Diskussion:Agapemåltid

message: Agapemåltid är ett idag mycket vanligare ord än agaper. Möjligen inte så på Ugglans tid. Genom att flytta artikeln kommer man även ifrån pluralformen. (Flytten kräver "admin powers" pga versionshistorik) --Hjordmån (diskussion) 30 mars 2019 kl. 19.09 (CET)
replies: text: Agaper ger 11800 träffar på Google, agapemåltid ger 2070 träffar. Även med hänsyn tagen till andra betydelser av agaper/andra sökresultat är skillnaden i träffantal lite för stor för att jag utan vidare skall tycka att agapemåltid just nu är mera POMMF. Någon med bättre kunskap om sökmotorer kan säkert ge en kompletterande bild av förekomsten. Riggwelter (diskussion) 30 mars 2019 kl. 19.15 (CET)
replies: text: : Jag kan inte förklara träffarna. I mina ögon är "agapemåltid" det som följer POMMF. Tostarpadius (diskussion) 30 mars 2019 kl. 20.06 (CET)
replies: text: ::En liten genomsökning av träffarna på "Agaper" visar att det sällan handlar om svenska språket, och i många fall är det ett namn. "Agapemåltid" hittar man nog mer sällan i främmande språk och troligen aldrig i ett namn. -- IP 62.20.170.74 (diskussion) 30 mars 2019 kl. 20.22 (CET)
replies: text: :::Jag kom till samma slutsats, men ordet agape var heller inte lätt att söka och får ett vettigt resultat på. Google är på inget sätt rättvisande, utan kan bara ge en fingervisning om hur ofta en viss term förekommer. Som jag sade ovan kan säkert den med mer kunskap om sökmotorer få ett mer rättvisande resultat att jämföra med. Riggwelter (diskussion) 30 mars 2019 kl. 20.25 (CET)
replies: text: ::::Har inte svensk media någon bättre databas att titta i? Agape är i grunden ett grekiskt ord, som pga sin närvaro i NT spritt sig till många språk och sammanhang. -- IP 62.20.170.74 (diskussion) 30 mars 2019 kl. 20.33 (CET)
replies: text: :::::Om man begränsar Googlesökningen till "Sidor skrivna på svenska" blir det 241 träffar på agaper och 1 140 träffar på agapemåltid. --Larske (diskussion) 30 mars 2019 kl. 21.05 (CET)
replies: text: ::::::Jag flyttade, det lutar åt POMMF och är dessutom ett tydligare namn; att det handlar om en måltid.--LittleGun (diskussion) 31 mars 2019 kl. 07.17 (CEST)

message: 1) Var måltiden en föregångare till nattvarden, eller fanns det en separat nattvard också i tidigkyrkan? Alltså utvecklades nattvarden via agapemåltiden?
2) Sista meningen lyder för närvarande: "I senare tid har herrnhutarna åter upptagit detta bruk, och ännu senare även andra kyrkor." Det är oklart vad som menas med senare tid, men jag antar att det skrevs för hundra år sedan. Förekommer det i andra kyrkor idag?--LittleGun (diskussion) 31 mars 2019 kl. 07.29 (CEST)
replies: text: Jag kan inte svara på alla delar här, men föregångaren till nattvarden är nog snarare det osyrade brödets högtid. Det var det Jesus och apostlarna firade när nattvarden kom till. Om sedan kärleksmåltiderna har tillkommit ur eller som en del av nattvarden är nog en tolkningsfråga. Min ståndpunkt är nog att det inte alls är sammankopplat, men det är nog inte konsensus. -- IP 62.20.170.74 (diskussion) 31 mars 2019 kl. 08.52 (CEST)
replies: text: :Jag menade den kristna traditionen att hedra "sista måltiden", inte anledningen till att "sista måltiden" åts. Sammankopplade är de på så vis att de firar/hedrar/åminner just den sista måltiden. Eller menar du att din tolkning är just att det var två av varandra oberoende sätt att fira/hedra/åminna?--LittleGun (diskussion) 31 mars 2019 kl. 09.12 (CEST)
replies: text: ::Hedrandet av sista måltiden/nattvarden gjordes för att Jesus explicit befallde det. (Luk 22:19) Min tolkning är att kärleksmåltiderna i Apg 2 är ett arrangemang som gjordes med anledning av situationen inom den nya kyrkan. De flesta var nyomvända, många långt hemifrån och i behov av fysisk hjälp och stöd. (Apg 6:1-6) Långt senare blev situationen den omvända. Pauli resor gjordes delvis för att bland hedningarna samla in pengar till de fattiga kristna i Jerusalem. -- IP 62.20.170.74 (diskussion) 31 mars 2019 kl. 09.28 (CEST)
replies: text: :::Fast då visste "ingen" att just det firandet av "det osyrade brödets högtid" skulle firas som sista måltiden. Lukas skrevs ju långt senare. Din tolkning är alltså att "agaper" och "nattvard" var två av varandra oberoende sätt att fira/hedra/åminna just denna sittning som vi kallar "sista måltiden"? Eller?--LittleGun (diskussion) 31 mars 2019 kl. 15.42 (CEST)
replies: text: ::::Nej, kärleksmåltiderna i Apg 2 har enligt min mening inget med Jesu sista måltid att göra och har heller inget av symboliken runt Jesu kropp och blod. Det var ett kärleksuttryck medlemmarna emellan. Nattvarden var å andra sidan full med symbolik, direkt kopplad till Jesu död på Golgata och instiftandet av det nya förbundet som uppfyllde det gamla. Det finns olika skolor, och jag vet väl inte vem som har rätt, men en tanke är att Nattvarden var någon man, i början, precis som det osyrade brödets högtid, och andra högtider, bara högtidlighöll en gång om året. IP 62.20.170.74 (diskussion) 31 mars 2019 kl. 16.22 (CEST)
replies: text: ::::: Det finns olika teorier om detta. Personligen är jag övertygad om att nattvarden var något speciellt redan från början. Däremot tror jag bestämt att den firades åtminstone varje söndag och inte endast en gång om året. Måltider var rent generellt något som uttryckte gemenskap. Man åt inte tillsammans med vem som helst. Tostarpadius (diskussion) 31 mars 2019 kl. 23.36 (CEST)
replies: text: ::::::Precis, man skulle tex inte äta tillsammans med en avfälling. Och  Vad gäller att "Lukas skrevs ju långt senare", så ger åtminstone de första verserna både i Lukas och Apostlagärningarna (som beskriver kärleksmåltiderna) sken av att vara skriven av samma person och till samma person, och därmed också sannolikt ungefär vid samma tid, dvs inte före Pauli första fångenskap i Rom. Dvs, om man inte visste om nattvarden förrän då, så visste man inte heller om kärleksmåltiderna. IP 62.20.170.74 (diskussion) 8 april 2019 kl. 12.27 (CEST) 
1) Enwp skriver "The Eucharist was often a part of the Lovefeast although at some point (probably between the latter part of the 1st century A.D. and 250 A.D.), the two became separate" och förefaller ha goda källor för detta. "Den kristna kyrkans historia" (Jonathan Hill, Per Beskow) uttrycker sig mer försiktigt men i motsatt riktning. Att "den enkla måltiden med bröd och vin" som i slutet av första århundradet blivit den viktigaste kristna gudstjänsthandlingen nog inte var en hel måltid utan enbart något mer rituellt (om än långt ifrån vår oblat och vinklunk eller tom bara doppa oblaten i druvjuice). Osäkerheten förefaller, rent historiskt, hög.
2) Jag är inte säker på att jag förstår frågan. Stycket är ur Ugglan + min bearbetning av text ur dublettartikeln, som var omdirigerad. Att just på skärtorsdagen efter gudstjänsten även hålla en riktig måltid och kalla den agapemåltid har IMHO blivit relativt vanligt - inget som görs i alla församlingar men inte heller ovanligt. Min första sida med sökträffar är hur tydlig som helst. --Hjordmån (diskussion) 1 april 2019 kl. 00.13 (CEST)

text: Tack så mycket!

text: 1) Båda dessa teorier kan då gott presenteras. Även NF skriver för övrigt ungefär som enWP, och då förmodligen "Den kristan kyrkans historia".

text: 2) "I senare tid" är alltså mycket mer än hundra år sedan. Och om jag förstår rätt sedan dess. Jag antar också att det går att skriva ungefär "hernhutarna återupptog traditionen, och den togs under sena 1800-talet och 1900-talet upp även av andra protestantiska församlingar i Europa och Sverige". Eller?--LittleGun (diskussion) 3 april 2019 kl. 11.12 (CEST)
replies: text: : Om man inte har exakt tid är det väl bättre att vara oprecis än att hitta på. Jag tror att den formulering du anmärker på är min. Och jag tror snarare det är en utveckling på mycket sent 1900- och 2000-tal men hey, jag bara gissar. --Hjordmån (diskussion) 3 april 2019 kl. 18.44 (CEST)

text: : Alternativt ta bort pga ingen källa. Isåf lägger jag dit att under tidigt 2000tal förekommer det att församlingar, osv, med ett antal länkar till kalendarier och församlingswebsidor som källor ... --Hjordmån (diskussion) 3 april 2019 kl. 18.47 (CEST)

text: : Ang. herrnhutismen gissar jag (återigen) att detta är från herrnhutismens barndom. I det fallet torde du få fråga Ugglan. Men svar får du knappast. --Hjordmån (diskussion) 3 april 2019 kl. 18.57 (CEST)
replies: text: ::Det var inte min mening att anmärka. Jag frågar eftersom jag vill veta och det var otydligt. Källan för "i senare tid" är 100 år gammal. Det är rimligt att på något sätt redovisa eller förtydliga. På samma sätt som vi förtydligar "idag" om något som gäller nu eller för 18 år sedan.--LittleGun (diskussion) 3 april 2019 kl. 21.14 (CEST)
thread_title:  Frågor