Diskussion:Svensk auktion

message: ===Svenskt ord eller internationell term?===
År 1961 grundlade William Vickrey den moderna auktionsteorien.
År 1987 publicerade Preston McAfee och John McMillan artikeln ”Auctions and Bidding” i den ansedda tidskriften Journal of Economic Literature. Artikeln beskrev auktionstyperna: First Price auction, Second Price auction, English auction (med förstadiet Candle auction) samt Dutch auction. Artikeln fick en mycket stor spridning inom vetenskapliga kretsar i hela världen. 
Hösten 1987 skrev Göran Albinsson Bruhner i Svenska Dagbladet en recension jämte kommentarer av nämnda artikel. I SvD använde han de försvenskade orden ”engelsk auktion” och ”holländsk auktion”.  Nu 20 år senare kan man endast konstatera, att ingen i Sverige använder de försvenskade orden. Alla använder de internationella termerna ”English auction” och ”Dutch auction”.  Visst kan man kalla ”Swedish auction” för ”Svensk auktion” om man har lust till det. Det står envar fritt, att bygga upp sitt eget privata ordförråd. Men chansen är tämligen liten att ”Svensk auktion” såsom vetenskaplig term (eller i allmänspråket) får någon allmän spridning, när det redan finns en vetenskaplig term, nämligen ”Swedish auction”.
År 1996 fick William Vickrey Nobelpriset och det gjorde att numera mer än hundra forskare runt om i världen forskar om auktioner och budgivning och att nya typer av auktioner blir uppfunna och att äldre typer av auktioner, som tidigare endast kallats för ”auktioner” begåvats med internationellt accepterade termer (French auction, Swiss auction och Swedish auction) för att man skall kunna skilja dem åt. Namnen avslöjar ursprungslandet, men själva auktionstyperna förekommer numera i nästan alla länder.  Skilda auktionstyper lämpar sig bäst för var sitt ändamål. Auktioner av skilda slag är något som den stora allmänheten nu kommer i kontakt med, inte minst via Internet.
Jämför det svenska ordet  ”barnförlamning” som överallt nu ersatts med den internationella termen ”polio”.Max7437 23 januari 2008 kl. 10.32 (CET)
Nu upptäcker jag att det för Dutch Auction står (Omdirigerad från Holländsk Auktion) och för English auction står (Omdirigerad från Engelsk Auktion). I konsekvensens namn kan det  därför för Swedish auction stå (Omdirigerad från Svensk auktion).  Max7437 23 januari 2008 kl. 11.00 (CET)
replies: text: Se t ex  där de svenska termerna används på svenska. Det finns också ett stort antal sidor på Internet där de svenska termerna används. Jämförelsen med barnförlamning är inte rättvisande tycker jag. Ulner 17 februari 2008 kl. 21.47 (CET)
replies: text: : Jag har också sett att de svenska termerna verkar vara vanligare än de engelska. Möjligen kan det vara en fråga om vilket område texterna gäller, jag tycker mig se att svenska är klart dominerande när det gäller ekonomi och kanske engelska termer är det som gäller i spelteori?Sjö 17 februari 2008 kl. 22.03 (CET)
replies: text: ::Jag tycker det krävs mycket goda skäl för att vi på svenska Wikipedia ska behålla en engelsk terminologi om man lätt kan göra en svensk översättning. Här är det dessutom mycket lätt att hitta motsvarande svenska uttryck. Om man behåller en engelsk terminologi så blir det ofta väldigt klumpiga formuleringar såsom "English auction började användas vid XXX", i stället för välfungerande svenska meningar. Ulner 17 februari 2008 kl. 22.07 (CET)
thread_title: Tidigare diskussion från artikeln "Swedish auction", som har flyttats till svensk auktion

message: År 1961 grundlade William Vickrey den moderna auktionsteorien.
År 1987 publicerade Preston McAfee och John McMillan artikeln ”Auctions and Bidding” i den ansedda tidskriften Journal of Economic Literature. Artikeln beskrev auktionstyperna: First Price auction, Second Price auction, English auction (med förstadiet Candle auction) samt Dutch auction. Artikeln fick en mycket stor spridning inom vetenskapliga kretsar i hela världen. 
Hösten 1987 skrev Göran Albinsson Bruhner i Svenska Dagbladet en recension jämte kommentarer av nämnda artikel. I SvD använde han de försvenskade orden ”engelsk auktion” och ”holländsk auktion”.  Nu 20 år senare kan man endast konstatera, att ingen i Sverige använder de försvenskade orden. Alla använder de internationella termerna ”English auction” och ”Dutch auction”.  Visst kan man kalla ”Swedish auction” för ”Svensk auktion” om man har lust till det. Det står envar fritt, att bygga upp sitt eget privata ordförråd. Men chansen är tämligen liten att ”Svensk auktion” såsom vetenskaplig term (eller i allmänspråket) får någon allmän spridning, när det redan finns en vetenskaplig term, nämligen ”Swedish auction”.
År 1996 fick William Vickrey Nobelpriset och det gjorde att numera mer än hundra forskare runt om i världen forskar om auktioner och budgivning och att nya typer av auktioner blir uppfunna och att äldre typer av auktioner, som tidigare endast kallats för ”auktioner” begåvats med internationellt accepterade termer (French auction, Swiss auction och Swedish auction) för att man skall kunna skilja dem åt. Namnen avslöjar ursprungslandet, men själva auktionstyperna förekommer numera i nästan alla länder.  Skilda auktionstyper lämpar sig bäst för var sitt ändamål. Auktioner av skilda slag är något som den stora allmänheten nu kommer i kontakt med, inte minst via Internet.
Jämför det svenska ordet  ”barnförlamning” som överallt nu ersatts med den internationella termen ”polio”.Max7437 23 januari 2008 kl. 10.32 (CET)
Nu upptäcker jag att det för Dutch Auction står (Omdirigerad från Holländsk Auktion) och för English auction står (Omdirigerad från Engelsk Auktion). I konsekvensens namn kan det  därför för Swedish auction stå (Omdirigerad från Svensk auktion).  Max7437 23 januari 2008 kl. 11.00 (CET)
replies: text: Se t ex  där de svenska termerna används på svenska. Det finns också ett stort antal sidor på Internet där de svenska termerna används. Jämförelsen med barnförlamning är inte rättvisande tycker jag. Ulner 17 februari 2008 kl. 21.47 (CET)
replies: text: : Jag har också sett att de svenska termerna verkar vara vanligare än de engelska. Möjligen kan det vara en fråga om vilket område texterna gäller, jag tycker mig se att svenska är klart dominerande när det gäller ekonomi och kanske engelska termer är det som gäller i spelteori?Sjö 17 februari 2008 kl. 22.03 (CET)
replies: text: ::Jag tycker det krävs mycket goda skäl för att vi på svenska Wikipedia ska behålla en engelsk terminologi om man lätt kan göra en svensk översättning. Här är det dessutom mycket lätt att hitta motsvarande svenska uttryck. Om man behåller en engelsk terminologi så blir det ofta väldigt klumpiga formuleringar såsom "English auction började användas vid XXX", i stället för välfungerande svenska meningar. Ulner 17 februari 2008 kl. 22.07 (CET)
thread_title: Svenskt ord eller internationell term?

message: På liknande sätt har Du ändrat "Swedish auction" till "Svensk auktion" och har därmed skapat en alldeles ny term, som ingen vare sig i Sverige eller någon annan stans sett eller hört tidigare. Svensk auktion torde de flesta koppla ihop med en lada ute på landet och en grön blomsteräng utanför, där man ställt ut en mängd hopfällbara stolar under en leende sol. En auktionist i skjortärmar. En medhjälpare, som ur ladans inre plockar fram den ena ålderdomliga tingesten efter den andra, som i rask följd (15 sekunder per föremål) auktioneras ut. Det är Svensk auktion det! Men facktermen (i Sverige och resten av världen) är English auction som pågår i 15 sekunder för Höganäskrus, 90 sekunder för värdefullare bruksföremål och upp till högst 10 minuter för verkligt värdefulla objekt.
"Swedish auction" däremot avser försäljningen av villor och bostadsrätter i våra svenska storstäder. Sedan slutna öppningsbud erhållits från minst tjugo familjer, övergår man till etapp två: stigande öppen budgivning i mycket lugnt tempo under ca 10 dagar per telefon, fax eller e-post. Skillnaden mellan "Svensk auktion" och "Swedish auction" kunde knappast vara större. / 6 mars 2008
replies: text: Har du några referenser från dagstidningar eller liknande att begreppet "Svensk auktion=laduauktion" är den gängse betydelsen här i landet? Som argument för att inte göra den självklara översättningen "Swedish auction ---> Svensk auktion" har du alltså att folk i gemen skulle gissa att svensk auktion betyder något annat. Det tycker jag är ett dåligt argument. Ulner 6 mars 2008 kl. 21.48 (CET)
thread_title:  Flyttad från Ulners diskussionssida 

message: Fråga till Max7437: Finns begreppet "Swedish auction" med i boken av Paul Milgron som nämns i artikeln (Putting Auction Theory to Work, 384 pp. Cambridge University Press)? Jag letade just via amazons hemsida i boken, men hittade ingen förekomst av "Swedish auction" - men amazonsökningen är lite osäkert. Sidhänvisning vore trevligt om det fanns med. Om begreppet inte finns med i den boken så bör någon annan referens läggas till. Ulner 6 mars 2008 kl. 21.43 (CET)
thread_title:  Källa behövs 

message: Följande påståenden är häpnadsväckande och saknar källa. De liknar dessutom reklam:
Rent praktiskt innebär det att slutpriset i snitt blir cirka 20 procent högre med "Svensk auktion" än med "Engelsk auktion" eller någon annan prissättningsmetod. (För en stor äldre villa i Djursholm uppnåddes under 17 dagar med 67 konkurrerande budgivare ett 78 procent högre slutpris med "Svensk auktion" än med ett "begärt pris"). Vid motsvarande försäljning med "Engelsk auktion" i Australien händer normalt, att budgivningen plötsligt avstannar efter mindre än 10 minuter och auktionisten tvingas klubba objektet till ett relativt sett lågt belopp. Förklaringen till detta fenomen är således, att budgivarna under den korta tiden inte hinner få ett nytt lånelöfte från banken.
Källa behövs till dessa påståenden. Ulner 7 mars 2008 kl. 21.54 (CET)
thread_title:  Påståenden som saknar källa 

message: Om inte trovärdiga källor kan tillfogas som hänvisar till begreppet "Swedish auction" (eller liknande i någon översatt litteratur) bör artikeln raderas. Jag börjar betvivla att begreppet är allmänt erkänt, och Wikipedia ska inte introducera nya begrepp.
En sökning på "Google Scholar" har inte gett någon träff där begreppet används på detta sätt. En sökning i den nämna boken som finns som referens på Amazon har, som jag ovan angett, inte gett någon träff. 
Begreppet verkar tydligen skapat av artikelförfattaren själv, och Wikipedia är inte platsen för nya begrepp. 
Om inte bra argument ges nedan varför artikeln bör vara kvar kommer jag att anmäla den för radering på WP:SFFR. Ulner 7 mars 2008 kl. 21.26 (CET)
thread_title:  Artikeln bör raderas 

message: Artikeln behandlar ett auktionsförfarande för försäljning av bostadsrätter och villor som av Högskolemäklarföreningen kallas "Swedish auction" eller "TjugoBudsPris".  Zacharias, Claude (2001). Fastighetsmäklarlagen i praktisk tillämpning, 608 sidor. Norstedts Juridik AB. . Sid 229, fotnot 521  I boken sägs att högskolemäklarföreningen enligt den allmänna uppfattningen inte är en organisation, utan i praktiken en fastighetsmäklare.  Ibid, sid 33 . Auktionsmetoden har beskrivits i svensk dagspress, bland annat i en artikeln i Dagens Industri  Ibid, sid 229 .
Auktionsförfarandet är ett alternativ till det gängse förfarandet för försäljning av bostadsrätter  ibid, s 229, rad 15 . Många mäklare har varit kritiska till metoden  Ibid, sid 233 . Zacharis anser dock att idéer, "hur avvikande de än må vara mot gällande praxis", inte bör avvisas utan vidare  Ibid, sid 233 . Det fanns 2001 ännu ingen forskning om metoden  Ibid, sid 233 .
Jag har inte lyckats hitta någon uppgift om hur spridd metoden är i Claude Zacharis bok. Min gissning är att den än så länge enbart används av Högskolemäklarföreningen (dvs i praktiken en mäklare).
Metoden har också förekommit i ett tillsynsärende hos FMN 
Fastighetsmäklarnämndens årsbok 2003, sid 120 . I beslutet står: "Fastighetsmäklarnämnden vidhåller att det strider mot god fastighetsmäklarsed att i marknadsföring av ett objekt ange ett pris som väsentligt avviker från det beräknade marknadsvärdet. Förseelsen kan dock i detta sammanhang betecknas som ringa".  För mig (som dock är amatör på området) verkar det som om vissa delar i auktionsförfarandet - nämligen det låga utropspriset - kan strida mot det nuvarande regelverket.
Sammanfattningvis anser jag det inte visat att auktionsförfarandet är tillräckligt spritt (än så länge) för att motivera en artikel på svenska Wikipedia. Jag är dock beredd att ändra mig om det finns trovärdiga källor som styrker att auktionsförfarandet är hyfsat spritt. Ulner 9 mars 2008 kl. 22.20 (CET)
thread_title:  Utförlig anledning till varför artikeln bör raderas 

message: I sitt nya genomgripande omarbetade skick torde artikeln höra till de allra bästa i hela Wikipedia. Speciellt den explosionsartade ökningen av auktioner på nätet gör att knappast någon svensk undgår att komma i kontakt med någon typ av auktion. Det gäller i speciellt hög grad med "Svensk auktion", se nedanstående färska sammanställning tagen direkt ur Dagens Nyheter Bostad. Det är därför angeläget, att Wikipedia tar in all slags information, som går att få, om de skilda typer av auktion som finns. 
Utropspris (utgångspris, budstart) i bostadsannonser.
Till Salu i Dagens Nyheter Bostad 2008-03-07.
(De 10 största mäklarföretagen. Exklusive  nyproduktion).
Antal objekt med..Utropspr..Acceptpr..Annat pr..Inget pris
Fastighetsbyrån........187.......9
(Utgångspr, Acceptpr)
Svensk 
Fastighetsförmedling.................171
(Annan prisbeteckning)
Mäklarhuset.............32
(Utgångspris)
Skandiamäklarna.........90....................................1 
           
(Utgångspris)
Bjurfors.....................11
(Utgångspris)
Husman Hagberg..........51........2
(Utgångspris, Acceptpr)
Erik Ohlsson................53..................................9
(Budstart)
ERA..................................................10
(Annan beteckning)
NOTAR.......................42.........4
(Budstart, Acceptpris)
Mäklarringen..............38
(Utgångspris)                                         
           
Totalt antal objekt......504.......15.......181...........10.....710
Procentuellt.............71%.......2%.......26%.........1%.....100%
Jämförelsesiffror:
SvD 2001-11-25............22........0.......393..........60......475
Samtliga mäklare..........5%.......0%.....83%........12%.....100%
Kommentarer: Siffrorna bevisar, att Swedish Auction nu blivit den vanligaste prissättningsmetoden.  -   Beteckningarna utropspris, utgångspris eller budstart signalerar tydligt, att man från det i annonsen angivna startpriset förväntar sig en höjning via ett auktionsförfarande till ett slutpris. Vanligen lämnar spekulanterna öppningsbuden utan vetskap om eventuella andra samtidigt ingivna bud. Först efter ca en dag övergår budgivningen i en stigande öppen budgivning. Budgivningen pågår under flera dagar. Det rör sig tydligen om en ”Swedish Auction” och inte om ett ”Asking Price” eller en ”English Auction”, som pågår i totalt högst 10 minuter med stigande öppen budgivning från första stund.
”Acceptpris” är en typ av ”begärt pris”, vanligen med viss prutmån nedåt. Ej redovisade är ett litet antal nybyggda objekt med ”fast pris”.  År 2001 var Swedish Auktion ännu rätt ovanlig. År 2008 är Swedish Auction med sina 71 procent den helt dominerande prissättningsmetoden i Stockholmsområdet och troligen även i de övriga svenska storstadsområdena. Amerikanska GSA använder en variant av Swedish Auction, men ännu har världen i stort ej upptäckt Swedish AuctioMax7437 11 mars 2008 kl. 14.13 (CET)
Med den definition av "Swedish auction" eller "TjugoBudsPris" som finns refererad i Zacharias bok  Zacharias, Claude (2001). Fastighetsmäklarlagen i praktisk tillämpning, 608 sidor. Norstedts Juridik AB. . Sid 229, fotnot 521 , så ska följande saker vara uppfyllt: Man ska ha så många visningar och annonseringar att antalet anbud uppgår till minst 20. Man ska lägga utropspriset så att slutpriset blir 1,5-3,2 gånger utropspriset (sid 232 ibid). Det känns som om du anpassar definitionen lite grand efter vad du vill hävda. Nu vill du hävda att "Swedish auction" används av svenska mäklare - och då så ställer du inte upp krav på att de följer de exakta villkoren som nämns i Zacharias bok. Mycket förvirrande alltså, enligt min mening.
Följande mening tycker jag stämmer med hur budgivningar i praktiken går till i Sverige (vad jag vet):
Beteckningarna utropspris, utgångspris eller budstart signalerar tydligt, att man från det i annonsen angivna startpriset förväntar sig en höjning via ett auktionsförfarande till ett slutpris. Vanligen lämnar spekulanterna öppningsbuden utan vetskap om eventuella andra samtidigt ingivna bud. Först efter ca en dag övergår budgivningen i en stigande öppen budgivning. Budgivningen pågår under flera dagar. Men det finns ingen etablerad praxis att detta budgivningssätt ska kallas "Swedish auction". I sådana fall måste du hänvisa till en trovärdig källa som styrker detta påstående.
Enligt
 Auctions in real estate market - a review, Samuel Azasu    så sker husförsäljningar i Sverige antingen såsom "English ascending-bid auction" eller såsom en exekutiv auktion. Vad jag förstår så kallar Azasu här det sedvanliga förfarandet i Sverige (som du också beskriver ovan) för "English ascending-bid auction". 
Det är sant att "man i början lämnar öppningsbud utan vetskap om eventuella andra samtidigt ingivna bud", men jag vet inte om detta är argument nog för att hävda att det inte är "English ascending-bid auction". Ulner 12 mars 2008 kl. 00.04 (CET)
thread_title: Utförlig anledning till varför artikeln bör behållas

message: Sedan Samuel Kofi Azasus namn dykt upp har jag ett flertal gånger försökt få kontakt med honom för en kommentar, men det har inte lyckats. Däremot fick jag kontakt med universitetslektorn, teknologie doktor Kurt Psilander, prefekt på Azasus institution på KTH. Psilander uppger, att Azasu är född i Ghana och kom till Sverige, som "international student" och nu är teknologie licentiat och doktorand på deltid. Psilander uttryckte förvåning över att höra att Azasu skulle ha uttalat att "English Auction" vore den normala metoden vid fastighetsförsäljningar i Sverige. Så är ju uppenbarligen inte fallet. Psilander menade, att Azasu har en annan forskningsinriktning och under sin tid i Sverige knappast hunnit få någon ingående kännedom om den svenska villamarknaden. Azasu är definitivt inte någon auktoritet inom området.
Azasus Working paper omfattar ju endast 14 sidor. Trots att denna uppsats är daterad 2006 har Azasu byggt uppsatsen på andra nu föråldrade korta uppsatser och i sin litteraturförteckning alldeles missat att taga med de två stora viktiga standardverken från 2004, Klemperers på 256 sidor och Milgroms på 384 sidor. Det är jämförbart med att skriva en uppsats om Jesus och underlåta att taga med Nya Testamentet i litteraturförteckningen!! 
Dutch auction tar ca 4 sekunder, English auction tar 15 sekunder upp till 10 minuter. Aldrig mer än 10 minuter. Swedish auction är en slags kombination av en First price auction (under ca en dag) och en English auction under ytterligare minst tre dagar, men ibland upp till flera veckor. Den generöst tilltagna tiden gör det möjligt, att under själva budgivningen dels med hjälp av en besiktningsman väldigt noga besiktiga objektet, dels ha flera underhandskontakter med banken för att vid behov utverka en utökad kredit. Till detta bör framhållas möjligheten att som spekulant precis samtidigt deltaga i mer än en villaauktion och till slut endast köpa en villa efter att ha testat marknaden. Inget av detta är möjligt med en vanlig English auction. Eftersom skillnaderna mellan English auction och Swedish auction är så oerhört stora, vore det opraktiskt och väldigt förvirrande, att påstå, att det rör sig om samma typ av auktion och att båda auktionstyperna bör gå under det gemensamma namnet English auction. Det vore som att hävda, att afrikanskt lejon och norsk skogskatt ju i grund och botten båda är kattdjur och att det är obehövligt att ha skilda namn på dem. Alla skall endast kallas katter! Swedish auction är en viktig mikroekonomisk innovation gjord i Sverige. Därför bör auktionstypen enligt gängse regler kallas Swedish auction / Svensk auktion. 
Swedish auction uppfanns 1982. Under åren 1982 till 2001 var det ett begränsat antal mäklare, som använde denna prissättningsmetod. 2001 skedde endast ca 5 procent av villa- och bostadsrättsförsäljningarna i Storstockholm genom en Swedish auction. En redaktionell artikel i tidningen Expressen 2001 öppnade mäklarnas och allmänhetens ögon för metodens många förtjänster. Ca 2004 passerades 50 procentsnivån och nyligen kunde konstateras att Swedish auction används vid 71 procent av villa- och bostadsrättsaffärerna i Storstockholm. 
Anledningen till att artikeln föreslogs för radering var det felaktiga påståendet, att endast en mäklare använde Swedish Auction och att antalet affärer var obetydligt. Trots att därefter bevis presenterats, att en majoritet av alla affärer i Stockholm sker via en Swedish Auction finns kravet på radering kvar. Varför? Tydligen gäller tesen: "My mind is made up. Don´t confuse me with the facts."
Ingenstans i artikeln nämns att en viss mäklare eller ett mäklarföretag använder Swedish auction. Tydligen utgör inte artikeln reklam för någon. Tvärtom står, att metoden kommer till användning i flertalet affärer i Storstockholm och troligen också i andra storstadsområden. Namnet Svensk auktion / Swedish auktion står givetvis inte i de enskilda bostadsannonserna, men av sammanhanget framgår tydligt, att det just rör sig om Svenska auktioner.
Som enkel användare undrar man varför så enormt höga krav ställs på just Svensk auction för att termen skall få vara med i Wikipedia? Om liknande höga krav ställdes på alla ord, skulle inte speciellt många ord få komma med.Max7437 17 mars 2008 kl. 06.57 (CET)
replies: text: Frågan är vilken terminologi man vill använda för det tillvägagångssätt som används i Sverige vid försäljningar av villor och bostadsrätter. Detta tillvägagångssätt är enligt min mening oftast följande: Annonsering i tidning/Internet med utgångsbud angivet. En eller flera visningar. Spekulanter lämnar bud till mäklaren (där de samtidigt får information om andra givna bud om de så önskar) - och därmed så är buden huvudsakligen strikt växande. Säljaren väljer bland dessa bud (men är inte förpliktigad att välja det högsta), och erbjuder någon att teckna kontrakt. Först när kontraktet tecknats är affären avslutad. Avvikelser från detta schema kan förekomma. En köpare kan t ex erbjuda säljaren ett anbud som han kräver ska accepteras omedelbart (med t ex kontraktsskrivning samma dag).

text: Du har påstått att sätten som bostadsrätter/villor i Sverige har väsentligen förändrats den senaste tiden, men har inte hänvisat till någon akademisk litteratur/annan trovärdig källa för detta. Att hänvisa till någon artikel i Expressen som förmodligen skrivits i samband med att upphovsmannen bakom SwedeAuction kontaktat dem är inte nog, anser jag.

text: Vilken terminologi som ska användas för förfarandet ovan är något oklart. Jag håller med om att kalla det "English auction" är något missvisande, men det görs i flera trovärdiga källor: Most of the auctions used in the single-family real estate market in Sweden are of the "English Auction" type. (sid 13)    Mats Wilhelmsson, KTH .

text: Att kalla det Swedish auction eller SwedeAuction är dock ännu mer missvisande då SwedeAuction kräver följande villkor: "Man ska ha så många visningar och annonseringar att antalet anbud uppgår till minst 20. Man ska lägga utropspriset så att slutpriset blir 1,5-3,2 gånger utropspriset".  Ulner 17 mars 2008 kl. 17.37 (CET)
Som ovan redan nämnts är Samuel Kofi Azasu absolut ingen expert på auktioner. Han kände varken till French auction, Swiss auction, Swedish auction eller Candle auction. Han kände ej heller till någon av de två stora handböcker, som kom ut 2004. Hans vistelse i Sverige har ej innefattat någon mera ingående studie av den svenska villamarknaden. Eftersom han inte kände till alla kända auktionstyper stoppade han in det som kallas för Swedish auction i samma "förvaringslåda" som "English auction". Förklarligt, men knappast ursäktligt. Azasu använder termen "English ascending-bid auction". En konstig term. I själva termen "English auction" ligger ju att den skall vara just "ascending" vid köp. Är auktionen "descending" kallas den för "Dutch auction". Förr, när föräldralösa barn av församlingen utauktionerades till den bonde, som erbjöd sig att föda och kläda barnet till lägsta kostnad, kunde man möjligen tala om "English descending-bid auction". Men Azasu menar ju faktiskt villaauktioner. 
I "English auction" men ej i "Swedish auction" finns kravet, att nya bud skall vara högre än redan ingivna bud. Dock måste nya bud minst överstiga det tredje högsta budets belopp för att budgivaren skall kunna påräkna att få följande "Lägesrapport". Detta är en av flera specialregler, som är unika för just "Swedish auction". Det är vid villaaffärer angeläget att ha kvar minst tre budgivare nästan ända fram till målsnöret, eftersom risk finns att de två högstbjudande hoppar av, vilket de lagligen kan göra vid fast egendom, men ej vid lös egendom.
Åren 1987-2000 förekom ofta, att ett TjugoBudsPris garanterades, men sedan dess har den garantin oftast slopats. Likaså har rekommendationen att Final Price Quotient FPQ (slutpriskvoten) skall ligga inom intervallet 1,5 till 3,2 slopats. Såväl lägre som högre belopp förekommer numera för kvoten mellan Final Price och Suggested Opening Bid SOB (utropspriset). Max7437 18 mars 2008 kl. 13.37 (CET)

text: Förutom Azasu har jag ovan även refererat till universitetslektorn Mats Wilhelmsson forskningsrapport där han skriver att de flesta bostadsförsäljningar sker med engelsk auktion (se ovan). Ulner 18 mars 2008 kl. 17.54 (CET)
Wilhelmssons uppsats: "Evidence of Buyer Bargaining Power" (2008)behandlar huvudsakligen "Asking Price-situationer", där just förhandlingsskicklighet och förmåga, att utnyttja ofullkomligheter i marknadsmekanismen spelar en icke oväsentlig roll. Jämför man Wilhelmssons litteraturförteckning med den, som finns i artikeln "Svensk auktion" upptäcker man genast, att det rör sig om väldigt skilda forskningsområden. Enbart Stiglers (1961) namn förekommer i båda artiklarna. Varken "auktionsgiganterna" Vickrey, Milgrom eller Klemperer finns med i Wilhelmssons litteraturförteckning. Det är tydligt, att Wilhelmsson lika litet som Azasu är några experter på just auktioner. Deras forskning har annan inriktning. En viktig målsättning hos "Swedish auction" är just att i möjligaste mån eliminera inverkan av "Bargaining Power". Max7437 18 mars 2008 kl. 20.39 (CET)
thread_title: Ytterligare anledningar till att artikeln bör behållas

thread_title:  Referenser 

message: Följande stycke tar jag just bort:
"Även ur ren nationalekonomisk synpunkt är det angeläget, att den som har störst glädje av en villa blir den, som till slut köper. En ytterligare fördel med den utdragna budgivningstiden är just att spekulanter har möjlighet att deltaga i flera "Svenska auktioner" precis samtidigt och att först i sista ögonblicket draga sig ur de auktioner, där slutpriset blir för högt. Dessutom hinner spekulanter under pågående budgivning med hjälp av tillkallade experter noga besiktiga objektet, vilket reducerar risken för ett rättsligt efterspel."
Det är väldigt konstiga påståenden. Vid all köp av fast egendom i Sverige så är inte anbuden bindande, så man har alltid möjlighet att delta i fler auktioner! Ulner 18 mars 2008 kl. 20.58 (CET)
thread_title:  Bizarrt stycke 

message: Följande stycke är icke-neutralt och har tagits bort:
Ordet "auktion" kommer av ett latinskt ord, som betyder öka, höja, stegra. I själva ordet ligger således, att auktionen startar med ett lågt öppningsbud och slutar med ett högt slutbud. Detta är en helt nödvändig förutsättning för att prissättningen skall bli tillräckligt exakt. Ca 90 procent av deltagarna i en "Svensk auktion" brukar vara fullt införstådda med detta. Resterande ca 10 procent klagar över att slutpriset blir högre, ibland betydligt högre än det utropspris, som står i annonsen. Men den så kallade "lockprisdebatten" är inte startad av missnöjda spekulanter, utan har i själva verket startats av de mäklare, som fortfarande klamrar sig fast vid den nu föråldrade prissättningsmetoden "Begärt pris". Dessa mäklare utgör en hastigt krympande skara, som fruktar att bli totalt utkonkurrerade. Dessa mäklare vill själva slippa offra det antal arbetstimmar, som en "Svensk auktion" kräver och försöker därför att få "Svensk auktion" att framstå som olaglig eller omoralisk. I USA händer, att GSA uppnår slutpriser, som är nästan nio gånger (!) utropspriset. Ingen i USA tycks klaga, tvärt om får GSA mycket beröm för sina höga slutpriser. (General Services Administration GSA är USAs federala regerings egen mäklarbyrå för överskottsfastigheter, mm).
Det är uppenbart att författaren här driver en tes om "dessa mäklare som utgör en krympande skara" - och detta hör ej hemma på Wikipedia som strävar efter att vara ett neutralt uppslagsverk. Ulner 18 mars 2008 kl. 21.00 (CET)
replies: text: Hela argumentationen från den ende förespråkaren av den här artikeln är bisarr. Vi skriver en encyklopedi och bör förhålla oss encyklopediskt, och inte spåra in på nationalekonomi och privata teorier. Är det så att signaturen Max7437 är ombud för Carl Lagercrantz? I så fall agerar vederbörande i egen sak. --LA2 19 mars 2008 kl. 01.53 (CET)
thread_title:  POV-stycke som tas bort