Diskussion:Addiktologi

message: Utländska låneord eller påhittade?
Det är tydligt att författare 46.239.116.194:s (AndreasMjölby, tillagt i efterhand) fem redigeringar enbart går ut på att misskreditera. Vid närmare granskning så nämns inte heller vare sig Björn Johnson eller hans påståenden i Sveriges radios artikel eller tillhörande radiosändning. Vad gäller påhittade ord rent allmänt så är lingvistiskt sett alla språk fullproppade av dem. Det är så ord kommer till. I första meningen förstår man dessutom att termen satts samman av två utländska låneord vars betydelser tveklöst, var och en, beskriver väl etablerade och avgränsade förhållanden, aktiviteter.--Yttre Syntax (diskussion) 29 april 2018 kl. 14.20 (CEST)
replies: text: Svar till Yttre Syntax redigering

text: Intervjun med Björn Jonsson och hans uttalande om addiktologi finns i länken under "lyssna mer". Jag har därför lagt till den i texten igen under den nya rubriken "kritik". AndreasMjölby (diskussion) 17 juni 2018 kl. 02.14 (CEST)
replies: text: :Men frågan är om rubriken passar in här. I skenet av att en informellt utsedd representant, från ett annat ej heller eget ”akademiskt ämne”, en sexolog, uttalar sig och att en docent i socialt arbete svarar med en inte långt ifrån helt egen påhittad fras (”påhitte-ord” förekommer 39 eller 9 gånger på google beroende på utformning jämfört med addiktolog med över 4000 förekomster). Många områden har och kräver sin egen terminologi. Att sitta i ett skrå och säga att andra skrån inte kan utveckla egna ordförråd för sina specialområden blir bara fånigt.

text: :Lite oklart vad den sammanställande personen är ute efter. Han citerar Fjellströms bok avsiktligt fel för retorikens skull för att sedan avslöja sig med att citera rätt, utan att rätta felet inför lyssnarna. Detta rör sig inte om journalistik. Sammanställaren är i det här sammanhanget ingen journalist även om han hade en journalistutbildning (vilket iofs inte är ett krav för att kalla sig journalist). I en länk senare såg jag att han kallar sig för sexolog och lite senare att han numera t o m jobbar med att utbilda journalister??! Överlag verkar han ha bra intentioner men här, 2012, har det blivit fel.

text: :00.43 utesluter han ordet "har" följt av att han säger ett kort "fta" istället för ofta. Innebörden blir då en helt annan. Vid 01.52 låter han en sexologkollega citera samma stycke, rätt. Vid 06.34 felciterar han igen och vilseleder den intervjuade, som påverkas för resten av samtalet.

text: :För mig låter det hela som pajkastning. Två sexologer och en docent (Malmö högskola bedriver en sexologutbildning, där kanske de två förstnämnda dessutom är utbildade?) som kastar pajer. Protektionism som motiv? Ett försök att skydda ett tjänsteområde från konkurrenter?--Yttre Syntax (diskussion) 18 juni 2018 kl. 13.04 (CEST)
replies: text: ::Du har rätt till dina åsikter om sveriges radios inslag och akademikernas motiv bakom kritiken, men den diskussionen kanske inte hör hemma här. Du kan inte ta bort text och källhänvisningar i wikipediaartikeln bara för att du personligen inte håller med om kritiken, särskilt när källan är relevant och väletablerad (vi pratar inte om någon privat, obskyr blogg utan sveriges radio). Eftersom det finns delade meningar om hur addiktologi bör beskrivas så finns nu denna kritik under rubriken "kritik", så läsaren kan bilda sig en egen uppfattning. Addiktologi är ett begrepp som i princip bara förekommer på FUN och Fjellströms egna utbildningar och saknar helt akademisk legitimitet inom universitetsvärlden, till skillnad från exempelvis sexologi. Sexologer har för övrigt en gedigen akademisk utbildning i botten och har sedan läst vidare inom sexologi, medan addiktologi inte är ett akademiskt ämne över huvud taget. Inga svenska universitet tillämpar begreppet. Artikeln blir mycket missvisande om detta inte framkommer på något sätt. FUN och de begrepp som FUN tillämpar bör inte sammanblandas med univeristetsverksamhet i Sverige.  --AndreasMjölby (diskussion) 19 juni 2018 kl. 18.53 (CEST)
replies: text: :::Ja, du har rätt. Det kanske borde framgå tydligare på något sätt. Samtidigt så har nog ingen påstått att utbildningen bygger på vetenskapliga grunder? I din källa, 03.33, så framgår det vad addiktologin är underbyggd med. Fjellström verkar inte heller i sina böcker påstå att det finns vetenskapliga grunder eller vetenskapliga evidens för det han skriver. Han uttrycker sig som vid 03.33. I hans bok addiktologi finns tillägg som ”40 års egen klinisk erfarenhet”, ”egen erfarenhet” och ”egen djup kunskap”, tydligt på bl a baksidan av boken. I början av boken berättar han utförligt hur han ”hittat på” det utländska låneordet addiktologi

text: :::Intressant är att radioprogrammet handlar om sexmissbruk och -beroende, vilka inte är vare sig sjukdomar eller medicinska termer i något land på jorden. Ändå pratar akademikerna som om dessa sjukdomar fanns. Deras kritik gäller en utbildning som hjälper människor som inte är sjuka?--Yttre Syntax (diskussion) 19 juni 2018 kl. 22.46 (CEST)
replies: text: ::::Välkommen förresten till Wikipedia, Andreas! Då behövs ingen rubrik för kritik längre. För andra framtida författare så kan jag tillägga;

text: ::::Den borttagna radiosändningen bestod av två fragment av kritik. Vilka efter utredning visade sig vara obefogade och de enda av akademisk natur som gått att spåra från de 31 år som FUN funnits. Bl a har jag jämfört med kritiken på t e x NLP. Förhållandevis omfattande, utspridd över tid och underbyggd. Sändningen är populärradio i eftersvallet av en sexmissbruksdebatt förd nång gång 2011. De två youtubeklipp som ljudklippen kommer ifrån är upplagd och klippt av en anonym bloggare, som i strid mot flera paragrafer i upphovsrätten gjort ett filmcollage av över 20 personers olika verk. De ihopklippta föredragen är inte från debattåret 2011 som Sveriges radio anger utan långt, långt, tidigare. Det Johnson ifrågasätter 03.56 är dysberoendekliniken kopplat till addiktologi. I och med att den av Sveriges radio undersökta sjukdomen är påhittad så är det inte så anmärkningsvärt att han i den kontexten också pratar om att addiktologi kopplat till pseudosjukdom är påhittad?

text: ::::Sveriges radio hade 2012 nog önskat att de med stöd av Johnson skulle kunna sagt att addiktologi var en pseudovetenskap. Eller kanske t o m protovetenskap? Addiktologin är mycket svår att kritisera av minst två anledningar. Bl a för att det inte går att kräva att vetenskaplig grund ska finnas för kristendom, islam, eller av andra religioner och filosofier. Den bygger strukturellt för mycket på sanskritiska och vediska urkunder samt vedisk och kinesisk filosofi. Andlighet med andra ord.

text: ::::Som annan bakgrundsinformation kan jag berätta att inom sjukvården finns det generellt inga evidens för hur missbrukssjukdomar kan botas. Vare sig svensk eller utländsk sjukvård klarar av dessa patienter. Bara vad gäller motiverade hjälpsökande, med en stark uttalad vilja tillsammans med en förhållandevis stor sjukdomsinsikt så finns det en del statistiska vetenskapliga underlag som pekar åt vissa förhållningssätt. Men sjukvården tar bara emot ett fåtal av dessa.

text: ::::Fanns det några riktigt hållbara evidens skulle folk botas på löpande band. Fjellströms universitet, IOGT-NTO och ett antal kristna folkhögskolor är de få institutioner i Sverige som förmedlar fungerande filosofier. De fungerar ifall man tror på deras metodiker, strategier och arbetssätt. Kommuners beroendeenheter, kriminalvård, etc, är hänvisade till personal utbildade hos dessa, under den fortsatta halvsekellånga väntan på utbildningar med tillräckliga vetenskapliga evidens.--Yttre Syntax (diskussion) 26 juni 2018 kl. 09.28 (CEST)
replies: text: :::::Yttre Syntax - du kan väl inte ta bort text i artikeln du personligen inte håller med om - wikipedia är en hemsida med fritt och öppet innehåll. Stycket om kritik är sakligt och har källa. Jag har återställt texten igen så att rubriken "kritik" finns med. Kritiken visar sakkunnigas uttalanden om addiktologin. Du kan inte argumentera för att all kritik av addiktologin är oskälig bara för att du jämför addiktologin med religion eller dylikt (och även religion kan ju givetvis kritiseras). Addiktologin är en alternativ behandlingsmetod av missbruk och beroenden och denna kan kritiseras, i synnerhet är kritik som kommer från akademiker och sakkunniga en relevant kritik. Du kan inte heller avskriva kritken bara för att den relaterar till sexberoendebehandling - det är addiktologins lära och addiktologer utbildade på FUN som verkar inom detta fält och det är därför relevant. Fjellström själv har ju bland annat skrivit en bok om sexmissbruk: "Kärlekens dysberoende". Jag förstår att du har intresse att visa upp addiktologin i gott dager, men du kan som sagt inte ta bort text bara för att du personligen inte håller med. Ifall denna artikel ska vara objektiv och nyanserad bör självklart kritiken stå kvar, men du kan ju ytterligare fördjupa och nyansera artikeln i helhet istället om du önskar (med källor, förstås).

text: ::::: --AndreasMjölby (diskussion) 2 juli 2018 kl. 16.47 (CEST)
replies: text: ::::::Se till exempel den svenska artikeln för Anonyma Alkoholister där ett south park-avsnitt nämns under rubriken "kritik", samt ett avsnitt av Bullshit. Under rubriken samlas kritik som förekommit gentemot Anonyma Alkoholister. Självklart skulle du kunna argumentera för att south park gör fel i sin parodi på AA eller att Bullshit drar felaktiga slutsatser i sin argumentation, men i uppslagsverket Wikipedia är ändå både south park och bullshit relevant att nämna för läsaren, då det är kritik som framkommit gentemot AA. Du kan inte radera ut detta för att du själv stödjer AA och inte tycker att kritiken är rättvis. Likaså bör gälla denna artikel om Addiktologi. --AndreasMjölby (diskussion) 2 juli 2018 kl. 18.13 (CEST)
replies: text: :::::::Det hade underlättat om du svarat på åtminstone en till av mina fyra senaste frågor.

text: :::::::Southparkavsnittet  är elegant satir och egentligen inte kritik, skulle jag vilja säga. Det har verkligen konstnärlig verkshöjd (men frågan är om det skulle klara en encyklopedisk prövning som källa). AA består av regler och principer som vilken formell eller informell institution som helst. Organisationers regler och verksamheter har en massa undantag och i satiren beskrivs ett undantag.

text: :::::::Den kritik du föreslagit blir i sig osakligt bara av det att produktionen det tas upp i har så många, många, brister. Radioprogrammet som källa underminerar sig självt helt och hållet. Om nån skulle påstå att Robert utför journalistiskt arbete så skulle jag vilja säga att det har mycket låg verkshöjd. Kanske ingen. Fjellström säger redan vid 00.02 och senare igen 02.04, att det är ...”hans uppfattning”... Det som redovisas däremellan är hans egen uppfattning eller från de vediska eller kinesiska källor, om man ska förstå Roberts valda metodik för redovisning av resten av telefonsamtalet. Vid 03.28 fortsätter Sveriges radio/Robert att citera Fjellström,  ...”addiktologi bygger på vedisk psykologi, filosofi, kinesisk urfilosofi, yin- och yanglära, humanistisk existentiell filosofi, och erfarenhet”...  ...”en addiktolog är en terapeut utan akademisk utbildning”... Är det möjligt att efter ovanstående uttalanden från F kritisera honom på ett befogat sätt på de här punkterna? Tydligen, för då tar Robert helt oencyklopediskt in Johnson som får upprepa det som F under flera minuter redan pratat, eller citerats, om. Precis som jag skulle skriva här för alla Wikipedianer, helt obefogat, att du heter AndreasMjölby. Fast du, alldeles nyss, ovan på flera ställen berättat för oss vad du heter. Du påstår heller inget annat.

text: :::::::Vidare, när det kommer in ord som lyssnarna inte kan antas förstå fullt ut så är det journalistisk sed att stanna upp och förklara dem. Vid 02.18, ...”mycket sån här yin-energi i sig”... , så struntar han i det. Det hade räckt med att där bara förklara vad yin är för något så skulle de flesta lyssnare av bara det korta avsnittet på en gång tydligt förstå, att F kanske inte bygger någonting av sina resonemang på vetenskapliga bevis. Både R, sexologen och akademikerna borde också initialt för lyssnarna gjort mycket klart och tydligt att sexmissbruk för samhället inte är vare sig ett beroende, missbruk eller sjukdom. Mycket oetiskt och starkt vilseledande att inte ha med det i radiosändningen. Utan det så finns det ingen förtroendekapital att prata om i någon av dessa personers uttalanden?

text: :::::::Och fortfarande så redovisar inte akademiens ordlistor nån förekomst av hitte på-term. Man kan förvänta sig av en docent att han har en etablerad term för den felaktighet han säger sig ha funnit. Om inte så får den sammanställande R ta sig tid att ta reda på vad det i vetenskapliga kretsar rör sig om.

text: :::::::Det är på inga sätt dig jag motarbetar. Vi bara tillsammans granskar radioprogrammet som källa och olika sakförhållanden. Vänligen.--Yttre Syntax (diskussion) 3 juli 2018 kl. 13.08 (CEST)

text: :::::::Jag är inte intresserad av en längre diskussion. Vi har olika synsätt och kommer inte att hålla med varandra i sakfrågorna. Jag håller heller inte med om din kritik av radioinslaget, men jag ser inga skäl varför vi ska debattera det här. Det finns vitt skilda idéer om addiktologin: Allt ifrån att det är en fantastisk idélära som hjälper beroenden till tillfrisknande, till att det är en "hittepå-term" utan vetenskaplig grund som förhindrar att missbrukare får relevant hjälp av sakkunniga utan istället lämnas i händerna på lekmän. Jag är enbart intresserad av att addiktologi här på wikipedia ska vara en nyanserad artikel där läsaren också får ta del av den kritik som har riktats mot Fjellström och hans utbildning, eftersom läsaren annars lätt vilseleds till att sammanblanda addiktologin med ett vetenskapligt område med akademisk legitimitet, vilket det inte är. Jag förstår att du är kritisk till radioinslaget och du har rätt att vara det, men jag ser inga skäl för att den inte ska tillhöra artikeln då den är från ett radioinslag i Sveriges Radio och visar på flera akademikers uttalanden relaterat till addiktologin. Jag förstår att du vill ogiltigförklara radioinslaget som källa, men det är dina personliga åsikter om både journalistiken, journalisten, akademikerna och inslaget. En god kompromiss vore om både du och jag har möjlighet att redigera denna artikel och nyansera den. Jag valde att göra en kompromiss då jag kortade ned mitt bidrag och sammanfattade allting under rubriken "kritik" istället för att blanda samman detta med den löpande texten om addiktologin. Under rubriken "kritik" har jag citerat sakligt ur inslaget som jag sedan länkar till.  --AndreasMjölby (diskussion) 3 juli 2018 kl. 14.13 (CEST)
Angående källor:
https://sv.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Trov%C3%A4rdiga_k%C3%A4llor
Du kan ha rätt i att radioinslaget är en mindre trovärdig källa jämfört med till exempel akademiska sådana (inte på grund av sitt innehåll eller utformning, utan just i egenskap av att vara ett radioinslag. Det är det enda vi objektivt kan diskutera egentligen). Problemet är att artikeln saknar bra källor helt och hållet. Hela artikeln i addiktologi är helt fri från oberoende källor, enbart Fjellströms egen litteratur samt hans egna utbildning refereras till. I Wikipedias text om källor står:
"Oberoende källor behövs också för att påvisa att artikelämnet är encyklopediskt relevant, det vill säga tillräckligt känt och uppmärksammat för att passa i Wikipedia."
Så frågan är kanske om addiktologi ens bör vara en wikipediaartikel över huvud taget?
Det finns vad jag kan hitta bara två typer av källor relaterat till addiktologi: Medial, kritisk uppmärksamhet i form av radioinslaget men också diverse artiklar och ledarsidor i olika tidningar (som jag hittills inte inkluderat i artikeln), samt FUN:s och Fjellströms egna uttalanden, litteratur och hemsidor. 
--AndreasMjölby (diskussion) 3 juli 2018 kl. 14.59 (CEST)

text: jag tycker ni både kunde läsa vad som står i Wikipedia:Diskussioner för att nå samförstånd. Jag har flera gånger försökt sätta mig in i vad ni diskuterar men inte lyckats. Textmassorna och detaljkritik gör det omöjligt för en utomstående förstå vad er motsättning består i och vilka argument ni har för era respektive ståndpunkter.Yger (diskussion) 3 juli 2018 kl. 15.27 (CEST)
replies: text: :Tack, båda två! Det var många år sedan jag ögnade i dessa två länkar. Ja, kan boken passa in i kolumnen Politiska och religiösa media? --Yttre Syntax (diskussion) 3 juli 2018 kl. 16.48 (CEST)
replies: text: :: Yger: Jag förstår det. Motsättningen består i att Yttre Syntax vill ta bort stycket om kritik mot addiktologin som framkommer i SR:s granskning. Artikeln skulle då sakna oberoende källor, utan enbart bestå av Fjellströms egenutgivna bok samt hans företags hemsida.--AndreasMjölby (diskussion) 3 juli 2018 kl. 19.22 (CEST)

text: :: Yttre Syntax: Ja, det skulle man kunna säga. Men det är ju tyvärr också den enda källhänvisning som man kan använda för att redovisa hans idéer. Mitt förslag är att vi lämnar artikeln i sin nuvarande form: Med både texten om addiktologins teori, utbildningens upplägg och stycket om "kritik" orört. Jag anser att det är en bra struktur för att artikeln i framtiden kan vidareutvecklas av fler användare, och fler rubriker kan ju då också tillkomma. Tyvärr finns det inga källor att använda idag relaterat till addiktologi som har en hög trovärdighet, men en kombination av medial uppmärksamhet och FUN:s egna uttalanden tycker jag är en bra medelväg i brist på annat. --AndreasMjölby (diskussion) 3 juli 2018 kl. 19.22 (CEST)
replies: text: :::89 wikipedianer var in här och läste i diskussionen här igår. Så vi kommer nog inom kort att få mer hjälp. Ännu mer om vi för dem lägger ut allt som kan beläggas i artikeln? Exempelvis så skulle tillägget av kategoriseringen filosofi förtydliga på ett avgörande sätt att det inte är vetenskap det rör sig om?--Yttre Syntax (diskussion) 4 juli 2018 kl. 05.12 (CEST)
replies: text: ::::Fast addiktologin är ju en alternativ behandlingsmetod. Jag håller inte med dig om att det är en filosofi i första hand. --AndreasMjölby (diskussion) 4 juli 2018 kl. 10.43 (CEST)
replies: text: :::::Jag har nu "tvättat" artikeln utgående från den på nowp. Yger (diskussion) 4 juli 2018 kl. 11.40 (CEST)
replies: text: :::::: Tack Yger. Artikeln är tydligare och mer lättläst nu. --AndreasMjölby (diskussion) 4 juli 2018 kl. 12.27 (CEST)

message: 46.239.116.194 missar lite att innebörden av ordet Fria kan ha att göra med att utbildningssätet står fritt och kanske också är helt oberoende av statliga makter, eller stöd därifrån. Vidare så får vem som helst, rent allmänt, utfärda examinationer (akademiska examina vid svenska statliga universitet och högskolor kräver förstås examinationsbevis enligt högskoleförordningen). Prövar att omformulera de här delarna av misskrediteringarna. Bara nuvarande mening om studiemedel säger väl kortfattat det som 46.239.116.194 vill få fram?--Yttre Syntax (diskussion) 29 april 2018 kl. 14.20 (CEST)
thread_title:  Ett fritt universitet