replies: text: :::::::Vill bara förtydliga mig genom att säga att min lilla sammanräkning skedde ganska hastigt och endast syftade till att ge en fingervisning om var vi verkar ligga någonstans och vilka de eventuella förutsättningarna för en omröstning skulle vara, därför räknade jag inte heller upp några användarnamn. Det är naturligtvis i sig inget argument mot en ändring. Rasmus 28 6 april 2016 kl. 01.35 (CEST)

text: :::::Den omnämnda omröstningen hölls i april 2004, medan uttrycket "Polls are evil" verkar ha myntats först 28 juni samma år.  Det är nog förklaringen till varför det röstades då./Annika (diskussion) 5 april 2016 kl. 22.44 (CEST)
replies: text: :::::: Det intressanta är ju att det inte var en omröstning i den meningen att majoriteten fick bestämma utan att det togs så stor hänsyn till minoriteten. Endast den udda rösten på 50 % föll bort. Det är detta jag ser som föredömligt i förfarandet. Det kan synas motsägelsefullt med tanke på min hållning i fråga om valen, men det handlar om olika typer av opinionsyttringar. Tostarpadius (diskussion) 6 april 2016 kl. 00.36 (CEST)
De historiska aspekterna är intressanta och förklarar till en del hur den tidens aktiva resonerade kring de nuvarande reglerna. Diskussionen präglades av den tidens förutsättningar. Men vi ska komma ihåg att de förutsättningarna har förändrats: Man tillämpade "öppna" mandatperioder, och levde även i övrigt i en helt annan verklighet - vad gäller samlad aktivitet på SVWP, innehåll och synen på uppslagsverkets roll, antalet aktiva, antalet administratörer osv. Jag ser - och respekterar naturligtvis - de tolv år gamla diskussionerna och besluten som just en historisk bakgrund till varför det ser ut som det gör. För min egen del kan jag dessutom - om det finns goda argument - mycket väl se att administratörsval (och liknande) avgörs med olika former av kvalificerad majoritet. Men efterfrågar (likt ) just goda argument för den nuvarande ordningen, argument som är starkare än att det har fungerat bra sedan regeln infördes. Dock - jag böjer mig naturligtvis för både konsensus (som dock kanske är riktigt så tydlig som vissa diskussionsdeltagare tycks anse), och den rent numerära majoriteten (både enkel och kvalificerad) som uppenbarligen inte tycker att det finns några skäl att förändra systemet, just nu i alla fall. Men det är lite synd, tycker jag. Lindansaren (diskussion) 6 april 2016 kl. 08.41 (CEST)

text: Efter den sammanfattningen av samtalet torde frågan ha fallit för denna gång, något jag beklagar, inte för min egen skull, utan för gemenskapens. Tostarpadius (diskussion) 6 april 2016 kl. 09.04 (CEST)
replies: text: :Då jag stödjer 75% gränser inte pga resonemang utan konkreta fall, så listar jag några här: Grillo speciell den 2009, Hakanand 2007, E.G. 2009 Anna Balestrade 2010 EWR 2011.Yger (diskussion) 6 april 2016 kl. 12.13 (CEST)
replies: text: :: Jag kan inte se att två tredjedelars majoritet hade gjort någon skillnad i de angivna fallen. Tostarpadius (diskussion) 6 april 2016 kl. 12.27 (CEST)
thread_title: Wikipedia-arkeologi

message: Nuvarande regel: För att bli vald till censor krävs minst 90 procent stöd och samtidigt minst 25 positiva röster.  skriver här ovan att "Just minst 25 positiva röster kommer vi inte ifrån. Det är från en central regel på meta, annars får vi inte ha lokala censorer/ip-kontrollanter och måste lita till Stewards istället!" Däremot kan man diskutera minst 90 procent stöd. Personligen tycker jag det är en orimligt hög procentsiffra. Föreslår att den sänks till en mer lämplig nivå, ex. 75%.  --Allexim (diskussion) 6 april 2016 kl. 08.04 (CEST)
replies: text: Direktiven från Meta är här glasklara. Är vi ett så litet projekt att vi inte kan åstadkomma 25-30 stödjande röster, så ska vi inte ha de här verktygen lokalt. Det är dock inte omöjligt att rucka på 90%-regeln. Vi kan dock göra annan en förändring, och det är att vi struntar i omvalen på dessa funktioner. När Hannibal och Idunius kommer upp för omval, så har vi bara omval på adminposten. Det går inte att vara censor och inte vara admin, du kan inte läsa relevanta loggar då. Så blir de inte omvalda som admins så ryker deras censor-poster också. Då kan vi fortfarande avsätta dem och det går att behålla verktygen utan att lyckas få ihop 25 röstande. -- Innocent bystander 6 april 2016 kl. 08.11 (CEST)
replies: text: :Vi diskuterade ju censorerna så sent som i september. Finns det verkligen ett behov av att göra det så snart igen?

text: :andejons (diskussion) 6 april 2016 kl. 08.35 (CEST)
replies: text: :: Nej. Tostarpadius (diskussion) 6 april 2016 kl. 09.02 (CEST)
replies: text: :::Missade den delen av debatten om censorskapet. Såg endast rubriken "Censorer" och uppfattade det som att den handlade endast om valet av censor. I den av  hänvisade diskussionen togs det aldrig något beslut om procentsatsen för censorer. Därför tar jag upp det här för ett klargörande.  skrev 30 september 2015 kl. 15.39 (CEST) i den av  refererade debatten att "Metas krav ligger på 70 %, så det är inte fullständigt ogörbart." Därmed är det fullt möjligt att sänka procentsatsen till ex. 75% eller 85%.

text: :::Uppfattade i debatten att  och  var för en sänkning.

text: :::För en sänkning med förbehåll var  och .

text: :::Emot en sänkning av procentsatsen var ,  och .

text: :::Nuvarande regler ger utrymme för en försvinnande liten minoritet att omkullkasta systemet med censorskapet genom att konsekvent rösta emot i en förtroendeomröstning om en censor. Därför är det viktigt att vi sänker procentsatsen till en nivå som försvårar ett stopp av val till censor i förtroendeomröstningar. --Allexim (diskussion) 6 april 2016 kl. 09.44 (CEST)
replies: text: ::::Just den frågan diskuterades också i september. Det fanns inget stöd för en förändring då, eftersom ingen såg att sådant röstande faktiskt hade påverkat någon valutgång.

text: ::::andejons (diskussion) 6 april 2016 kl. 09.59 (CEST)
replies: text: :::::Möjligheten finns, vilket ett flertal konstaterade. --Allexim (diskussion) 6 april 2016 kl. 10.06 (CEST)
replies: text: :::::: Ser inte att jag uttalade mig specifik om procentsatsen utan mer om förfarandet. Det är inte samma sak. Likt ovan efterlyser jag goda argument till varför just en viss procentsats skulle vara lämplig. --افيراتير (diskussion) 6 april 2016 kl. 10.25 (CEST)
replies: text: ::::::: Ok, då har jag missuppfattat dig. Tack för påpekandet! Stryker ditt användarnamn. --Allexim (diskussion) 6 april 2016 kl. 11.36 (CEST)
Jag är i dagsläget emot en sänkning. Frågan är för tidigt väckt. Tostarpadius (diskussion) 6 april 2016 kl. 12.01 (CEST)

text: Stryker din "för med förbehåll"-röst här ovan. --Allexim (diskussion) 6 april 2016 kl. 13.03 (CEST)
replies: text: :Om några "okynnesröstar" mot så får det väl vara hänt. Fortfarande bör vi ha mycket höga krav för censorer, om det leder till att vi inte har några censorer så får det vara så. För mig är det en viktigare fråga att de åtnjuter extremt stort förtroende än att vi tvunget ska ha lokala. /Hangsna (diskussion) 6 april 2016 kl. 12.23 (CEST)
replies: text: :: Det är mycket bra att du är så tydlig eftersom det indirekt är precis det som det handlar. Om man tycker att det är OK med att 90 %-regeln kan leda till att vi kan komma bli utan censorer, så skall man absolut vara emot en sänkning av procentsatsen. --Allexim (diskussion) 6 april 2016 kl. 13.10 (CEST)
replies: text: :::Så länge vi inte har några större problem att hitta nog med användare som kan väljas till censor och IP-kontrollant med gällande regler ser jag ingen anledning att ändra gränsen. //Romulus74 (diskussion) 6 april 2016 kl. 14.20 (CEST)
replies: text: ::::Det handlar inte om att hitta användare som ställer upp för val till censor. Med nuvarande 90%-iga regel kan det inträffa att censorskapet blockeras genom att några få användare demonstrativt röstar emot. Då kommer vi förlora censorskapet. För att vi ska få ha kvar censorskapet måste det vara minst två personer; se Wikipedia:Censorer, så det räcker inte med att vi lyckas rösta fram en person. 90 % är en alldeles för hög "ribba" för att säkerställa ett fortsatt censorskap. Om vi har ex. en 85%-ig nivå så är det fortfarande en högre procentnivå än byråkratnivån (75%), men chansen ökar avsevärt för ett förhindrande av en censorskapsblockering. --Allexim (diskussion) 7 april 2016 kl. 11.37 (CEST)
replies: text: :::::Den här diskussionen hade vi senast i höstas. Hur ofta skall vi dra om den? Tjatar man tillräckligt ofta får man som man vill? Luktar trolleri och brist på respekt för konsensus. Användare får göra vilket ställningstagande de vill på de grunder de själva finner viktiga. Vi kan inte förbjuda vissa motiveringar eller för den delen ha en lista med tillåtna anledningar. --MagnusA 7 april 2016 kl. 11.52 (CEST)
replies: text: :::::: nu får du ge dig med dina insinuationer. Vad andra har för anledningar att diskutera är lika betydelselöst som vad du har för anledningar till att försöka avsluta diskussionerna. --افيراتير (diskussion) 7 april 2016 kl. 12.08 (CEST)

text: ::::::Om man tar sig tid att läsa inledningen av denna diskussionen så framkommer det med all tydlighet att något konsensus uppnåddes aldrig förra året. Därför tas den upp här igen som en fortsättning för ställa frågan om procentsatsen på sin spets. Vore bra om så många som möjligt kan avge ett tydligt svar på frågan:

text: ::::::Vilken procentsats skall gälla? --Allexim (diskussion) 7 april 2016 kl. 12.14 (CEST)
replies: text: ::::::: 90 % som nu. Tostarpadius (diskussion) 7 april 2016 kl. 12.35 (CEST)
replies: text: ::::::::Varför just 90? --افيراتير (diskussion) 7 april 2016 kl. 12.44 (CEST)

text: :::::::: Förtydligar. Vad innebär "extremt stort förtroende". Är det ok att var tionde inte har sådant förtroende? Är det ok att fyra användare skulle kunna stoppa vem som helst? I nuvarande situation där en principröstar mot räcker det med tre motröster, är det ok? Vad tror ni om risken för fler principröstande som ändrar förutsättningarna? Hur ser ni på olika procentsatser i förhållande till andra situationer (på Wikipedia och andra platser). Skulle något påverkas om valperioden vore längre än ett år (som den var för länge sedan)?

text: :::::::: Jag personligen tycker nog att 90 % är så extremt stort förtroende det är att se som unisont. Jag tycker att ett par (upp till fyra?) proteströstande ska vara acceptabelt (oavsett om det protesterar mot lokala censorer eller mot hela Wikipedia eller annat) och då motsvarar 90 % ett unisont förtroende. Om man väljs på längre period än ett år tycker jag att det inte får finnas tveksamheter vilket skulle motivera 90 %. Nu väljs man på "bara" ett år och kan lätt efter det avsättas. Praxis för kvalificerad majoritet är 2/3 och för administratörer anser jag att vi behöver en gräns > 50 %. Gränsen för censorer bör vara högre än för administratörer då iaf jag är beredd till att chansa mer där. Nästa jämna gräns som är högre än 2/3 är 75 %. För att ändra censorgränsen till 75 % vill jag dock att admingränsen i så fall först sänks till 2/3. Åt andra hållet tycker jag vi inte ska ha en gräns högre än 90 % eftersom vissa proteströster ska vara ok. --افيراتير (diskussion) 7 april 2016 kl. 13.02 (CEST)
replies: text: :::::::::Liksom när det gäller ip-kontrollanter är det åtgärder som övriga wikigemenskapen inte kan se. Vi har ingen som helst kontroll på hur verktygen används, utan får helt förlita oss på övriga valda censorer/ip-kontrollanter att verktygen används ansvarsfullt. Jag tycker att just bristen på insyn hur verktygen används eller kommer att användas gör att kravet på 90% stöd är motiverat. Snarast bör gränsen för ip-kontrollanter höjas till 90% stöd, samtidigt som det vore bra om fler väljs till censorer respektive ip-kontrollanter just för att säkra att de valda kontrollerar varandra och "slår larm" till övriga gemenskapen om verktygen används felaktigt. Obelix (diskussion) 7 april 2016 kl. 14.24 (CEST)
replies: text: ::::::::::Ett tag var det ganska ofta hetsiga debatter om när det skulle ip-kollas och inte och hur resultaten skulle tolkas. Det finns därför en inte obetydlig risk för att de som känt sig förfördelade i besluten på WP:BIK kan komma att tilldelas väldigt stor makt vid omröstningen, i praktiken lika stor makt som 9 stödjande. Vill vi det? -- Innocent bystander 7 april 2016 kl. 14.58 (CEST)
replies: text: :::::::::::Risken finns, men jag tror ändå att seriösa användare gör en helhetsbedömning. Med tanke på hur integritetskränkande en ip-kontroll är och att det bara ska användas i sista hand när det verkligen är nöd och tvunget så anser jag att det är befogat. I alla fall så länge det inte finns någon slags nämnd som utövar tillsyn och kan varna och avsätta en ip-kontrollant för en ip-kontroll som var en onödig integritetsintrång. Obelix (diskussion) 7 april 2016 kl. 16.02 (CEST)
Gränsen för censorer bör vara väsentligt högre än den för administratörer. Jag kan tänka mig att sänka den till fem sjättedelar, om den andra samtidigt sänks till två tredjedelar. Eftersom det senare inte är aktuellt för tillfället faller även det förra. I ett sådant sammanhang skulle jag också kunna tänka mig att lägga ip-kontrollanterna på samma nivå som censorerna, möjligen även byråkraterna. Tostarpadius (diskussion) 7 april 2016 kl. 21.26 (CEST)
thread_title:  Censor - vilken procentsats?

message: På sidan står att om det tidigt står klart att utslaget blir avslag kan omröstningen avslutas för att "undvika snöbollseffekten". Ordet snöbollseffekten är länkad till :en:Wikipedia:Snowball clause. Denna "snowball clause" handlar om att undvika att vara överdrivet byråkratisk. Snöbollseffekten handlar om något helt annat. Vad är meningen? Om ingen har en bra förklaring tänker jag ta bort, och ersätta med något om att en användare själv har rätt att avsluta sin omröstning i förväg (vilket är praxis). /NH 3 april 2016 kl. 19.10 (CEST)
replies: text: Jag tycker det skulle vara en bra förändring. Det bör bara vara den som är nominerad som kan avsluta i förtid och ingen annan. Om det sedan blir så att någon vill låta ha sin omröstning igång trots 20-30 emotröster får vi leva med det...de fallen lär vara väldigt få. Men att andra avslutar i förtid för att undvika konflikter är inte OK.Obelix (diskussion) 3 april 2016 kl. 19.17 (CEST)
replies: text: :Någon generalklausul för fall där ansökan inte har någon möjlighet alls att gå igenom borde kanske finnas. Edaen (diskussion) 3 april 2016 kl. 19.22 (CEST)

text: : Det är väldigt länge sedan den klausulen användes. (>5 år sedan senast?) Den har använts när nybörjare lagt upp en omröstning bland det första de gjort när de kommit hit. Det finns ingen anledning att förnedra dem med en  timmar lång process med bara emot-röster. Jag tror vi kan ha den kvar! Rätten att dra tillbaka sin kandidatur är nog så självklar att jag tror inte det behöver skrivas så mycket om den. -- Innocent bystander 3 april 2016 kl. 19.25 (CEST)
replies: text: :: Men vad ska det innebära? Snöbollseffekten är att något ökar lavinartat. Jag förstår inte. /NH 3 april 2016 kl. 19.49 (CEST)
replies: text: :::Klausulen ska inte användas när Agge2 skickar in en ansökan, den ska användas när newbies gör det. De behöver inte förnedras i 168 timmar bara för att de inte förstår processen! -- Innocent bystander 3 april 2016 kl. 20.00 (CEST)
replies: text: :::: Med tanke på att regeln inte missbrukas kan den gott få vara kvar. När den väl behövs kommer vi annars att sakna den. Tostarpadius (diskussion) 3 april 2016 kl. 20.20 (CEST)
replies: text: ::::: Jag tror vi missförstår varandra. Min fråga är alltså: Vad är kopplingen mellan det att omröstningar kan avslutas i förväg och det som på svenska kallas snöbollseffekten? /NH 3 april 2016 kl. 20.22 (CEST)
replies: text: ::::::För några minuter sedan skapades kontot: "Användare:Zlangalanga" (undviker pingar för att inte förvirra) och om den användaren nu kommer hit för att hn tror hn ska bli admin, så avslutar vi omröstningen ganska snart, då Zlangalanga har ungefär lika stor chans att bli vald som en snöboll i har i Lucifers hemtrakter. Det gör vi för att skydda Zlangalanga från att göra bort sig och känna sig dum i 168 timmar. Sådana hänsyn behöver vi inte ta emot etablerade användare. Om en etablerad användare själv drar tillbaka sin kandidatur, så följer det kanske ungefär samma princip, men det är inte riktigt samma sak, då hn vet hur och vad hn ska göra för att göra avslutet. (Antingen gör hn det själv eller ber hn ngn annan som har den tekniska förmågan.) Mitt tidiga avslut av Tostrapadius hade inget med Snöbollsklausulen att göra. -- Innocent bystander 3 april 2016 kl. 20.35 (CEST)
replies: text: :::::::Det är inte Snöbollseffekten som är länkat på huvudsidan, utan den engelska sidan. Ngn har valt att översätta det så, bra eller inte kan diskuteras. -- Innocent bystander 3 april 2016 kl. 20.38 (CEST)
replies: text: ::::::::Byt gärna ut "snöbollseffekten" mot något annat, kanske "ytterst osannolikt". Edaen (diskussion) 3 april 201a6 kl. 20.59 (CEST)
replies: text: :::::::::Jag tror det var jag som gjorde den översättningen för ett antal år sedan. Om jag minns rätt så tänkte jag mig - när jag såg ordet snow ball - att det handlade om att  kunna stoppa ett hopplöst val innan mängden motröster vuxit till en lavin. Senare insåg jag att jag tänkt fel där men kom inte på något bättre ord för det IB beskriver. Kommer någon på någon bra översättning är det naturligtvis bara att ändra. --MagnusA 3 april 2016 kl. 21.11 (CEST)
replies: text: :::::::::: Ok, då förstår jag! Tack. /NH 3 april 2016 kl. 21.21 (CEST)
Jag ser inget behov av att byta begrepp. I praktiken är det en lavin man sätter stopp för. Tostarpadius (diskussion) 4 april 2016 kl. 03.31 (CEST)

text: Som sagt har det här inte hänt hos oss på många år, men det hände på WD ganska nyligen. En användare kommer från ingenstans och ansöker om administrativ behörighet det första hn gör. Sedan går hn till enwp och försöker med samma sak, men blir där avrådd. Omröstningen på WD avbröts aldrig, men den borde kanske gjort det. -- Innocent bystander 4 april 2016 kl. 15.18 (CEST)

text: Ja, den tolkningen är lika rätt som någon annan! -- Innocent bystander 4 april 2016 kl. 07.27 (CEST)
replies: text: : Däremot är det mycket olämpligt att länka en fras i en riktlinje till ett helt annat begrepp. Vi måste välja endera betydelsen. En inline-länk till en engelskspråkig sida (från instruktioner och riktlinjer) är också i sig problematiskt. Om man vill ha den bör den bytas mot en parentes "(jfr :en:wp:ngt)". --LPfi (diskussion) 4 april 2016 kl. 11.16 (CEST)
replies: text: :: Instämmer med LPfi. Det är problematiskt att utgå från att alla kan engelska (eller något annat språk). Apropå vad ska stå i meningen, så kan jag föreslå lavinartat nej-röstande. Vi behåller då samma svala känslor som en snöboll inger. :) Dieselmotorvagnar (till stationen) 6 april 2016 kl. 09.06 (CEST)
Jag plockade bort hänvisningen till "snowball clause" enligt diskussionen ovan, och gav istället det kanske mest självklara fallet när omröstningar kan avslutas i förväg som exempel, dvs när en ny och okänd användare nominerat sig själv. /NH 30 september 2016 kl. 17.21 (CEST)
thread_title:  Snöbollseffekten 

message: :Hitflyttad från Wikipedia:Kommentarer om administrationen av Wikipedia/Arkiv 2016#Etablerad för att rösta på AAB. Den började visserligen som ett enskilt ärende men gled snart iväg mot generell diskussion. --MagnusA 23 april 2016 kl. 16.55 (CEST)
 har röstat i ett administratörsval. Reglerna säger att man måste "vara etablerad och någorlunda välkänd av andra användare". Jag ser inte att personen uppfyller det med 3,5 månaders närvaro och cirka 350 redigeringar varav många vid massmallning inom ett artikelområde, även väldigt få inlägg utanför artikel/mall/kategori. Vilken bedömning gör andra? /Hangsna (diskussion) 10 april 2016 kl. 20.48 (CEST)
replies: text: Jag håller med dig. Tidsperioden hade väl hamnat i gråzon om han hade varit väldigt aktiv och både redigerat och bidragit i diskussioner, men inte med 350 redigeringar. Det är för lågt. Jag tar och stryker rösten. Det blir för lätt att skapa marionetter och hålla dessa lågaktiva om inte ribban är något högre. Obelix (diskussion) 10 april 2016 kl. 20.54 (CEST)

text: Nu står det följande på WP:AAB: "Det finns inga exakta kriterier för hur länge man ska ha varit registrerad eller hur många redigeringar man ska ha gjort för att få rösta; tveksamma fall avgörs genom diskussion." Det kan vara idé att något precisera kriterierna. Jag förstår givetvis, att vi inte kan ha exakta regler för detta, men i nuläget är riktlinjerna tämligen vaga. Disembodied Soul (diskussion) 10 april 2016 kl. 21.06 (CEST)
replies: text: :Vi har nyligen snuddat vid den frågan på Wikipediadiskussion:Ansökan om administrativ behörighet utan att heller denna gång komma närmare en kvantifiering än vi varit hittills. -- Innocent bystander 10 april 2016 kl. 21.17 (CEST)
replies: text: :: Den enda anledningen till att vi har kraven på att man ska vara etablerad är att undvika marionettröster. Man kunde t ex tänka sig att det var till för att säkerställa att alla som röstade var tillräckligt insatta, men så är det alltså inte, den aspekten har vad jag vet aldrig tagits upp. Så frågan är alltså om Ma805 skulle kunna misstänkas vara ett konto som tillhör någon annan användare. För min del skulle jag av bidragen att döma säga att Ma805 verkar vara en ny användare, och därför är välkommen att rösta. /NH 10 april 2016 kl. 22.10 (CEST)
replies: text: ::: Med anledning av att det nu råder delade meningar har jag lagt tillbaka rösten. Lika bra att låta diskussionen ha sin gång, särskilt i detta fall där rösten kan avgöra omröstningens resultat. Obelix (diskussion) 10 april 2016 kl. 22.27 (CEST)
replies: text: ::::Jag tror det vore väldigt olyckligt om skulle ha marionettdiskussioner när någon ny röstar. Både för den nye och för andra. Då är det mycket enklare att inte låta nya rösta på ett tag. --افيراتير (diskussion) 11 april 2016 kl. 07.04 (CEST)
replies: text: :::::Jag vill minnas att aspekten om "insatthet" har tagits upp tidigare, men den har aldrig blivit central i diskussionerna. Jag tror man måste se det från fall till fall. Mörkerman hade efter flera år som etablerad användare en väldigt avig bild av administratörernas roll och har det kanske fortfarande, men det vore knas att utesluta hans röst för det. Andra gånger kommer användare in ganska smidigt och snabbt. Bland det första jag gjorde som registrerad användare här var att rösta på WP:AN. Rösten markerades som kommande från en "ny" användare. (Nåja, så ny var jag inte, även om kontot var det.) Men jag hade röstat exakt likadant idag. -- Innocent bystander 11 april 2016 kl. 09.21 (CEST)
replies: text: :::::: Jag har alltid förstått det så att det krävs att man är insatt. Jag ställer mig bakom förslaget att stryka rösten. I ett val som kan avgöras av en enda röst är det extra viktigt att den är legitim. En i mängden av fyrtio stödjande behöver inte ens diskuteras. Tostarpadius (diskussion) 11 april 2016 kl. 09.41 (CEST)
replies: text: :::::::Att kräva att man är insatt för att rösta känns väldigt mycket som Starship Troopers. /ℇsquilo 11 april 2016 kl. 10.32 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag har svårt att se att ett krav på att man hyfsat väl känner till det man röstar om skulle vara samma sak som ideologin i en roman som många kallar fasistoid. Även i dagens samhällen har vi vissa krav som kan tolkas som insatthet, man får inte vara hur ung som helst när man röstar, t.ex. Även jag upplever det som att vi alltid har krävt att man är insatt i sådana här sammanhang, och tycker att det var korrekt att stryka rösten. / TernariusD 11 april 2016 kl. 12.32 (CEST)
replies: text: :::::::::Några av våra "hustroll" loggar tidvis på sig med användarnamn och skapar då på kort tid många bra redigeringar. Dessa går också då in i SFFR omröstningar, men bara undantagsmässigt i AAB omröstningar. Att de deltar i Sffr tycker jag inte är någon grej, de kan ju ofta svwp bättre än de flesta av oss. För AAB har hittills modellen att nya signaturer bör varit här uppemot 6 månader (alt bra användare som tydligt inte är hustroll) fungera. (och mer än någon/några månader brukar de inte orka redigera "ärligt").Yger (diskussion) 11 april 2016 kl. 16.21 (CEST)
replies: text: ::::::::::Jag resonerar ungefär som Ternarius, tanken om marionett har inte slagit mig. Dock är det som Yger säger, om man tänker lite på hur länge personen varit närvarande och gjort så behöver man kanske inte tänka så mycket på att det kan vara en marionett, det faller ändå. Det kan nog vara ett bra resonemang så man kan hänvisa till det och inte uttrycka sig som att kontot skulle vara "oäkta". /Hangsna (diskussion) 11 april 2016 kl. 17.25 (CEST)
replies: text: :::::::::::Kika gärna på kraven för att delta i Stewardsomröstningarna. -- Innocent bystander 12 april 2016 kl. 08.13 (CEST)
replies: text: :::::::::::: länken verkar inte fungera.--Chandra Varena (diskussion) 12 april 2016 kl. 08.23 (CEST)
replies: text: :::::::::::::Suck, ja, det är väl det här förhatliga översättningsgränssnittet som ställer till elände som vanligt!

text: :::::::::::::Men kontentan är att man ska ha gjort 600 redigeringar fram till 2 månader före valet startar och gjort minst 60 redigeringar under de senaste sex månaderna innan valperioden börjar. Dessutom måste man ha ett konto och man får inte vara robot. Och man får bara rösta en gång, oavsett hur många manuella konton man har. -- Innocent bystander 12 april 2016 kl. 08.32 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::Du hittar riktlinjerna på meta:Stewards/Elections_2016/Guidelines/sv. Och så var det minst 50 redigeringar globalt under de senaste sex månaderna :-) / TernariusD 12 april 2016 kl. 08.35 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::: Jag stöder ett införande av samma regelverk här. Tostarpadius 12 april 2016 kl. 10.56 (CEST)
replies: text: :::::::::::::::: Reglerna på meta räknar globala redigeringar, det är logiskt eftersom Stewards agerar globalt. Avser du att stödja att 600 redigeringar på Commons är tillräckligt för att få rösträtt här? -- Innocent bystander 12 april 2016 kl. 13.24 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::::: Jag skulle skrivit "motsvarande". Det är lokala redigeringar i denna omfattning jag anser böra krävas. Tostarpadius (diskussion) 12 april 2016 kl. 14.57 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::::::Med mer än 350 redigeringar och tre månaders aktivitet är Ma805 enligt min mening en etablerad användare. Bredman (diskussion) 12 april 2016 kl. 21.23 (CEST)

text: Är man inte beredd att sätta upp gränser för aktivitet i övrigt när det gäller att rösta i adminval för att skydda sig mot marionettmissbruk eller annat, så ser jag inget skäl att heller ha en gräns mot nya användare. Rädslan för marionetter är troligtvis överdriven (åtminstone så kan man se tidigare diskussioner). Då är det bättre att vi är tillåtande i alla leden och ta "problemen" när de uppstår istället. dnm (d | b) 11 april 2016 kl. 23.41 (CEST)
replies: text: :Jag tycker att det blir dumt och riskerar att skapa mer trollande med för fasta regler, och till vilket skydd? En marionett kan ju ligga och vara lite småaktiv under längre tid oavsett. Jag röstade för övrigt första gången i ett adminval efter 11 dagars aktivitet men eftersom det var stödröster i val som (i stort) var solklara vad gäller sin utgång så var det ingen som reagerade då. GameOn (diskussion) 12 april 2016 kl. 08.42 (CEST)
replies: text: ::Det hade inte funnits någon anledning att reagera nu heller om inte rösten lades just i Civilspanarens val, som står och väger. -- Innocent bystander 12 april 2016 kl. 08.45 (CEST)
replies: text: :::Jo, men om denna diskussion kommer leda till att vi fastställer tydligare riktlinjer för vilka som får rösta, då är det viktigt att vi inte ingriper retroaktivt i pågående omröstningar. Det skulle inte se bra ut. Stigfinnare (diskussion) 12 april 2016 kl. 08.56 (CEST)
replies: text: ::::Jag kan inte se att nya regler kan komma att gälla förrän alla omval som hör till denna period är avslutade och de som inte kom till omval blivit avflaggade, dvs ngn gång tidigast mellan 1 och 7 maj. -- Innocent bystander 12 april 2016 kl. 09.01 (CEST)
replies: text: ::::: Enligt min mening kan nya regler inte träda i kraft förrän på midsommarafton, då påbörjade val blir till nästa period. Däremot anser jag att nuvarande bestämmelser tillåter oss att stryka rösten, men endast om det uppnås konsensus om den saken. Så verkar det inte bli. Å andra sidan har så många stödröster tillkommit att denna som går i motsatt riktning troligen inte kommer att bli avgörande. Tostarpadius (diskussion) 12 april 2016 kl. 10.54 (CEST)

text: :::::Nyval kan ju ske när som helst, men nog vore det smidigast om en striktare kodifiering finge anstå till efter det att omvalsperioden är över.

text: :::::andejons (diskussion) 12 april 2016 kl. 13.18 (CEST)

text: Jag tycker nuvarande regler fungerar bra, och ser ingen anledning att ändra dem. Jag undrar också: Är det så att ett konto som uppfyller kraven alltid ska få rösta, dvs även om man kan tänka sig att det är en marionett? Det vore isåfall en klar försämring mot dagens regler. Och om det är så att en del konton kanske inte ska få rösta trots att de uppfyller de formella kraven så att saken måste avgöras genom diskussion – vad är då vunnet gentemot hur det är idag? /NH 12 april 2016 kl. 15.46 (CEST)
replies: text: :Böjd att hålla med. Även detta specifika fall visar att en rogue röst inte har särskild stor påverkan. Det är ingen katastrof om det i efterhand visar sig att någon egentligen blev vald med bara 74 procents stöd. Samma sak åt andra hållet. -- Innocent bystander 12 april 2016 kl. 16.32 (CEST)
replies: text: :: Jag håller inte med. Åt andra hållet är det en tragedi. Tostarpadius (diskussion) 12 april 2016 kl. 16.55 (CEST)
replies: text: ::: Nej, då värderar du administratörsverktygen alldeles för högt. Det är helt okej om någon som 20% av gemenskapen saknar förtroende för får vara utan tillgång till verktygen ett tag till. ⛐Boⅰⅵᴇ (🖉) 13 april 2016 kl. 08.10 (CEST)
replies: text: :::: Ja, vill man tillämpa vingklippning som metod så. Kravet på 75 % majoritet är högt som det är. Blir omröstningen manipulerad är det allvarligt, inte endast för den enskilde utan för gemenskapen. Tostarpadius (diskussion) 13 april 2016 kl. 08.54 (CEST)

text: Ser denna diskussion efter att jag lagt ett par röster på AAB. Bör jag stryka dessa? Jag har varit registrerad sedan 2014 men blivit aktiv först nu för någon månad sedan. Jag har inte de 600 redigeringar som föreslås ovan. Mvh Transmittorsubstans (diskussion) 20 oktober 2016 kl. 11.44 (CEST)
replies: text: :du har redan gjort mycket goda insatser, och för mig är du "känd" som en bra wikipedian och klottersanerare. Jag tycker inte du skall ta bort dina röster om inte någon propsar på det.Yger (diskussion) 20 oktober 2016 kl. 11.54 (CEST)
replies: text: ::Du är etablerad. Det var ett förslag, men samtidigt skall man se till helheten. Hade någon ansett att du var tveksam så hade "någon" tagit upp det här på diskussion. Adville (diskussion) 20 oktober 2016 kl. 12.21 (CEST)
replies: text: :::Tack! Jag låter rösterna ligga kvar. Transmittorsubstans (diskussion) 21 oktober 2016 kl. 13.51 (CEST)
thread_title:  Etablerad för att rösta på AAB 

message: När jag var relativt ny på Wikipedia, för en 8–10 år sedan, blev jag närmast chockerad över hur man i denna community, som annars höll så hårt på etikett, i de mera kontroversiella omröstningarna på WP:AAB kunde upprätta formliga anklagelseakter, fulla med diffar på vad man ansåg omröstningsobjektet hade gjort fel. Nu ser jag hur detta system börjat sticka upp sitt tryne igen i två kontroversiella omröstningar (varav en jag är rädd jag har instiftat). Ännu så länge är det bara i måttlig mängd, men jag har dåliga erfarenheter hur det brukade gå till: Först ett par tre diffar. Sedan några ifrågasättande av diffarna (eventuellt med mot-diffar – eller varför inte med diffar riktade mot diff-ställaren? Det är ju så trevligt att leta fel.) Då blir resultatet, icke helt oväntat, att diffarna utökas, för att riktigt slå fast vad de första skulle utvisa. Osv, osv.
Måste vi ha det på det viset? Några enstaka diffar kan belysa och även bevisa vad man hävdat, det är riktigt, men om bruket leder till ett hejdlöst diffande (och tro mig, förr eller senare så kommer det att göra så) då är det inte värt det.
Jag beklagar mycket att jag drog igång den ena omröstningen – det här var inte avsikten. / TernariusD 25 april 2016 kl. 11.35 (CEST)
replies: text: Ett ändlöst uppradande av diffar ser jag inte som fruktbart. Däremot ser jag inte heller alternativet att helt avstå som fruktbart. Att i allmänna ordalag skriva om en användares otrevliga attityd eller tråkiga inställning helt utan att exemplifiera blir i mina ögon lika anklagande, men utan rimlig möjlighet till bemötande. /Dcastor (diskussion) 25 april 2016 kl. 12.54 (CEST)
replies: text: :Jag instämmer med Dcastor. Jag tycker det är värre med diskussioner som säger "Hen har blockerat massor med användare som hen låg i konflikt med" än "Hen blockerade denochden när hen låg i konflikt med dem", med länkar. Omvalen kom ju till för att undvika avsättningsomröstningar, och då måste det i alla fall finnas en möjlighet att komma med exmepel ifall man tycker någon inte skött verktygen tillfredsställande. Det bör dock normalt räcka med vanliga länkar till diskussioner istället för diffar.

text: :andejons (diskussion) 25 april 2016 kl. 13.08 (CEST)
replies: text: ::Instämmer. Men man måste också vara beredd på att "bevisningen" kanske inte alltid ger den effekt man förväntat. Värderingen av inlägg kan se olika ut och den kommer ofta bara att utgöra en (eller några få) bitar i den helhetsbild man har av användarens arbete. En sådan helhetsbild är svår att vända med bara några diffar. -- Innocent bystander 25 april 2016 kl. 13.17 (CEST)
replies: text: :::(redigeringskonflikt)

text: :::Ingen av er (explicit i alla fall inte Decastor) tycks tycka att långa difflistor är meningsfullt. Frågan är, var sätter man då gränsen? Och hur ser man till att den inte överskrivs? Det har ju inte fungerat förr. Till slut verkade det som om folk tröttnat på dem, men nu, i takt med glömskan, gissar jag, verkar det som det så smått har fått en renässans.

text: :::Om någon absolut blånekar kan jag förstå att det kan kännas som om man måste bevisa det, men även då borde det väl räcka med att i allmänna ordalag nämna på vilken sida och ungefär när – de som känner att de nödvändigtvis måste se var och när borde kunna söka själva. NH förnekade inte att  ofta ogör andras blockeringar. Och i fallet Averater var ju exemplen närmast för att rada upp nya anklagelser mot användaren. Inte tillnärmesevis i samma utsträckning som de långa anklagelseakter jag minns från min "Wikipediabarndom", men jag blir ändå orolig när jag ser samma tendenser återkomma. / TernariusD 25 april 2016 kl. 13.36 (CEST)
replies: text: ::::Om man vill ha adminverktyg så ska man också tåla att bli granskad. Jag tycker det är mycket hjälpsamt om någon lägger in diffar och vill inte att det ska finnas några begränsningar. AlphaZeta (diskussion) 25 april 2016 kl. 14.01 (CEST)
replies: text: :::::Det är inte fråga om att hindra granskningen, det är fråga om på vilket sätt granskningen ska ske. När det var som värst förr i tiden, satt många användare och lusläste diskussionssidorna efter alla fel och brister någon användare tänktes kunna ha för att kunna få ihop fler diffar. Det spillde över på andra användare, med: Det kunde t.o.m. hända att andra diskussionsdeltagare än administratörerna blev "granskade" av sådana som inte gillade deras inlägg. Något sådant system vill jag till inget pris ha tillbaka! Grillo var en tidigare administratör som särskilt ofta blev föremål för anklagelseakter – jag kan rekommendera en genomgång av några av hans gamla omröstningar. / TernariusD 25 april 2016 kl. 14.16 (CEST)
replies: text: ::::::Det gäller kanske att när diffar behövs, välja bra diffar istället för många. För att ta ett exempel: (Jag gillar inte att behöva plocka fram det, men det förtydligar ganska bra vad jag menar.) Invändningarna till en början emot Averater i liggande omröstning såg ut att handla om att hn röstar "fel" på SFFR och har fel åsikt om Relevansbegreppet. Hade det stannat därvid, så hade motiveringen i mina ögon sett ut som ett rent klavertramp av den/de som framfört åsikten. Vi har haft många admins som tillhört minoriteten i en eller flera wikipolitiska fält. Nästan aldrig har det lett till att någon blivit av med sina verktyg. Jag och Dcastor tillhör de admins som haft avvikande åsikter om relevansen. Jag röstar fortfarande "fel" på SFFR och jag har aldrig brytt mig om "kriterierna". Med nya "diffar" blev det tydligare vad kontroverserna handlade om och nu ser emotröstarna inte ut som klavertrampare längre. De har dock fortfarande inte lyckats övertyga mig om att rösta emot användaren i omröstningen och det är osannolikt att fler dylika diffar kommer att göra någon skillnad. En ny bra diff kan dock göra skillnad. -- Innocent bystander 25 april 2016 kl. 14.55 (CEST)
replies: text: :::::::Vi var många som röstade neutralt för Averater (tillsammans med den som först röstade emot, för övrigt) som betonade att vårt ställningstagande inte berodde på Averaters inklusionism, utan på s debattstil. Så vitt jag kunde se var det bara en som explicit nämnde inklusionismen som åtminstone en delorsak. Menar du att vårt betygande inte skulle räcka? Varför, i så fall? / TernariusD 25 april 2016 kl. 15.50 (CEST)
replies: text: ::::::::De diffar som anges i omstående sidas diskussion visar att A kan vara icke-konstruktiv i enskilda inlägg, ja. Men jag ser inte sådan destruktivitet att jag uppfattar att det borde störa. Ett stort gäng andra användare har uppenbarligen inte heller hittat tillräckligt mycket sådant, för stödet kvarstår. I en diskussion ser jag A's (kanske något osmidiga) ifrågasättande av raderingsmotiveringen bemötas med ett påhopp på A själv. Sådant väcker mer sympati för A än emot. -- Innocent bystander 25 april 2016 kl. 17.05 (CEST)
replies: text: :::::::::Jag håller också med Dcastor. Långa uppsatser fulla med diffar är inte önskvärt, men angående vad Ternarius tar upp specifikt vad gäller några av Grillos omval blev de kontroversiella just för att det handlade om en kontroversiell administratör. Jag tror att omröstningarna hade blivit lika infekterade utan diffarna, kanske ännu värre rent av. När det gäller specifikt personangrepp vill man kanske visa upp vilka uttalanden man anser är särskilt grova och gör att man tappat förtroendet för kandidaten för att andra ska förstå. Det ser jag som naturligt. I alla AAB-val behövs inte diffar. Förlåt  för att jag kommenterar just din röst, men gör det för att ge ett exempel, så tycker jag motiveringen var fullgod utan några diffar alls eftersom det berörde kandidatens allmänna bruk av avblockeringsverktyget. Jag hoppas vi kan respektera att vi har olika syn på hur det är lämpligt att röstmotivera på AAB, så att inte folk drar sig för att rösta. Ifrågasättanden av specifika röster bör i den mån det är rimligt undvikas, om det inte rör sig om grova eller nedvärderande anklagelser som väcker anstöt. Däremot är det inte, som jag ser det, fel att i allmänhet diskutera avblockeringar som gjordes i NH:s val efter att det togs upp eller att i Averaters fall kort diskutera SFFR-diskussionerna. Obelix (diskussion) 25 april 2016 kl. 19.32 (CEST)
Ett svar på Ternarius fråga 25 april 15.50, som iofs inte var ställd till mig: Det stämmer att ni var flera som markerade så som du skriver. Det jag utläste i relaterade diskussioner var dock motsatsen. Jag såg ingen otrevlig debatton från A. Däremot såg jag att användare blev provocerade av A's argumentation, som bestod just i att återkommande argumentera runt relevanskriterierna. För mina ögon ser det då faktiskt ut som att det är användarens åsikter som skapar reaktioner. Därmed inte sagt att jag tror att någon avsiktligt ljuger, men återkommande argument för en åsikt man inte delar uppfattas lättare som malplacerade eller ohöviska. /Dcastor (diskussion) 26 april 2016 kl. 09.43 (CEST)

text: Några exempel tänker jag inte ge dig – då hade jag fått ange diffar, och även om jag inte är fanatisk motståndare till diffar i alla lägen, hade det väl varit ovanligt ironiskt med tanke på mina åsikter i den här debatten om jag gjort så? Emellertid: En av Averaters argumentationstekniker som jag reagerat på (och också kommenterat i debatterna, du bör lätt hitta ställena) är hans vana att så ofta tala om för sina motståndare varför de tycker som de tycker. Det upplever jag som förminskande och ohövligt. / TernariusD 26 april 2016 kl. 13.16 (CEST)
replies: text: :Det låter lite ohövligt, ja. Men du överskattar antingen andras tid att leta eller hur lätt det är att hitta. Diffar är inte helt fel. /Dcastor (diskussion) 26 april 2016 kl. 13.38 (CEST)
replies: text: :: Jag har inte sett ett enda argument från användarens sida, bortsett från det att relevanstänkandet i sig är av ondo. Men det övertygar ingen som inte redan är "frälst". Tostarpadius (diskussion) 26 april 2016 kl. 18.10 (CEST)
replies: text: :::Jag ser gärna diffar som visar vad eventuella klagomål grundar sig på, men det får räcka med enstaka diffar, överdrifter är aldrig av godo. /ℇsquilo 26 april 2016 kl. 20.18 (CEST)
replies: text: ::::Jag instämmer också med de användare ovan som är okej med enstaka diffar, men är också klart avog mot de "anklagelseakter" vi sett i vissa val. //Romulus74 (diskussion) 26 april 2016 kl. 21.33 (CEST)
thread_title:  Argumentationstekniken i omröstningarna – diffar, behövs dom? 

message: Kan någon lägga upp en nominering för K9re11 som har tackat ja så sent som i dag? Jag är på mobilen och kommer inte kunna göra det innan midnatt. Nirmos (diskussion) 30 april 2016 kl. 20.07 (CEST)
replies: text: Fixat. --MagnusA 30 april 2016 kl. 21.13 (CEST)
thread_title:  Sista omvalet april 2016 

message: Under den senaste omvalsperioden framkom det önskemål om att inte hålla omval under juli månad med anledning av att det är den huvudsakliga semstermånaden i Sverige. För att undvika att ha omval under juli månad är ett alternativ at vrida på mandatperiodsåret så att omvalen sker den andra månaden i varje kvartal istället för den första som det är nu. Ett annat alternativ skulle vara att minska ned på antalet omvalsperioder till tre, dvs tertial istället för kvartal. Om vi använder tertial så kommer omvalen att ske i januari, maj och september, dvs inga omval alls under sommarmånaderna. En bieffekt av tertialperioder är att det blir längre omvalsfria perioder vilket borde ge oss större möjligheter att diskutera principer och policy i mellanperioderna istället för att diskutera det under brinnande omröstningar. Som det är i dagsläget så blandas principdiskussioner hej vilt med diskussioner om enskilda omvalsobjekt, vilket lätt kan medföra att viss diskussion kan uppfattas som personangrepp eller leda till "ofrivilliga" personangrepp. Jag ser gärna att vi övergår till tertialsvisa omvalsperioder. // Castrup (diskussion) 11 augusti 2016 kl. 19.38 (CEST)
replies: text: Bra förslag! Tertialmodellen har mitt stöd.  Rex Sueciæ (disk) 11 augusti 2016 kl. 19.50 (CEST)
replies: text: :Jag instämmer. Castrup beskriver emm de många fördelarna med tertialmodellen mycket tydligt. / TernariusD 11 augusti 2016 kl. 19.56 (CEST)
replies: text: :: Ja, detta borde kunna genomföras vid årsskiftet, så att de som valts under andra och tredje kvartalet i år får sin mandatperiod förlängd, medan de som väljs i oktober får den förkortad. Om det beslutas redan nu sker det ju inte retroaktivt. Tostarpadius (diskussion) 11 augusti 2016 kl. 20.02 (CEST)
replies: text: :::Instämmer om fördelarna med tertiala omval. Elzo 90 (diskussion) 11 augusti 2016 kl. 20.33 (CEST)

text: Varför inte bara två omvalsperioder? --افيراتير (diskussion) 11 augusti 2016 kl. 20.09 (CEST)
replies: text: :Tre omvalsperioder kan nog vara lagom. Med två omvalsperioder blir det många omval samtidigt, risken med det är att intresset för att rösta minskar. Thoasp (diskussion) 11 augusti 2016 kl. 20.14 (CEST)
replies: text: ::Tre kan vara bra. Jag har dock lite svårt för januari, den omvalsperioden har ofta präglats av negativt tjafs (i motsats till april och oktober medan juli varit halvtjafsig som i år) men det får väl gå, annars tycker jag man kan fundera på feb, maj och okt.Yger (diskussion) 11 augusti 2016 kl. 20.37 (CEST)
replies: text: ::: Nej, det är principiella viktigt att perioderna är lika långa (utom när det gäller övergångsbestämmelser). Varför kommenterar ingen mitt förslag till genomförande? Det ser jag som en synnerligen viktig fråga. För övrigt var april tjafsigt i våras (se ovan).Tostarpadius (diskussion) 11 augusti 2016 kl. 20.46 (CEST)
replies: text: :::::Felskrivning av mig feb, juni, okt. Och det bör genomföras så ingen får förkortad mandattid.Yger (diskussion) 11 augusti 2016 kl. 20.50 (CEST)
replies: text: ::::::Det går att lägga ett omval en månad "för tidigt" utan att äventyra längden på redan insatta förordnanden. Låt säga att "Yger" och gänget som ska upp till omval i oktober tidigareläggs till september istället. Blir de inte omvalda, så har de fortfarande kvar sina verktyg till 31 oktober. Ett omval är ingen process för att avsätta någon. -- Innocent bystander 11 augusti 2016 kl. 20.59 (CEST)

text: :::Jag undrar lite över Ygers observation om januari, för jag tycker inte det finns någon självklar anledning till att det skulle vara så. När jag tittade på de valen för de admins som valdes i januari kunde jag dock inte upptäcka något sådant mönster, varken i år eller de senaste två-tre åren. Därför undrar jag om han kan backa upp det påståendet med något?

text: :::Annars tycker jag Castrups idé är intressant. Hur vi eventuellt inför den kan vi väl diskutera när vi nått ett tydligt konsensus att införa den?

text: :::andejons (diskussion) 11 augusti 2016 kl. 21.01 (CEST)
replies: text: ::::::::... Och om det blir "tjafsiga" val eller ej beror väl mer på vem som är i fokus och vilka som deltar i diskussionen  än vilken tid på året det råkar vara. För övrigt är även jag positiv till tertiär. --MagnusA 11 augusti 2016 kl. 21.07 (CEST)
replies: text: :::::::::positiv till Castrups förslag, och årets oktober kan få tre månader extra inför nästa val... Undantag för att komma i fas, men inte hela världen. Blir ju samm som om ett nyval är i november. Adville (diskussion) 11 augusti 2016 kl. 21.17 (CEST)
replies: text: ::::::::::Ja jag överdriver nog en subjektiv känsla att det ofta är lite dålig stämning de två första veckorna i jan då det ju också är semestertider. Jag drar tillbaks min kommentar.Yger (diskussion) 11 augusti 2016 kl. 21.45 (CEST)
replies: text: :::::::::::Låter utmärkt med tre omvalsperioder! JohanahoJ (diskussion) 11 augusti 2016 kl. 22.20 (CEST)

text: Bra förslag, men jag ser hellre bara två omvalsperioder i mitten på "VT" och mitten på "HT". Det är ju skönt om de flesta val avklaras under samma period. dnm (d | b) 11 augusti 2016 kl. 22.33 (CEST)
replies: text: :Även jag tycker att det kan vara värt att ändra till färre omvalsperioder. Jag tror emellertid att två perioder skulle innebära alltför många omval samtidigt, dessutom blir övergången omständligare om vi ska ha två. Jag stöder sålunda förslaget med tre mandatperioder.

text: :Eftersom flera verkar stöda en omdaning till ett system med tre omvalsperioder tog jag mig friheten att formulera ett första utkast till övergång till ett omval per tertial, det kan tyckas krångligare än nödvändigt men jag anser att vi samtidigt bör försöka utjämna antalet omval mellan perioderna.

text: #Administratörer med omval i januari får ställa upp till omval som tidigare.

text: #3 administratörer med omval i juli får ställa upp till omval i januari men med verktygen bibehållna till 31 juli.

text: #Administratörer med omval i april får ställa upp till omval som tidigare men tillfälligtvis med en mandatperiod på 1 år och 1 månad.

text: #4 administratörer med omval i juli får ställa upp till omval i maj men med verktygen bibehållna till 31 juli.

text: #Övriga administratörer med omval i juli (10 st) får ställa upp till omval som tidigare men tillfälligtvis med en mandatperiod på 1 år och 2 månader.

text: # Administratörer med omval i oktober får ställa upp till omval i september men med verktygen bibehållna till 31 oktober.
replies: text: :Detta kommer medföra att det blir tre omvalsperioder (januari, maj och september) med 22-23 administratörer varje gång. Rasmus 28 11 augusti 2016 kl. 22.59 (CEST)
replies: text: ::Mycket bra förslag! Instämmer. --Allexim (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 00.03 (CEST)
replies: text: ::: Jag förespråkar mitt tidigare förslag. Det är bättre med enkla övergångsbestämmelser. Dessutom är det inte bra för någon att den som eventuellt inte fått förnyat förtroende kan behålla verktygen ett halvår. Tostarpadius (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 06.12 (CEST)
replies: text: ::::Jag instämmer med Tostarpadius, i synnerhet med det sista han skriver. Omvalen är förvisso inte formellt avsättningsomröstningar, men ja skulle ändå tycka att det vore rejält konstigt om någon som inte fått förnyat stöd ändå fick fortsätta. Om man ställer upp för ett sådant omval så är det rimligen samma regler som vid ett extraordinarie val till riksdag: tidigare valresultat betyder ingenting.

text: ::::andejons (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 08.22 (CEST)
replies: text: ::::: Ja, och här kan jag inte se att vi har mandat att förkorta varandras perioder (det går inte att jämföra med när alla förordnanden blev tidsbegränsade). Vill någon frivilligt kandidera i januari eller maj istället för september för att jämna ut antalet val är det en annan sak. Vi vet för övrigt inte hur många nya som tillkommer och hur många som inte ställer upp för omval. Tostarpadius (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 09.04 (CEST)
replies: text: ::::::Jag antar att du avser ditt första inlägg i diskussionen, jag tycker inte riktigt det framstår som ett fullständigt konkret förslag så du får gärna förtydliga dig. --Rasmus 28 12 augusti 2016 kl. 11.49 (CEST)
replies: text: :::::::Tre val per år blir bra, två per år ger lite väl många omröstingar per gång. Det kunde gå att lösa med tvååriga mandat.

text: :::::::När vi inför tre val per år, vilket konsensus pekar på, tror jag inte det är något problem att förkorta behörigheterna. Tror ni det är det bara att fråga inför nomineringarna i september och maj om det är OK med de som sitter till oktober respekive juli. Jag väljs i juli och har inga problem att flytta röstningen till maj. Blir jag av med verktygen då räcker de maj ut. Jag tror att alla, och helt säkert tillräckligt många, accepterar förkortning för att få en jämn fördelning.--LittleGun (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 12.34 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag är med i gruppen som har omval i oktober och tycker det helt okej om det tidigareläggs till september. JohanahoJ (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 13.16 (CEST)
Jag blev ombedd att förtydliga mitt förslag.
# De som valts i januari i år kan kandidera för omval som vanligt nästa år. Mandatperioden går ut den 31 januari.
# De som valts i april i år kan kandidera för omval i maj nästa år. Mandatperioden förlängs till den 31 maj.
# De som valts i juli i år kan kandidera för omval i september nästa år. Mandatperioden förlängs till den 30 september.
# De som väljs i oktober i år kan kandidera för omval i september nästa år. Mandatperioden går ut (OBS!) den 30 september.
Samma sak gäller för alla som valts/väljs under respektive kvartal.
På det sättet kan vi komma igång direkt vid årsskiftet med det nya systemet. Tostarpadius (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 15.45 (CEST)

text: Vill någon frivilligt tidigarelägga sitt omval går det som sagt bra, men vi bör inte tvinga eller pressa (försöka övertala) någon att göra det. Tostarpadius (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 15.48 (CEST)
replies: text: :om vi, som det ser ut som, kommer till konsensus om detta under augusti i år, så förslår jag vi börjar redan i år i september, och att då punkt 4 ovan stryks.Yger (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 15.52 (CEST)
replies: text: :: Så kan vi naturligtvis också göra, men då riskerar vi att få någon som inte får förnyat förtroende och som ändå får sitta kvar extra lång tid. Mitt förslag blir därför i så fall en successiv övergång, så att de som har mandatperiod oktober ut har två månader på sig att ställa upp för omval. Tostarpadius (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 16.28 (CEST)
replies: text: :::Jag är bredd att även stödja  4-punktsförslag. Det viktiga för mig är att vi inför tre val per år och att inget av dessa sker under sommarmånaderna. Val i januari, maj och september är att föredra. --Allexim (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 18.22 (CEST)
Jag stöder inget av förslagen ovan. Liknande diskussion har precis förts på KAW med resultat inget brett stöd. Nu väcks en liknande diskussion där en handfull användare deltagit; en diskussion om att ändra ett system som varat i 10 år! Då ingen har påvisat något vidare behov av förändring motsätter jag mig all förändring. För övrigt har det inte med att göra vilken tid på året en omröstning hålls vad beträffar antalet röstande. En genomgående "trend" är att om det finns motröster, försvinner en del röster för (förmodligen pga osäkerhet) och ännu fler om det kommer emotröster med argument och valet blir kontroversiellt. Då undviker många att rösta. Så hur ni än gör, så kommer det finnas val vars utgång inte behagar alla.Obelix (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 22.03 (CEST)

text: Det råder redan konsensus i sakfrågan, så en röst emot saknar i praktiken betydelse. Tostarpadius (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 22.06 (CEST)
replies: text: :Skojar du? Diskussionen har på gått cirka ett dygn. Om en så här viktig sak bör den pågå i veckor. Obelix (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 22.09 (CEST)
replies: text: ::Jag ser ingen poäng i att ändra, då jag tror det är helt meningslöst vad gäller den uttalade avsikten. Vi kommer fortsätta tjafsa om kontroversiella/inaktiva administratörer när de anmäler sig till omval precis som vanligt. Och som vanligt kommer okontroversiella och aktiva få ett högre antal stödröster (precis som skedde i årets julival). //Romulus74 (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 22.10 (CEST)
replies: text: :::Jag har ingen åsikt om det ena eller andra röstförfarandet. Men jag vill passa på att framföra att det är bra att det blir diskussion om adminvalen, det är fel att se detta som tjafs. Det är bra att adminvalen inte bara glider igenom, utan att det blir en riktig granskning. Sen undrar jag över uppgiften att det finns ett sextiotal administratörer. Behövs så många? Det är högst en femtedel som gjort sig så märkbara att jag kunnat lägga namnen på minnet. Det är bara en handfull som syns dagligen som klottersanerare i min bevakningslista med knappt 15.000 artiklar om spridda ämnen. Alltid samma handfull. /Ascilto (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 22.20 (CEST)
replies: text: ::::Där håller jag med dig. Diskussion kring enskilda administratörer i deras omval, eller om det rör sig om nya kandidater, nyval är givet att det ska få förekomma. Däremot detta beteende, så fort som när det är en omröstning som går användare emot, skapa diskussioner om att ändra reglerna eller omvalsperioder m.m. är synnerligen irriterande. Det har skett flera gånger i streck nu. Obelix (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 22.29 (CEST)
replies: text: :::::Jag tycker Obelix talar klokt. Matanb (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 22.33 (CEST)

text: ::::  Anledningen till att en ändring föreslås är inte diskussionerna i själva valen. Det är att vi behöver kunna samtala i lugn och ro mellan de stora omvalsperioderna. Därutöver handlar det om att undvika en anhopning av val sommartid. Och visst råder konsensus: tillräckligt många har uttalat sig. Detta är inget kontroversiellt så länge inga mandatperioder förkortas. Tostarpadius (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 22.38 (CEST)
replies: text: :::::: Vi behöver för övrigt fler administratörer. Vi är oerhört beroende av några få. Vi vet inte hur länge de orkar. En hustomte hoppade av helt nyligen. Tostarpadius (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 22.41 (CEST)
replies: text: :::::::Så har man inte hunnit yttra sig efter cirka ett dygn i en diskussion är ens åsikt inget vattenvärt ("konsensus redan nådd")? Märklig utnötning detta och definitivt inget heligt sätt att föra diskussioner på. Obelix (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 23.04 (CEST)
replies: text: ::::::::Chilla lite, båda två, så får vi se vad konsensus är i sakfrågan så småningom.--LittleGun (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 23.09 (CEST)

text: Vilka är fördelarna att ha en av omvalsperioderna under den månad som svWP har lägst aktivitet?--LittleGun (diskussion) 12 augusti 2016 kl. 23.12 (CEST)
replies: text: : Antagligen inga om man lägger fram det så. Men vet vi egentligen att de registrerade, etablerade användarna är mindre aktiva på sommaren, eller är det en känsla? Har någon räknat på något vis, t ex röster i valen? En del användare blir ju tvärtom mer aktiva under ledigheter. /NH 12 augusti 2016 kl. 23.25 (CEST)
replies: text: :: Jag har räknat antalet röster (även neutrala, men inte strukna) i valen 2015 där någon valts om till administratör, eventuellt tillsammans med fler behörigheter. Med reservation för räknefel så ser det ut så här:
replies: text: ::: Januari: 27 + 35 + 36 + 32 + 26 + 29 + 17 + 14 + 16 + 35 + 25 + 32 + 26 + 26 + 33 = 409 röster i 15 val ger 27 röster per val

text: ::: April: 27 + 37 + 32 + 25 + 23 + 37 + 39 + 29 + 32 + 34 + 33 + 37 + 29 + 39 + 31 = 484 röster i 15 val ger 32 röster per val.

text: ::: Juli: 30 + 35 + 27 + 32 + 22 + 25 + 34 + 36 + 21 + 37 + 37 + 17 + 20 + 38 = 411 röster i 14 val ger 29 röster per val.

text: ::: Oktober: 24 + 29 +34 + 34 + 34 + 41 + 36 + 20 + 45 = 297 röster i 9 val ger 33 röster per val.

text: :: När man går igenom omröstningarna ser man först och främst att det som är helt avgörande för hur många som röstar är vem valet gäller och vilka diskussioner som uppstår. Av den här (väldigt begränsade) sammanställningen kan man inte dra slutsatsen att juli skulle vara en månad där särskilt många missar att rösta. /NH 13 augusti 2016 kl. 14.24 (CEST)
replies: text: ::::Om man istället bara tar med de med många röster blir det
replies: text: :::: Januari: 35 + 36 + 35 + 33 = 4 med 33+ (3 med 35+)

text: :::: April: 37 + 37 + 39 + 34 + 33 + 37 + 39 = 7 (5).

text: :::: Juli: 35 + 34 + 36 + 37 + 37 + 38 = 6 (5).

text: :::: Oktober: 34 + 34 + 34 + 41 + 36 + 45 = 6 (3).

text: ::::så tycker jag det är än tydligare att det inte finns något tecken på bristande antal röstande i juli.Yger (diskussion) 13 augusti 2016 kl. 14.43 (CEST)

text: ::: Jag ser inget problem med att det är många val under samma period. Tvärtom. Jag ser det som en stark fördel. Vidare anser jag alltså att fyra valperioder är för mycket. Även tre är för många, enligt mig. Två kan fungera (april och oktober). Helst skulle jag se att alla omval sker under samna månad en gång per år (jag kan inte komma på något negativt alls med det, bara positiva saker). Då kommer vi få ett lugn, fler vågar diskutera utan att behöva ta (wikipolitiska) hänsyn till sitt omval (vilket jag vet att alla administratörer jag haft någon kvalitativ kontakt med faktiskt gör och erkänt att de gör). Nyval kan däremot ske när som helst under året men omvalet sker alltid samma månad som förutbestämt oavsett när nyval ett ägde rum. dnm (d | b) 13 augusti 2016 kl. 01.54 (CEST)
Jag uppfattade saken så att konsensus redan var nådd. Jag trodde faktiskt inte att någon var beredd att ta strid i en så liten fråga som denna. Det är inte jag. Detta handlar om rena teknikaliteter. Två eller tre gånger går bra för mig, däremot inte en. Jag har heller ingenting emot nuvarande system. Jag ser hellre att det bibehålls än att detta blir en uppslitande fråga som tar fokus från vår huvuduppgift här. Tostarpadius (diskussion) 13 augusti 2016 kl. 08.11 (CEST)

text: Jag stöder inte enbart en eller två omgångar. Detta är inte bara en fråga om omval utan även nyval spelar en roll även om de kan göras när som helst. I praktiken sker dock nyval oftast samtidigt som omvalen sker, det blir då mindre dramatiska och uppmärksammas lättare. Och medan jag egentligen inte tycker vi har något egentligt problem med omval så är jag lite orolig hur vi hanterar ansökan om nyval (jag kunde exemplifiera men undviker för att inte starta ytterligare en sidordiskussion). Och jag ser det som viktigt vi snabbt kan ta in nya bra krafter, inklusive med fulla verktyg, i tex klottersaneringsarbetet. Tre eller fyra månader mellan omvalsperioder är för nyval inte en stor grej men sex månader blir en reell fördröjning.Yger (diskussion) 13 augusti 2016 kl. 08.30 (CEST)
replies: text: :Måste vi ha omvalsperioder öht? Vi kan fortsätta ha brytpunkterna vid månadskiftena, men finns det någon god anledning till att hålla samman valen i perioder? Fler än bara byråkrater eller admins är ju fria att avsluta dem, så varför koncentrera dem alls? Varför inte ha 12 perioder? Då spelar det ingen roll om man har semester i juni, juli, augusti eller november (jag sticker exv i natt). Man missar aldrig mer än en tolftedel av omröstningarna om vi sprider ut det under hela året. -- Innocent bystander 13 augusti 2016 kl. 08.31 (CEST)
replies: text: :: Det är också ett ok förslag i min bok. dnm (d | b) 13 augusti 2016 kl. 11.03 (CEST)
replies: text: ::: Jag ser vissa risker både med val varje månad och med val endast en gång om året. Om man har val varje månad finns det en risk att det för varje diskussion alltid är någon som har val just då. Den risken med att man då kan känna att man har munkavle eller känner sig utpekad finns visserligen redan nu och bör minska med lugnare (läs: långsammare) diskussioner. Med val endast en gång om året finns större risk för att alla val blir drabbade av kontroverser om det blir strul med en eller flera användare i någon större diskussion. Med administratörer som sitter säkert ett par månader till kan de agera i lugn och ro även då. Jag tror därför inte på val endast en gång om året men är än så länge ganska öppen för resten av förslagen. --افيراتير (diskussion) 13 augusti 2016 kl. 11.19 (CEST)
replies: text: :::: Val varje månad ser inte heller jag som något önskvärt. Ju fler förslag som dyker upp desto svårare att nå konsensus. Jag föredrar egentligen nuvarande system, men hakade på detta med tre då det svarar mot en del synpunkter som tidigare förts fram.  Två kan jag också tänka mig (s invändning angående nyvalen kan jag inte ställa mig bakom eftersom de kan ske när som helst under året). Tostarpadius (diskussion) 13 augusti 2016 kl. 11.40 (CEST)
Enligt NHs (och min) analys ovan finns det inget stöd för hypotesen att det är brist på antal röstande i juli jämfört med andra perioder, snarast tvärtom. Jag anser därför att premissen för denna tråd inte stämmer och i enlighet med att inte ändra det som fungerar, så förordar jag nu oförändrat regelverk när det gäller omröstningsperioder.Yger (diskussion) 13 augusti 2016 kl. 14.49 (CEST)

text: Bra Yger! Förändra inte i onödan är något av vårt viktigaste wikimåtto. Särskilt när de som berörs främst är vana vid det nuvarande systemet som fungerat förträffligt bra i 10 år! Obelix (diskussion) 13 augusti 2016 kl. 16.48 (CEST)
replies: text: : Ännu viktigare är vår strävan efter konsensus. Jag struntar egentligen i vad utgången av detta samtal blir så länge det inte drar ut på tiden och utvecklas till wikidrama. I mina ögon har det ingen betydelse när på året våra administratörer väljs. Det viktiga är att uppdraget fylls med många goda krafter. Jag är orolig för den minskning som ägt rum på senare år. Tostarpadius (diskussion) 13 augusti 2016 kl. 17.33 (CEST)
replies: text: ::Inledningsvis när denna diskussion kom upp var jag beredd att stödja förslaget att gå över till tre valperioder, men efter Ygers och NH:s analyser har det visat sig att det inte är färre röstande under juli månad. Därmed finns det inget problem, som behöver åtgärdas, och jag anser därför att vi bör behålla nuvarande regelverk.

text: ::Jag håller med Tostarpadius om att det är viktigt att uppdraget fylls med många goda krafter och att det är oroande med den minskning som skett under senare år. Nu har vi 77 administratörer och jag vill minnas att när jag började här var det omkring 100. Jag skulle gärna se att fler användare blir administratörer, som kan hjälpa till att städa och hålla ordning här. Gemenskapen skall inte vara beroende av ett fåtal mycket aktiva administratörer.--Historiker (diskussion) 13 augusti 2016 kl. 19.20 (CEST)
replies: text: ::: (Jag skulle nog inte säga att "analyserna", som är en väldigt begränsad räkning av antalet lagda röster ett enda år med en regnig sommar, visar att det inte är färre röstande under juli månad. Däremot visar de inte att det är färre röstande under juli månad, vilket man kunde tänkt sig att de skulle göra om det alltid det var en jättestor skillnad mot övriga omvalsmånader. Lite mer undersökningar skulle nog behövas innan man kan säga något säkert. /NH 13 augusti 2016 kl. 19.26 (CEST))
replies: text: ::::Vore spännande med mera analys om någon har tid och sånt, men med det vi tror oss veta nu så är det bra med fortsatt samma system. Matanb (diskussion) 13 augusti 2016 kl. 22.01 (CEST)
thread_title:  Antal omvalsperioder 

message: Diskussion om antalet administratörer flyttad från adminval:
Första inlägg under valet:
Obelix (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 12.52 (CEST) LPfi är ingen speciellt aktiv administratör, men jag har fullt förtroende för vederbörande. Däremot ser jag det som angeläget att reducera antalet administratörer till de som absolut använder de mest och ägnar sig huvudsakligen åt just adminsysslor. Helst vill jag se högst 20 administratörer, men strävar efter att succesivt till en början att få ner siffran till 30.
Diskussionsinlägg
Jag ser helst att vi åter får hundra administratörer. Önskan att neddraga antalet ser jag som ett hot mot hela projektet. Tostarpadius (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 12.55 (CEST)
replies: text: Med tanke på tidigare diskussioner i ämnet, vill jag förtydliga mig och påpeka att jag inte har något emot att administratörerna är många, så länge de är aktiva. 20 administratörer anser jag är en farligt låg nivå. När det gäller LPfi är hen inte speciellt aktiv som administratör, men tillräckligt för att jag ska stödja ett omval. Stigfinnare (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 12.59 (CEST)
replies: text: :Tvärtom ser jag det som en nödvändig konsekvens för att vi skall kunna upprätthålla ordningen att administratörer inte har mer makt än andra, utan agerar på uppdrag av wikigemenskapen.  pratade nyligen på KAW om "tunga administratörer" och det stod klart att han värderar ens åsikt olika beroende på om man är administratörer eller inte. Dessutom är det faktiskt mycket få av adminkåren som behövs. Det är nämligen ett fåtal som åtar sig den största arbetsbördan, medan de andra gör en högst marginell insats. 20 stycken administratörer är i sammanhanget en lagom siffra, dock t.om. lite i överkant. Jag tror vi hade klarat oss med 15 egentligen. Jag upplever också att omröstningarna på AAB blir lite av och präglas av "Oh, vad duktig du är, klart du ska få fortsätta vara administratör" för att sedan rösta för (tillbaka) "Tack, du också, käre vän!" och inte att förtroendeomröstningarna handlar om admininsatserna. Detta måste få bukt med om Wikipedia inte ska tappa trovärdighet och svwp får ett löje över sig (och då särskilt AAB) där erfarna klappar varandra på axeln. Klubben för inbördes beundran...Obelix (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 17.05 (CEST)
replies: text: ::Då jag omnämns vill jag förtydliga. Jag ser Wikipedia som en meritokrati, dvs de som gör många och bra redigeringar får successivt ökad respekt som Wikipedian och hur man bör skriva etc artiklar och /eller i ett ämne. På samma sätt i diskussioner, de som ofta kommer med argument man tycker är vettiga lyssnar men extra noga på. Och samma gäller då naturligtvis utnyttjande av admverktygen (och diskussioner på KAW). de som använder verktygen med got omdöme och har goda argument lyssnar man extra noga på. Men att de med adminstratörer av naturliga skäl har större erfarenheter av att använda verktygen gör inte de på något sätt bättre eller mer värda lyssna på i andra diskussioner (om de inte förtjänar det av andra skäl som då är relevant för den frågan). Och påståendet agerar på uppdrag av wikigemenskapen håller jag på inget sätt med om. Det är en helt annan sak att det är klokt lyssna in andras synpunkter. Yger 10 oktober 2016 kl. 17.16‎ (CEST)
replies: text: :::  Det sista i Ditt inlägg förstår jag inte. Att bli vald till administratör handlar väl ändå just om att få ett uppdrag av Wikipediagemenskapen? Tostarpadius (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 17.20 (CEST)
replies: text: ::::Om vi begränsar antalet så kan vi hamna i den mycket olyckliga situationen att kunniga och engagerade personer ställs mot varandra vid valet av administratörer. Som användare vill jag kunna ge mitt stöd till dem som jag tycker är värda mitt stöd, utan att behöva snegla på vem som då eventuellt slås ut. Chandra Varena (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 17.58 (CEST)
replies: text: :::::Denna diskussion skall handla om LPfi, och inte om annat. Därför sätter jag punkt för den här. (Jag avser att flytta den till diskussionssidan när jag kommer till hotellet, om ingen annan hinner före så att diskussionen kan fortsätta där). Adville (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 18.16 (CEST)
replies: text: ::::::(Här slutar flytten, och diskussionen kan fortgå härefter Adville (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 18.32 (CEST))

text: ::::(T) att bli administratör innebär enligt mig att man tilldelas ett antal verktyg, på samma sätt att för att bli bilförare måste man få ett körkort. Och lika lite som att bli bilförare innebär något uppdrag av saten/trafikverket, lika lite innebär det att få tillgång till några nya verktyg et uppdrag av någon. Däremot kan verktygen dras in om man använder dem fel, på samma sätt som körkort kan dras in.Yger (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 18.39 (CEST)
replies: text: :::::Jag har adminverktyg. Som en av de få som har det (i Sverige) har jag en väldig makt. Ju färre som har det desto mer makt får jag, eftersom risken finns att det blir ett litet gäng som har admin och använder dem för sitt eget bästa. Jag vill gärna minska min makt genom att fler som har gemenskapens förtroende får dessa verktyg så att om någon/några admins löper amok (ganska liten risk) så finns det andra som kan styra upp det, eller om någon/några admins blir utsatta för hot för att ändra saker så kan andra admins ändra tillbaks på ett ögonblick (det första har mig veterligen inte hänt, men det har hotscenariot gjort i Frankrike för några år sedan genom franska staten och en annan admin från Kanada återskapade det raderade). Så ju fler som har verktygen desto bättre (om de är lämpade och använder dem... det är inget man skall ha som en fjäder i hatten och inte använda).

text: :::::När det sedan gäller Ygers avslut så ser jag lite på det som han. Vi har verktygen och skall använda dem "i gemenskapens bästa", men det är inget tvång att utföra vad gemenskapen säger sig vilja göra. Jag kan avstå att utföra en blockering om jag vill, så får "någon annan" utföra den istället. (det kan finnas situationer där det händer, men gemenskapen märker inte det eftersom "någon annan"utförde det). Skulle vi vara färre admins så finns det inte så många "någon annan" som kan göra det... och vem är det som säger att man vill vara admin bara för att utföra gemenskapens beslut... man vill ju fortsätta med det andra med (redigera i artiklar, lägga in bilder i wikidata...). Adville (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 18.47 (CEST)
replies: text: ::::::Instämmer med Adville. Vill vi verkligen ha en administratörscabal, som wikipedia-konspirationsteoretikerna gärna talar om, ska vi se till att de blir så få som möjligt, så att de får lättare att prata sig samman. Att ha fler administratörer innebär att fler ha chansen att bli admins = fler åsikter kommer till sin rätt i adminstratörskåren. För övrigt finns det administratörer med mindre aktivitet än LPfi (enligt det senaste halvårets statistik): T.ex, för att ta några, abbedabb, Paracel och Dieselmotorvagnar, som Obelix alla har röstat på. Vad är då motiveringen till att välja just LPfi? / TernariusD 10 oktober 2016 kl. 19.10 (CEST)
replies: text: ::::::: Också jag instämmer med Adville med fler. Minskad makt till administratörer genom att bli fler. --افيراتير (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 19.17 (CEST)
replies: text: :::::::: Jag skrev i en tidigare diskussion i frågan att antalet administratörer var omkring 100 när jag började och att det successivt minskat, vilket jag anser vara olyckligt. Svenskspråkiga Wikipedia behöver fler administratörer, inte färre. Att endast ha omkring tjugo vore ytterst riskabelt för projektet. Vi skall inte vara beroende av ett fåtal, som måste genomföra alla administrativa åtgärder. Sedan är det en annan sak att vissa är så effektiva i arbetet, att vi övriga inte hinner med.--Historiker (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 19.19 (CEST)
replies: text: ::::::::: Det finns uppenbarligen olika uppfattningar om admin-rollen och vilken roll den spelar i arbetet här. Min egen inställning är att det egentligen bara handlar om förtroende. Etablerade och betrodda användare (och det gäller trots allt de allra flesta som är aktiva här) skulle mycket väl nästan undantagslöst kunna få adminrättigheter, om de själva anser att de skulle kunna göra nytta för helheten. Det är trots allt mycket mycket sällan som en etablerad användare agerar så omdömeslöst eller självsvåldigt att hen inte skulle kunna få bidra med administratörssysslor. Jag har även lite svårt för behovs-argumentet som har förts fram i en del nyliga nomineringsdiskussioner, och anser dessutom att förtroendet mycket enkelt skulle kunna bekräftas genom en helt vanlig majoritetsomröstning. Vi överdramatiserar både uppdraget och valprocessen, tycker jag alltså. Lindansaren (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 20.22 (CEST)
replies: text: ::::::::::Jag har inga direkta synpunkter på antalet administratörer, men jag vill invända mot att adminvalet har med meritokrati att göra. De mest meriterade användarna är de som gör de mest kvalitativa redigeringarna, om detta är mätbart så är det i första hand de som har flest utvalda artiklar bakom sig, med användare som Användare:Bairuilong och Användare:Holger.Ellgaard i spetsen. Mycket talar för att de som mest gör kvalitativa redigeringar inte är de som är mest lämpade som administratörer. Att sanera klotter är inte särskilt meriterande men ett nödvändigt och tålamodsprövande slit och klottersanerarnas hundgöra är nödvändigt för att andra skall kunna koncentrera sig på kvalitativa redigeringar. De mest tålmodiga och flitiga med Användare:Tegel i topp år ut och år in är hjältar. Men att vara administratör skall inte ses som en statusutmärkelse, då hamnar vi fel, utan som ett förtroende. För att förtjäna förtroendet skall man också aktivt använda sig av verktygen. De som inte använder sig av verktygen bör avstå från dem. En viss cirkulation bland administratörerna är bara sunt. /Ascilto (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 21.17 (CEST)
Mitt inlägg gäller  motivering i det konkreta fallet. Jag anser därför att det är olyckligt att det flyttats hit. Någon allmän diskussion ser jag inget behov av. Var och en röstar efter sitt huvud. Tostarpadius (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 21.25 (CEST)

text: Som flera ovan anser jag att det vore farligt för projektet om vi endast hade 15-20 administratörer. Administratörer sysslar (bland annat) med administration, och med tanke på att vi numera har över 3 miljoner artiklar (+ knappt 3 000 skribenter i månaden och flera redigeringar i minuten) har vi behov av en viss administration. Inga administratörer får betalt för sitt arbete, vilket gör att fler administratörer bättre kan göra en viss mängd administration än färre. Att gemenskapen valt mig till administratör gör att jag känner ett lite större ansvar för administrativa åtgärder (av olika slag och oregelbundet, men ändå). Och principen med "fler administratörer" = "mindre makt för varje enskild administratör" anser jag stämmer. Min målsättning är att på sikt få upp administratörsantalet mot 100 igen, en nivå som jag tycker kan behövas med tanke på drygt 3 miljoner artiklar och den aktivitet i övrigt som sker här. Allt gott.--Paracel63 (diskussion) 11 oktober 2016 kl. 20.57 (CEST)
replies: text: :Som relativt ny känner jag trygghet i redigeringsarbetet när jag vet att ni är ett stort och erfaret gäng som sköter det stora och viktiga arbetet att hålla koll på att inget går snett. Jag vet inte om detta är rätta platsen men - Tack!! Chandra Varena (diskussion) 11 oktober 2016 kl. 21.08 (CEST)
replies: text: ::Helt enig med Paracel63, inte minst gällande administratörers möjlighet att se raderade inlägg. Det är bra att vi är många som kan granska varandra just för att minska risken för, eller framförallat misstanken om, ryggdunkande och caballande.--LittleGun (diskussion) 12 oktober 2016 kl. 07.11 (CEST)
;Svar på diskussionen

text: m.fl. har fel när de skriver att makten till varje administratör minskar ju fler som har verktygen. Det är helt fel. Vi måste återigen gå in på s skrivning om "tunga admins". Det är ett kanske 5-7 administratör som idag räknas som "tunga admins". Skulle en administratör, som inte har fått så pass stor respekt hos gemenskapen, börja använda verktygen på ett auktoritärt sätt, det vill säga vara aktiv med att blockera användare för etikettsövertramp, evighetsblockera användare som är problematiska eller avblockera en användare - skulle en administratör som inte tillhör gruppen "tunga admins" agera så skulle denne läxas upp eller nagelfaras ordentligt. Jag tänker mycket på EWR som jag tror misstog sig om vilken "status" han hade i gemenskapen och trodde sig tillhöra gruppen "tunga admins", men han tillhörde inte den gruppen vilket ledde till att han inte blev omvald för att senare helt lämna projektet. Däremot har  den statusen i gemenskapen och tillhör gruppen "tunga admins" som har den tillit och respekt hos gemenskapen att genomföra kontroversiella åtgärder samt beslut utan att förtroendet för honom rubbas. Han har enhälligt hela tiden blivit omvald ändå, även med mitt stöd. Läs gärna mitt inlägg med WP:GT i åtanke. Jag försöker bara återge hur jag efter Ygers beskrivning uppfattar situationen på svwp. Obelix (diskussion) 12 oktober 2016 kl. 10.59 (CEST)
replies: text: :Anmärkning: I fyra av de fem senaste valen har MagnusA inte blivit enhälligt vald. /Ascilto (diskussion) 12 oktober 2016 kl. 11.20 (CEST)
replies: text: :: Korrekt, men han blev vald med mycket god marginal - bara en emotröst och högt valdeltagande i samtliga val - så mitt budskap och argument därtill rubbas inte. Obelix (diskussion) 12 oktober 2016 kl. 11.30 (CEST)
replies: text: ::: Tillägg: Och det handlar ju inte om det är felaktiga åtgärder eller inte, utan just vem som utför åtgärden som har betydelse. Varken EWR:s eller MagnusA:s beslut (de flesta i alla fall) har enligt min mening varit felaktiga eller varit av sådana att de ens går att ifrågasätta, men ändå lett till olika förtroendeeffekter. Obelix (diskussion) 12 oktober 2016 kl. 11.43 (CEST)
replies: text: :::: Jag anser du har fel här. Det finns en kärna av användare som varit med mycket länge och gjort många redigeringar, inte bara admins. Om någon av dessa skulle göra ett litet fel, eller kanske göra vad du beskriver så är det felet procentuellt sett mycket mindre (pga alla de andra kvalitativt bättre redigeringarna) än om en ny admin eller användare gör samma fel (se mig som exempel, snart 15 000 redigeringar. Gör jag ett felbeslut nu så blir det 1/15000, ganska lite %, fel jag gjort medan en ny som gjort 100 redigeringar då får 1/100 fel...). Det är lite så som jag ser på den meritokrati som  pratar om. Ju fler redigeringar desto bättre känner vi vederbörande, för vi känner de flesta enbart via deras redigeringar på Wikipedia, dvs deras meriter här. "tunga admins" är sådana som är aktiva mycket och gjort många redigeringar så alla vet var de har dem. Jag tror att du håller med om att en som blev admin i juni behöver mer adminerfarenhet för att våga fatta de kontroversiella besluten utifrån diskussionerna... men även den admin, liksom alla de andra som jag hoppas blir gör att min makt minskar genom att fler kan ta över om jag inte vill fatta ett beslut. Det är därför som jag ex har röstat för  som admin eftersom jag ser han meriter och vet att han skulle göra ett bra admin-jobb. Även  är ett kommande admin-val ganska snart... även om den användaren inte är lika "gammal" (men meriterna och engagemanget visar att verktygen snart borde komma denne till del). Fram för fler admins, säger jag. Adville (diskussion) 12 oktober 2016 kl. 11.44 (CEST)
replies: text: ::::: Faktum kvarstår dock att de nytillkomna administratörerna har ett mycket begränsat mandat att överpröva en "tung admins" beslut, om de ens har det över huvud taget, och därför kan jag inte anse att det faktum att de har adminverktyg gör att de kan kontrollera eller utöva tillsyn över "de tunga admins". Visst behöver en ny administratör mer erfarenhet innan de kan jämföras med de "tunga adminsen", men ditt resonemang faller eftersom många relativt inaktiva administratörer blir omvalda just eftersom de blivit omvalda så många gånger, men det behöver inte betyda att de hamnar i gruppen "tunga admins". Tvärtom, skulle de högtravande försöka placera sig i gruppen "tunga admins" hade de åkt ut med huvudet före vid nästa omval eftersom de flesta mycket aktiva användare inte ens vet vilka de är, utan röstar för just för att de litar på de andra som röstar för användaren. Nu vill jag inte peka ut  allt för mycket, men tar han som ett exempel. Skulle han, om han blir omvald någon gång, måste han räkna med att han inte har statusen "tung admin". Skulle han bli omvald skulle det säkert bero på att många som tidigare röstat emot antingen avstår från att rösta eller röstar neutral med tanken typ "Jaa, låt gå då", men skulle han då ta mycket plats och börja ta kontroversiella beslut skulle alla skeptiska användare rösta emot vid nästa omval och då skulle han ryka. Tostarpadius, eller för den delen mig själv heller, kan alltså inte "balansera" makten på Wikipedia genom att få adminverktyg. Obelix (diskussion) 12 oktober 2016 kl. 12.06 (CEST)

text: ::::: Vad gäller öppenhet spelar det ingen roll vem som är tung och vem som inte är det. Varje administratör ser vad som gjorts (och ifråga om blockeringar etc. är ju loggarna och diskussionerna i de allra flesta fall synliga också för andra). Om administratörer börjar censurera i artiklar utöver vad som anges som lämpligt i riktlinjerna (läs: BLP och klotter), eller raderar vissa sorters artiklar för att där framförs "olämpliga" åsikter, så kan vilken som helst nybliven administratör uppmärksamma saken, vid behov på Bybrunnen. Radering av diskussionsinlägg är såpass ovanligt att man inte kan tysta en diskussion utan att det märks. --LPfi (diskussion) 12 oktober 2016 kl. 12.02 (CEST)
replies: text: ::::::Det är ju sant, det spelar ingen roll vad beträffar öppenhet men absolut när det kommer till kontroversiella åtgärder såsom blockeringar av etablerade användare. Obelix (diskussion) 12 oktober 2016 kl. 12.06 (CEST)
replies: text: :::::::  Jag räknar definitivt med att räknas som tung administratör den dag jag på nytt blir vald med tanke på alla de timmar jag lagt ned på projektet.  är vad jag vet inte ens administratör längre. Tostarpadius (diskussion) 12 oktober 2016 kl. 15.04 (CEST)
replies: text: :::::::: Nu ska vi nog inte fördjupa oss alltför mycket i just mig... (...även om jag säkert gjorde fler "vågade" åtgårder än många andra admins). --MagnusA 12 oktober 2016 kl. 15.16 (CEST)
replies: text: ::::::::: Inte i mig heller... Tostarpadius (diskussion) 12 oktober 2016 kl. 15.19 (CEST)
replies: text: :::::::::: Jag har på ett utförligt och sammanhängande vis redovisat - med exempel, beklagar om ni tog illa upp - hur jag ser på rådande situation och varför en större mängd administratörer inte påverkar maktbalansen i realiteten på Wikipedia. Diskussionen från min sida är därmed avslutad. Obelix (diskussion) 12 oktober 2016 kl. 16.15 (CEST)
thread_title:  Antal administratörer