lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Feministisk retorik

message: Vad är tanken med denna artikel? Det känns som en blandning av "feminism" och "retorik" och det har vi ju redan artiklar om. Jag förstår inte riktigt. /Hangsna (diskussion) 14 oktober 2015 kl. 22.44 (CEST)
replies: text: Texten handlar om feminism och en tillämpning av retorik, jag återlägger omdirigeringen.Yger (diskussion) 15 oktober 2015 kl. 19.32 (CEST)
Retorik är en sak, feminism en annan, och feministisk retorik en tredje som väl är värd en artikel på wikipedia. Artikeln är i sin nuvarande utformning omskriven och innehåller inte de upprepningar av innehållet av artikeln feminism som tidigare var skälet till att Yger omdirigerade den. Det kan knappast vara Wikipedias policy att underkänna alla feministiska profileringar inom alla ämnesområden.--Humanders (diskussion) 2 november 2015 kl. 15.32 (CET)

text: Att feminism finns och att retorik finns är klart. Också att det går att se på retorik ur kvinnoperspektiv. Men om det skall stå kvar som egen artikel måste det 1. tidigt framgå vad som kännetecknar detta och gör det unikt och värt ett eget uppslagsord 2 externa källor som påvisar det är brett använt med en precis definition  3.Fluff om retorik och feminism tas bort så det framgår det unika med detta begrepp.Yger (diskussion) 2 november 2015 kl. 15.41 (CET)
thread_title:  Avgränsning
Diskussion:Jönåkers härad

message: Det står i indelningen att tingsstället flyttades 1911 till Nyköping. Det stämmer bara till viss del: Jönåkers härads tingslag upplöstes den 1 januari 1911 för att uppgå i Jönåkers och Rönö tingslag. Jag är inte säker hur man ska skriva det men det borde stå i indelningen att häradets tingslag avskaffades 1911 - det är ju det som är förklaringen till att tingsstället flyttades till en plats utanför häradet. /Portunes (disk) 15 oktober 2015 kl. 10.41 (CEST)
thread_title: Tingsställe
Diskussion:Undersaga

message: Ingen förklaring av Undersaga i saga. Maundwiki (diskussion) 15 oktober 2015 kl. 16.42 (CEST)
replies: text: Versionen  12 september 2007 kl. 00.54  är en text saga inte något som förklarar saga. Radera. Maundwiki (diskussion) 20 november 2015 kl. 01.44 (CET)
thread_title:  Radera
Diskussion:Lista över program i TV4

message: Kan man verkligen snabbradera efter två dagar? Bättre att infoga i så fall. Och i artiklar (som Barnkanalen) kan man bara ta bort listan, inte radera hela artikeln. J 1982 (diskussion) 15 oktober 2015 kl. 19.54 (CEST)
replies: text: Ja, i detta fall var utgången självklar och jag ser inte att det skulle gagna någon artikel att infoga listan. Obelix (diskussion) 15 oktober 2015 kl. 19.57 (CEST)
replies: text: :En fördel med att infoga och spara historiken är att det blir lättare att komma åt listan om någon vill återställa. Det betyder inte att listan måste finnas i artikeln. J 1982 (diskussion) 15 oktober 2015 kl. 20.35 (CEST)
replies: text: ::Återställa och omdirigera till TV4? /Hangsna (diskussion) 17 oktober 2015 kl. 12.36 (CEST)
replies: text: ::: Nej, detta kan få förbli glömt! Om någon vill ha materialet på en användarsida må det vara hänt, men en omdirigering gör ingen nytta. Tostarpadius (diskussion) 17 oktober 2015 kl. 12.38 (CEST)
replies: text: ::::+1 Jag ser heller ingen vits med omdirigering eller dylikt, men vill J 1982 ha listan på Användare:J 1982/Lista över program i TV4 kan jag tänka mig det. Obelix (diskussion) 17 oktober 2015 kl. 13.02 (CEST)
thread_title:  Två dagar 

message: Hej allesammans. Jag skulle vilja skapa en lista över barnprogram som jag vet har sänts i tv4. Listan lär inte bli komplett av enbart mig eftersom jag inte känner till varenda program, men jag har efterforskat en hel del på smdb.
För att motivera då, jag har personligen letat efter ett flertal gamla barnprogram i min ungdom, och hade dessa program stått med här på Wikipedia hade det underlättat betydligt. Och jag ser ofta inlägg på nätet från andra personer som också söker gamla barnprogram, så det här är inget jag gör enbart för mig själv. 
Och dessutom, varför ska vi inte bevara programmen? Vissa användare kanske inte anser att somliga program inte är relevanta av diverse skäl, t. ex att de sändes före/efter deras barndom, eller för att vissa program helt enkelt inte var särskilt bra. Men jag annser personligen att vi bör vara mer objektiva. Ett program som någon ogillar kan vara någon annans favoritprogram.
Jag hoppas alla som läser detta kan vara resonabla och vänligen ha ett öppet sinne, och förhoppningsvis kan vi komma fram till något.
Tack för er tid!
Denkichu (diskussion) 23 maj 2021 kl. 23.25
replies: text: Hej! Med anledning av ditt mejl vill jag säga att eftersom ingen svarat så föreligger åtminstone ett visst samtycke till att du kan återskapa listan. Edaen (diskussion) 30 maj 2021 kl. 18.56 (CEST)
Tack! Jag återskapar den inom kort då. Tack igen för hjälpen.  Denkichu (diskussion) 31 maj 2021 kl. 12.58 (CEST)
thread_title:  Skapa lista över barnprogram i TV4
Diskussion:Madness (finländsk musikgrupp)

message: Se Diskussion:Easy Living. Tostarpadius (diskussion) 15 oktober 2015 kl. 17.35 (CEST)
Diskussion:Arther Love

message: Relevansen ifrågasätts inte på enwp. Tostarpadius (diskussion) 15 oktober 2015 kl. 17.48 (CEST)
Diskussion:Seamless Distribution

message: Angående Seamless Payments AB:s och dess verksamhetsdelar  encyklopediska relevans för Wikipedia:
* Seamless startade 2001
* Bolaget är börsnoterat på Nasdaq OMX Stockholm och förekommer i listor över stora företag och oberoende sajter och publikationer, som till exempel Reuters U.S edition, Largest Company, DI, Affärsvärlden. 
* Seamless Payments AB hanterar upp emot 3,3 milljarder transaktioner globalt per år fördelat på ca 525000 st försäljningsställen. 
* Bolaget har kontor på flera ställen i världen, tex Calcutta, Mumbai, Stockholm och Riga.
* Bolaget är presenterat inom flera branscher. 
* Seamless och SEQR är verksamma på fler än 10 olika marknader och är det mest använda mobila plånboksföretaget  i Europa.
* Bolaget äger ett stort varumärke
* Seamless Payments AB har 166 anställda
* Seamless och SEQR är ofta omnämnt i medierna, något som även går att utläsa av artikeln.
*
Av: Textworks (Textworks (diskussion) 15 oktober 2015 kl. 19.23 (CEST))
replies: text: Anledningen vi ser relevans som viktigt är att vi vill vara säkra på att informationen i artikeln är korrket nu men även framöver. Ett litet företag eller som detta ett som bara går med förlust är det stor risk informationen radikalt ändras för på kort tid, utan att denna artikel uppdateras. Kom igen om något år när företaget överlevnad är mer klar än nu.Yger (diskussion) 17 oktober 2015 kl. 09.18 (CEST)
replies: text: :Är inte Seamless Payments ett dotterbolag till Seamless Distribution? Det är väl det senare som startade 2001 och är börsnoterat, inte Seamless Payments, som enligt ett par framgooglade sidor verkar ha startat 2011 som ett dotterbolag och är mindre, eller hur ligger det till egentligen? Artikeln heter Seamless Payments AB och i texten talas  det om Seamles Distribution. Vilket är det tänkta föremålet för artikeln? /JohanahoJ (diskussion) 12 februari 2016 kl. 21.19 (CET)
Diskussion:Sten Ardenstam

message: Är inte den här artikeln lite väl översvallande positiv till artikelämnet? Ataraxim (diskussion) 15 oktober 2015 kl. 22.56 (CEST)
thread_title:  POV? 
Diskussion:Spånga landsfiskalsdistrikt

message: När upphörde distriktet?
Enligt artikeln omfattade distriktet Spånga landskommun och Sundbybergs köping. Den sistnämnda blev från 1927 Sundbybergs stad och Spånga landskommun upplöstes 1949, när huvuddelen gick till Stockholms stad. Senast då bör distriktet ha upphört. Endast köpingar och landskommuner ingick väl i landsfiskalsdistrikt? Några fakta eller var kan man hitta det? --Andhanq (diskussion) 15 oktober 2015 kl. 23.25 (CEST)
replies: text: Städer kunde ingå i landsfiskalsdistrikt, antingen helt eller till viss del. I artikeln Frösåkers landsfiskalsdistrikt kan du se en variant men en del städer tillhörde i samtliga sammanhang landsfiskalsdistriktet. Jag kommer lägga till när distrikten upphörde så småningom men här kan du kolla:
* (sida 153)
* (sida 107)
* (sida 98)
* (sida 128)

text: Här ser man följande: Sundbybergs stad (se folkräkningen 1940) utbröts i alla hänseenden ur landsfiskalsdistriktet den 1 oktober 1941 (när den nya indelningen i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft) och landsfiskalsdistriktet upphörde 1 januari 1949 då dess två ingående områden vid tidpunkten, Spånga landskommun och Hässelby Villastads köping inkorporerades i Stockholm. /Portunes (disk) 16 oktober 2015 kl. 11.44 (CEST)
thread_title:  Efter 1949?
Diskussion:Claudien Tuyisabe

message: Han kom till Sverige 2006 men är samtidigt född i Visby 1980, hur hänger det ihop? /Ariam (diskussion) 16 oktober 2015 kl. 09.32 (CEST)
replies: text: Han bor i Visby nu men föddes i Burundi./AleWi (diskussion) 16 oktober 2015 kl. 09.35 (CEST)
thread_title: Födelseplats
Kategoridiskussion:Släkten Wijk

message: Som ett led i en upprensning i artiklarna om efternamnet Wijk tar jag här bort "Kategori:Svenska efternamn]". Inga andra släktkategorier har denna kategorisering. Det är tillräckligt med underkategorin "Kategori:Svenska släkter". Roufu (diskussion) 16 oktober 2015 kl. 14.15 (CEST)
thread_title:  Kategoirisering
Diskussion:Nizjnij Novgorods tunnelbana

message: I faktarutan stod "Operatör: MTR" utan speciell källhänvisning. Visserligen har mycket hänt i Ryssland sedan Sovjetunionens upplösning. Men att man skulle ha lagt ut en Metro på entreprenad till ett utländskt förtag låter osannolikt. Har heller inte hittat motsvarande information på andra språkversioner. Inte heller artiklarna om MTR på svenska eller engelska antyder någon verksamhet i Ryssland. Slopar därför detta. --Andhanq (diskussion) 16 oktober 2015 kl. 17.50 (CEST)
thread_title:  MTR? 
Diskussion:Olivetti

message: Vad har hänt med alla text? Endast en rubrik när man kollar på sidan. Kollar jag tidigare versioner så fanns det relevant fakta. Vem tog bort allt?
replies: text: Ser du den nu? Jag såg den inte heller först, men nu så kom den fram. -- Tegel (disk) 16 oktober 2015 kl. 19.28 (CEST)
replies: text: :Jag gick in i artikeln, la till ett mellanslag och suddade bort det, då dök det upp igen. skrev det i min kommentar i ändringen. men nu har jag problem att ta bort min diskussion. då jag anser att det är onödig eftersom jag löste problemet. mvh stefan
replies: text: ::Diskussionen här på denna sida kan vara kvar. Det är inga problem. Det kan vara bra att se om det skulle uppstå liknande problem i framtiden att det har hänt tidigare. -- Tegel (disk) 16 oktober 2015 kl. 19.34 (CEST)
Diskussion:Vänskapsbrödet Herman

message: Både bakpulver och surdeg? Låter konstigt. --Regnbåten (diskussion) 16 oktober 2015 kl. 21.34 (CEST)

message: Artikeln har en referens till en arkiverad receptsamling och en död länk. Den ger ett recept på en surdegskaka och nämner att man delar med sig av sudrdegen som ett kedjebrev. På engelska finns två artiklar, :en:Herman cake och :en:Amish freindship bread, på tyska finns :de:Hermann-Teig om själva surdegsförfarandet. Det hela verkar ha varit en modefluga av okänt ursprung och omfattning, men som inte avsatt märkbara spår inom det svenska språkområdet. Den enda säkra uppgiften är själva receptet, och det är inte nog för att ge relevans åt en artikel på svenska. Jämför Wikipedia:Vad Wikipedia inte är#Ingen bruksanvisning, användarguide eller kokbok. Roufu (diskussion) 17 augusti 2021 kl. 19.55 (CEST)
replies: text: Utan att ha några kunskaper om Hermansbröd i sig vill jag bara göra det principiella påpekandet att hur känt/spritt något är i landet Sverige inte har någon koppling till om det förtjänar en artikel på svenskspråkiga Wikipedia, då den senare har ett Wikipedia:Globalt perspektiv. /FredrikT (diskussion) 19 augusti 2021 kl. 09.56 (CEST)
replies: text: :Ganska omfattande interwiki, men om artikelskribenten baserat artikeln på sitt eget recept är det givetvis problematiskt. --EstrellaSueciadiskussion, 9 januari 2022 kl. 00.19 (CET)
replies: text: :: Relevansen torde stå klar. Det faktum att min egen familj under min barndom höll på med detta under en period får givetvis inte vara avgörande, men det visar att det inte är ett okänt fenomen ens i vårt land. Jag kan fortfarande minnas smaken. Tostarpadius (diskussion) 10 januari 2022 kl. 07.42 (CET)
thread_title:  Relevans?
Diskussion:Palmekommissionen

message: Jag har för avsikt att skapa en artikel om Granskningskommissionen i anledning av mordet på statsminister Olof Palme, men vad ska artikeln heta? Föreslår inte Palmekommissionen, då det namnet inte användes under större delen av kommissionens existens. Välj kanske mellan Granskningskommissionen och det långa namnet. Lantgård (diskussion) 16 oktober 2015 kl. 22.17 (CEST)
thread_title: Granskningskommissionen
Diskussion:Sarah Delshad

message: Då historiken de senaste veckorna ser lite... opålitlig ut med redigeringskommentarer som "(gdfgfdgdfgd)" och liknande återställer jag till en tidigare version. Vet inte om jag gör rätt i det, men jag tror det. Om jag gör fel, redigera gärna tillbaka men med källor.  Matanb (diskussion) 16 oktober 2015 kl. 22.24 (CEST)
replies: text: :Jag gör om det igen. Återställer alltså saker som jag inte vet om de är korrekta eller inte, men mönstret i historiken gör att jag tror att jag gör rätt. Förbättra gärna artikeln, men lite källor eller en konstruktiv diskussion här på diskussionssidan vore inte dumt. Matanb (diskussion) 18 oktober 2015 kl. 21.54 (CEST)
thread_title: Återställer
Diskussion:John Lindhagen

message: Efter att ha gått igenom källorna "K.G. Odén, Östgötars minne" och "Lindhagen, släkt i Svenskt biografiskt lexikon" så hittar jag inte John Lindhagen. Är det någon som kan ange var han omnämns? --Allexim (diskussion) 17 oktober 2015 kl. 10.06 (CEST)
replies: text: I SBL står han på tredje raden i andra stycket. I Östgötars minne finns han med nr 6717. / Pontuz (diskussion) 17 oktober 2015 kl. 14.28 (CEST)
replies: text: : I sistnämnda källa endast under sitt formella namn. Tostarpadius (diskussion) 17 oktober 2015 kl. 15.24 (CEST)
thread_title: Källor?
Wikipediadiskussion:Månadens artiklar/2015-09

message: Artikeln är uppenbart inte en originalartikel, vilket den tycks utges för att vara, se inlägg på artikelns diskussionssida. Själv röstar jag av princip inte på översatta artiklar eftersom jag ser omröstningarna som ett sätt att premiera och stimulera skapandet av originalartiklar. Månadens nya och utökade översättningar bör vara en egen tävling. /Ascilto (diskussion) 17 oktober 2015 kl. 18.09 (CEST)
thread_title: Linnés lappländska resa
Diskussion:Bernadotte af Wisborg/Arkiv 2006

message: Jag är skeptisk till formuleringen "Bernadotte inte är en adlig familj och inte heller introducerad i den numera rättsligt avvecklade svenska adeln". Mig veterligen är de "icke-kungliga" Bernadotterna i högsta grad förtecknade i kalendern över ointroducerad svensk adel (ehuru jag inte har något exemplar av denna bok till hands just nu) och generellt är det ju ingen förutsättning för adelskap att ha blivit introducerad på riddarhuset.
Vad sedan gäller det (av en viss nybliven wikipedian till monomani upprepade) påståendet att den svenska adeln generellt skulle vara avskaffad har jag bemött detta påstående på flera andra ställen. /FredrikT 25 mars 2006 kl.01.21 (CET)
replies: text: Det oroar mig att du vill deklassera adelskapet genom att erkänna ickeintroducerade familjer. Bernadotte är inte introducerad i riddarhuset (ergo inte svensk historisk adel) och grevtitel Af Wisborg är bara en titel och har inget samband med adelskap i något annat land. Nån måtta på nivilleringen måste det väl ändock vara!--Interkolumnium 25 mars 2006 kl.13.37 (CET)
replies: text: : Prins Oscar Bernadotte intogs 1892 2/4 av sin morbror hertig Adolf av Luxemburg, för sig och sina avkomlingar i Luxemburgs adel och förlänades den obegränsat ärftliga titeln Comte de Wisborg. Svenskt tillstånd att motta adelskapet och titeln meddelades som jag har lagt in i artikeltexten genom konseljbeslut 1892 22/10. Den prinstitel till släktnamnet Bernadotte som just prins Oscar fick av sin far är också att beteckna som att Oscar utträtt ur kungahuset och mist titeln prins av Sverige, men förlänades en personlig prinstitel. Detta är anledningen till att han blev Prins Bernadotte, och som Sigvard tolkade som att också han borde ha rätt att kalla sig prins.

text: : Av storhertiginnan Charlotte av Luxemburg intogs Sigvard, Carl Johan och Lennart Bernadotte 1951 2/7 i Luxemburgs adel och förlänades grevlig värdighet för sig och sina efterkommande med namnet de Wisborg. Enligt all sakexpertis är det allt ett luxemburgiskt adelskap och inte "bara en titel". Pemer 12 april 2006 kl.13.20 (CEST)
thread_title: Formulering
Diskussion:Bernadotte af Wisborg/Arkiv 2014

message: Är titeln ärftlig? Om inte är alla grevarna döda nu och tempus behöver justeras. --81.230.169.55 30 januari 2014 kl. 23.45 (CET)
replies: text: Se ovan. Efterlevande finns, titeln är ärftlig och tempus behöver inte justeras.Wvs (disk) 31 januari 2014 kl. 11.40 (CET)
thread_title: Finns någon levande kvar?
Diskussion:Welsh corgi

message: Man skulle kunna tro att den vidlyftiga historiken som lades till i ett slag 2007 hade sitt ursprung i den engelska artikeln, men så är det inte (inte 2007 års versioner heller). Ursprunget är höljt i dunkel. För mer konkret historik som är källbelagd se artiklarna welsh corgi cardigan och welsh corgi pembroke. /Ascilto (diskussion) 17 oktober 2015 kl. 21.18 (CEST)
thread_title: Källor
Wikipediadiskussion:Verifierbarhet/Arkiv 2005

message: Med tanke på den mängd information som finns på webben, så är verifierbarhet ett alltför svagt kriterium. Vad säger ni om att skärpa det till "medial verifierbarhet"?
Det skulle innebära att bara "riktiga" massmedia - som etablerade nyhetssajter, böcker utgivna på förlag och dagstidningar skulle kvalificera sig som referensmaterial. Personliga hemsidor, stencilerade föreningstidningar och liknande skulle inte räknas. På det sättet känns det som att vi på ett någorlunda objektivt sätt kan skilja på ointressant och intressant.--TKU 28 oktober 2004 kl.21.43 (CEST)
replies: text: "Vad är en 'etablerad' nyhetssajt?" blir min första reaktion... jag vet inte om det är bra, men det kräver nog lite tanke innan det börjar användas... \Mike 27 januari 2005 kl.00.18 (CET)
replies: text: :Självklart är gränsen flytande, men det borde vara enkelt att diskvalificera bloggar och öppna nyhetstjänster (typ IMC). --Yvwv 13 april 2005 kl.10.02 (CEST)
replies: text: :: Det finns åtskilliga bloggar som är betydligt vederhäftigare än många tryckta medier. Bland de svenska "etablerade nyhetssajter" jag kan tänka mig har ganska precis hälften ganska precis noll värde som referens. --kaj@kth.se 3 juli 2005 kl.16.38 (CEST)
thread_title: Medial verifierbarhet?

message: Det här känns som en hyffsat bra plats att ta upp en sak jag har funderat på ett tag:
Jag tycker vi borde ställa tydliga krav på verifierbarhet och explicit listade källor på alla artiklar, inte bara sådana som är omstridda.  Dels kan vi på så sätt undvika att allmänt trodda moderna myter smyger sig in, och dels är källorna bra för läsare som vill veta mer om ett område.
Huruvida källorna faktiskt använts vid författandet av den "nuvarade versionen" av artikeln, eller över huvud taget, ser jag som mindre relevant. Det viktiga är att nämna några källor där sånt som påstås i artikeln kan verifieras – och där man kan hitta mer information att lägga in i sidan.
--kaj@kth.se 3 juli 2005 kl.16.35 (CEST)
replies: text: Kommenterar fem år senare, då detta kan vara problematiskt: det är bra att hänvisa till sådant som kan användas som källa, men dessa bör läggas som externa länkar och inte som källor. Annars kan än läsare som ser en vederhäftig källa tro att också artikeln är det. Källan kan läggas in under källor om man hänvisar till den genom en fotnot för någon enstaka uppgift som bekräftas av den. --LPfi 8 mars 2010 kl. 13.45 (CET)
thread_title:  Även för "oomtvistade" artiklar
Wikipediadiskussion:Verifierbarhet/Arkiv 2008

message: I nötskalet står:
*Material som inte är verifierbart kan ifrågasättas eller tas bort helt
Skall det inte egentligen stå
*Material som inte är verifierat kan ifrågasättas eller tas bort helt
För det är väl inte egenskapen av att kunna veriferas som menas, utan huruvida något faktiskt är styrkt?//--IP 16 februari 2008 kl. 10.29 (CET)
replies: text: Det är alltid knepigt att vara kort och koncis, men material som kan verifieras = är verifierbart bör ju inte strykas utan källbeläggas. MiCkE 16 februari 2008 kl. 10.31 (CET)
replies: text: ::Men det står ju att om det inte är verifierbart kan det ifrågasättas, alltså med kb-mall. //--IP 16 februari 2008 kl. 10.35 (CET)

text: : Helt rätt, formuleringen bör ändras --Rosp 16 februari 2008 kl. 10.33 (CET)

text: :Håller med och har ändrat efter IP:s inlägg. Vi ska ju givetvis inte snärja in oss i gränsfall huruvida det går att verifiera, utan det räcker med att det inte är det för att kunna ifrågasättas. (Hoppas det nu blev rätt :) /Ronny 16 februari 2008 kl. 11.55 (CET)
replies: text: :: Nja, jag ändrade till min tolkning av IP:s problembeskrivning --Rosp 16 februari 2008 kl. 12.00 (CET)
replies: text: ::: Nja, du ändrade en något som i sig inte har diskuterats, men jag har iaf inga invändningar. Det verkar täckande och förklarande nu, som sig bör i ett nötskal./Ronny 16 februari 2008 kl. 12.10 (CET)
replies: text: :::: Nej, du gjorde det när du ändrade första raden och det var den jag återställde --Rosp 16 februari 2008 kl. 12.12 (CET)

text: ::::Egentligen borde nog första meningen också ändras. "Verifierbart" syftar här till materialet - det är materialet, källorna, som skall kunna verifieras, står det. Om detta avser att källan skall vara tillgänglig så står det rätt, men det skulle kunna tolkas som att källans innehåll är verifierat. Detta skulle utesluta källor som styrker teorier som inte precis samtliga är överens om. Man hade kunnat ändradet mot "bygga på källor", enligt hur jag tolkar riktlinjen.//--IP 16 februari 2008 kl. 12.18 (CET)
replies: text: ::::: OK, jag ändrade i riktlinjen och i nötskalet till "Artiklar skall endast innehålla verifierbart material" --Rosp 16 februari 2008 kl. 12.22 (CET)
thread_title:  Formulering i nötskalet 

message: Då har ju jag en fråga... Hur bär man sig åt för att få en artikel verifierad? Har nu suttit och redigerat om en artikel om dramapedagogik med några kollegor där alla är yrkesverksamma dramapedagoger - men hur får vi själva artikeln verifierad och accepterad? 
replies: text: Som läsare verifierar man en artikel genom att identifiera de faktauppgifter som behöver verifieras (de man gör sig beroende av eller de som är kontroversiella), och sedan kollar man upp källor på dem.  Som artikelförfattare kan man underlätta det genom att identifiera de rena fakta man har i artikeln och förse dem med referenser till pålitliga källor.  Gärna flera olika källor, gärna oberoende källor, gärna källor med stor trovärdighet.  --kaj@kth.se 7 november 2008 kl. 20.33 (CET)
thread_title: Hur verifierar man en artikel då?