Diskussion:Trefassystem

message: Jag anser att det är fel att säga att Jonas Wenström fick patentet på trefassystemet 1890, han fick det svenska patentet.
Men 1959 så fastslogs det att Dolivo-Dobrowolsky ska anses som trefassystemets uppfinnare.
Källhänvisning: http://www.tekniskamuseet.se/elkraft/snilleblixtar/trefas.htm

message: De grundläggande 3-faskopplingarna med bild som visar stjärnkoppling bör kompletteras med en liknande bild som visar triangelkoppling. Det är 2 olika sätt att koppla och båda bör framgå på Wikipedia
MVH Stenen 7 februari 2006 kl.16.41 (CET)
replies: text: Vilka fina bilder Användare:Leone lagt in. Wikipedia funkar faktiskt fantastiskt bra. Ser inget ytterligare som är i behov av komplettering. Jag undrar om önskan om komplettering skall tas bort? Vet inte riktigt hur det fungerar på Wikipedia, men vill gärna lära mig. MVH Stenen 18 februari 2006 kl.17.34 (CET)
replies: text: :Hur skulle det vara med lite kompletteringar angående trefaslikriktning? Jämförelse med HVDC och historisk information om när trefas växelström infördes som standard i Sverige (för vi körde visst likström till att börja med)
replies: text: ::Det skulle säkert kunna bli riktigt bra. Kul med det intresse som finns på Wikipedia. Jag är inte så insatt i trefaslikriktning men om det är någon som har kunskaperna som vill skriva så vore det bra. Kanske är det lämpligast att lagga in informationen i artickeln Produktion av elektricitet. Det jag känner till är bland annat att likström användes tidigare i den kraftstation vi fick vår elektricitet från, se Ödsby och Tvärlandsböle Elektriska Förening. Har planer på att lägga in bättre bild och förhoppningsvis förfina artickeln. MVH  Stenen 19 februari 2006 kl.19.31 (CET)
thread_title:  Kompletterning önskas 

message: Iofs är väl det korrekt men i första hand vill man väl 220 volt mellan fas och nolla (inte skyddsjord som det står) mvh /Bus
thread_title:  230V mellan fas och skyddsjord.... 

message: Skulle vara intressant med ett stycke om fördelarna och nackdelarna med 3-fas jämfört med 1-fas. /Redux 24 maj 2007 kl. 13.20 (CEST)
thread_title: Fördelar / Nackdelar

message: Färgerna L1 L2 samt L3 skulle vara definierade någonstans. Framför allt hur det skall vara idag. Nolla - Blå, Jord - Grön/Gul, Svart, brun osv.. Det har ju förekommit annorlunda färgkoder genom tiderna. Någon som kan dessa. 
// Pontus Ankarbåge —föregående osignerade inlägg skrevs av 85.228.133.54 (diskussion • bidrag) 20 december 2007 kl. 13.48
thread_title: Färgkoder

message: Bilden om trefaseffekt visar effektutvecklingen (P, power) över tiden, dels för varje fas, dels för summan av faserna. Men jag anser att bilden är fel.
Kurvan för en fas ser av någon anledning ut som en helvågslikriktad sinuskurva som abrupt ändrar riktning varje gång den når P=0. Den är alltså inte deriverbar i dessa punkter. Men en sinusspänning är rundad och deriverbar överallt, och om den utvecklar effekt i ett motstånd kommer även effekten att vara deriverbar överallt.
Den variabla effektutveckling p som spänningen u ger i ett motstånd R är p = u²/R. Om u är sinusformad, kommer p att bli sin²-formad, vilket gör att den varierar med dubbla frekvensen mellan 0 och sitt toppvärde.
Matematiskt kan det uttryckas:
* u = sin x
* u² = sin² x = 1/2(1 - cos 2x)
Man kan också titta i digrammet vid tiden där den blåa fasen har en "tagg" som studsar mot t-axeln. Hur skulle summan av de tre fasernas effekt kunna vara konstant där när bara en av dem har en tagg? De två andra utvecklas mjukt och deriverbart runt denna tidpunkt och kan inte kompensera bort den blåa taggen. Bilden skulle behöva ritas om. /Rolf B 8 mars 2010 kl. 09.38 (CET)
replies: text: Jag ser att grafen har bytts mot en korrekt. Tack för det! Jag har lagt till lite text som förklarar för läsaren hur effekten för en sinusspänning i en fas blir. /Rolf B 13 mars 2010 kl. 23.06 (CET)
replies: text: :Men den nya grafen är väl inte så pedagogisk? Det enklaste fallet är en resistiv last, och då är effekten i varje fas alltid positiv.
/ThomasBe 24 okt 2010
thread_title:  Felaktig graf 

message: ::Hej,
Tack för en trevlig och klar artikel
Men vissa punkter är inte klara i artikeln:
Hur definieras Il (linjeströmmen) ?
När man talar om 220/230V eller om 280/400V är det effektivvärden eller toppvärden ?
Vi har ett trefasssystem där vi mäter 25A per ledare, blir TOTALA effeken da 
3*230*25  eller  sqrt(3)*400*25,  samma resultat   17,3 KW   ?
Hur skall man dimensionera säkringar i ett likanande system ?
Om I = 25 skall säkringen da dimensioneras efter maxströmmen I * sqrt(2) + marginal ?
Vad är fasskillnaden mellan ström och spänning och hur förklaras den ?
Ett liknande exempel borde kunna inga i artikeln som därmed skulle bli mer praktisk.
Ragnar Möller 30/3/2011
thread_title:  Följdfragor, Exempel ? 

message: Jag vill visa hur man kan "förvandla" enfas till symmetrisk trefas med enbart transformator och kondensator. Metoden är omnämnd men inte beskriven i den engelskspråkiga artikeln om trefas. I svensk litteratur har jag bara hittat den i boken "Svenska ellok", men även där endast omnämnd och inte beskriven. Där kallas anordningen "fasklyvningsdon".
I amerikanskt tekniskt diskussionsforum debatteras t.o.m. om detta överhuvudtaget är möjligt. Men det är det - under förutsättningen konstant last (metoden skall inte förväxlas med den kondensatorkoppling som förekommer på många enfasanslutna maskiner marknadsförda till konsumenter som oftast bara kan ansluta till enfas). Denna metod som inkluderar transformator ger fullständig trefas, full effekt i en trefasmotor och frånvaro av momentpulsationer och hörbart brum.
Men för att förklara funktionen måste jag förklara (och övertyga) att tvåfas skulle fungera lika bra i maskiner som trefas om maskinerna är byggda för det: två faslindningar fasförskjutna 90 elektriska grader. Även från två sådana faser blir effekten konstant. Det är förklaringen till att en scottkoppling av enfastransformatorer som omvandlar trefas till tvåfas (eller tvärt om) kan fungera; de två scottkopplade transformatorerna behöver inte lagra någon energi (man kanske måste förstå funktionen hos två scottkopplade transformatorer först).
Tvåfas skulle dock ge oekonomiska kraftledningar och används därför inte. Men det räcker alltså med en andra fas från en kondensator så kan trefasströmmar "blandas till" i en transformator med rätt proportioner. Kondensatorn måste väljas till aktuell effekt. Anordningen fungerar alltså bara för konstant effekt. Detta har använts för hjälpkraft (fläktar och pumpar) på svenskkonstruerade ellok levererade till Rumänien och Jugoslavien.
thread_title:  Fortsättning eller ny ämnesrubrik 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Trefassystem. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070204045737/http://www.tekniskamuseet.se/elkraft/snilleblixtar/trefas.htm till http://www.tekniskamuseet.se/elkraft/snilleblixtar/trefas.htm
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 29 maj 2017 kl. 10.17 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade