Wikipediadiskussion:Trovärdiga källor/Arkiv 2020

message: En allvarlig brist är att källor rangordnas och att mycket fokus ligger på vetenskaplig forskning, trots att Wikipedias artikelsamling innehåller många andra ämnen. Det kan upplevas som väldigt provocerade förutom för den som alltid använder källan som rankas högst och bara skriver om vetenskap och forskning. Det är som att rangordna användare efter trovärdighet och sedan direkt eller indirekt konstatera att användarna längst ned på listan inte är godkända. De som hamnar högst upp eller genomför rangordningen kommer att vara nöjda, medan andra kan tycka att den är vinklad. Det finns förmodligen ingen annan språkversion där vissa användare är så fixerade vid att rangordna källor efter generell trovärdighet. Trots flera uppdateringar har inte dessa åtgärdats, utan kanske snarare tvärtom.
Annan rangordning och tveksamma indelningar/rubriker är också något som återkommer. Fokus bör ligga på råd om hur man ska hantera olika typer av källor eller källor generellt, aldrig på värderingar (bra och dåligt eller trovärdigt och mindre trovärdigt). Wikipedia har inga regler och rangordningen speglar bara några användares åsikter, inte allas. Källbeläggning handlar om att förstå fördelar, risker och användning med alla typer av källor (förutom sådana som aldrig är acceptabla). Skriver någon bara om ett ämne som det inte forskas i (åtminstone inte i någon större omfattning) har den ingen större användning av vetenskapliga forskningskällor. Och den som skriver om medicin och forskning, har kunskap och tillgång till källor kanske enbart kan använda sig av dem. Så stor skillnad kan det vara.
"Bästa möjliga källa" är något som en del brukar nämna som viktigt, men det är inte heller något som existerar utöver egna värderingar. Två användare kan alltså ha olika syn på vilken källa som är bästa möjliga, utifrån ämne, erfarenhet, källtillgång, ämneskunskap och annat. Det viktiga är att man accepterar en källa på Wikipedia såvida det inte finns något väldigt konkret som talar emot den. Man kan även använda flera källor när det finns tillgängligt, så att man inte behöver välja vilken källa man ska använda.
Ett par gånger har jag hamnat i diskussioner där någon ifrågasätter en källa, inte för att det är något påvisat fel eller för att den inte får användas, utan för att den har fördomar mot exempelvis branschen, för att att den aldrig skulle få använda källan vid universitetsstudier eller för att den missuppfattat vad som gäller på Wikipedia. Utgången på Wikipedia är att en verifierbar källa är bättre än ingen källa alls, även om det förstås finns vissa typer av uppgifter med särskilda källkrav alternativt källrekommendationer. Diskussioner om exempelvis vilka i världen som kan tänkas veta mest om ett ämne tillför ingenting av värde i sammanhanget.
Ordet "trovärdiga" är missvisande när det kommer till just källtyp. "Trovärdig" skulle kunna vara ett konstaterande efter att man valt källtyp, varit källkritisk osv, men det är oavsett en bedömning. Alltså kan alla godtagbara källtyper vara både trovärdiga och sakna trovärdighet. Man kan konstatera exempelvis att man hittat en bloggkälla som är trovärdig eftersom..., eller att man hittat forskning som inte är trovärdig eftersom... "Godtagbara" (källor som kan användas under någon förutsättning) är därför en mer exakt och neutral indelning av källtyper om man ställer det mot "icke godtagbara" (källor som aldrig får användas). Det förutsätter dock att det inte läggs in ytterligare trappsteg, för då blir det en bedömning igen.
Ibland ser man någon radera eller ifrågasätta en källa för att den delvis innehåller reklam. Men det är tydligt att en källa som även innehåller reklam får användas tills den ersätts. Då syftar jag på seriösa källor med antingen utgivare och kontaktinformation eller tydliga källor. Jag kan tänka mig att en del blandar ihop det med att reklam inte får förekomma i artikeltexter. Det är välkommet att ersätta eller komplettera källor av olika skäl, men då har den inget eget alternativ att komma med, utan blir irriterad när man säger som det är.
Alla godtagbara källor har fördelar och risker, även om nu en del kanske undanhålls. Alltså att vi inte skriva läsaren på näsan och tala om vilka källor den ska och inte ska använda, utan ge den hjälpmedel att hitta en lämplig källa utifrån vad som ska källbeläggas och vilka källor den har tillgängliga (inom ramen för godtagbara). Och att ange källan på ett lämpligt sätt. Den ska inte känna att den hellre struntar i att ange källa för att den uppfattar att det finns "krångliga regler", att källor inte går att hitta eller att den inte är välkommen om den inte skriver om forskning och vetenskap. Det finns flera sätt att sortera källor neutralt på, exempelvis alfabetiska ordning.
Sedan finns det en del som vill att vi ska lura nybörjare och andra ovetande att vissa godtagbara källor inte får användas. Det är skamligt och något som jag aldrig kommer acceptera. Ni kan inte säga: "Vi själva vet ju hur det ligger till, men det här är avsett för problematiska nybörjare som skriver om forskning". Nej, vi kan inte skapa allmänna sidor som egentligen är utformade för problematiska nybörjare som skriver om forskning.
De flesta användarna som medvetet gör fel eller är upprörda lär inte ens läsa såna här sidor. Däremot troligtvis många som är nyfikna, vill lära sig mer och göra rätt för sig samt rutinerade användare som står för majoriteten av sidredigeringarna om trovärdiga källor (bortsett från klotter och vandalism). /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 10 april 2020 kl. 15.24 (CEST)
replies: text: Jag instämmer. Denna sida är under all kritik och rangordningsdelen är direkt dålig. För rent vetenskapliga fakta är naturligtvis en erkänd vetenskaplig källa att föredra som huvudkälla, men även där kan andra vara aktuell använda för kompletterande data. Men det mesta vi skriver om är inte vetenskapliga fakta, så bäst källa beror på ämnet. Och det kanske inte alls är vettigt prata om rangordning. Jag skulle välkomna om du kan hitta en ann infallsvinkel och grundstruktur på denna sida, det kanske går hitta inspiration på motsvarande artikel på anda språkversioner.Yger (diskussion) 10 april 2020 kl. 15.37 (CEST)
replies: text: :I början av rangordningsavsnittet innan tabellen ligger två textstycken med diverse brasklappar, undantag och förbehåll. Jag hoppade att de skulle lösa många problem som påpekats här. De säger väl ungefär detsamma som du säger här ? Tolkar man texten som att vetenskapliga källor krävs har man slarvläst. Motsatsen, att inte lyfta fram forsknings- och expertkällor framför andra publicerade källor vid teoretiska ämnen vore illa. Det är nästan alltid värre med uppgifter hämtade från källor från sista raden i tabellen än rimliga uppgifter som saknar källhänvisning men skulle kunna källbeläggas om de ifrågasätts. Successivt har rader sammanslagits i tabellen och detaljer lyfts bort, och antal rader kanske kan minskas ytterligare något. Men jag är nog lite trög och skulle behöver konkreta exempel för att jag ska begripa problemet bättre.Tomastvivlaren (diskussion) 10 april 2020 kl. 17.45 (CEST)
replies: text: ::Det löser ingenting eftersom det är rangordningen i sig som är problemet tillsammans med annat. Det framstår inte just som att vetenskapliga källor krävs, men som att hela sidan utgår ifrån att man helst ska skriva om vetenskap och att man alltid värderar källtypen högst av alla. Och att källtyp skulle vara det viktigaste när man källbelägger något. Som att andra källtyper (och därmed deras bidragsgivare) är mindre värda. Vi skiljer på källor som kan användas och som aldrig kan användas, men utöver det går det inte att generalisera. Det går inte heller att säga hur ofta en typ av källa kan användas, eftersom det är helt beroende av vad som ska källbeläggas och andra faktorer som källkritik. Så dels att uppställningen behöver ändras, dels annat fokus än just vetenskap, källtyp och krav (alla skriver inte om det, har inte det behovet och är inte intresserade av det). Snarare att det ska kännas enkelt och lockande att bidra med källor, oavsett vad man vill bidra med. Att skriva neutralt innebär att vi inte lyfter fram någon källtyp mer än någon annan.

text: ::ENWP:s grundinformation om källor tycker jag som helhet mycket om. Något som jag först fastnade vid var att när de har avsnitt om källtyper inleds det ofta med att källan kan användas och sedan råd om vad man bör se upp med. När de skriver om källor som ska undvikas ligger fokus på anledningar till att källor är olämpliga. Vet dock inte om deras information är helt uppdaterad. Internet och beteenden på nätet har förändrats de tio senaste åren, vilket innebär att information behöver uppdateras om den inte redan har det. Jag tycker ändå att vi på sina ställen har beskrivit det tydligt på SVWP, exempelvis när man får länka sociala medier bland externa länkar.

text: ::Källor på SVWP får nog obefogat mycket kritik. De gånger jag har besökt ENWP tycker jag att deras källor har hållit lägre kvalitet. Då syftar jag förstås inte på källtyp i sig, utan sådant som att webbkällor ofta varit döda (och utan arkivlänk), slarvigt inlagda eller verkat valda utan någon tanke. När jag klickat på en okänd källänk har jag hamnat på en sida där det inte tydligt framgår vad det är för webbplats.

text: ::Ett gammalt problem på SVWP var att många bara angav en tidning som källa, men knappt några detaljuppgifter och ingen länk annat än möjligtvis till tidningens artikel på Wikipedia, men det ser jag väldigt sällan på senare år i artiklar som är aktiva.

text: ::Jag tänker aldrig någonsin utifrån en lista när jag källbelägger något. Som jag ser det verkar det mest logiska att man använder en källa som är tillräckligt trovärdig och som man personligen tycker är smidig och känner sig bekväm med. Det gör det nog ofta roligare att bidra också. Och som jag uppfattat det är det tänkt att någon senare ska kunna komplettera med andra källor eller ersätta en källa med brister. När nykomlingar bidrar med källor bör vi nog i första hand visa uppskattning för initiativet och sedan vägleda, få nykomlingar att våga och vilja försöka källbelägga uppgifter. För att användare ska vilja är det nog bra att förstå syftet med det. Rutin är säkert ofta nödvändigt för att man ska bli bra på källor och källangivelser, tänker jag. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 10 april 2020 kl. 19.31 (CEST)
replies: text: :::Sorteringen bör underlätta för den som vill läsa vad som står om en viss källtyp, för det är nog inte många som orkar läsa om alla på en gång. Det kan även vara svårt att hitta i en lång lista om det inte finns en sökmotor eller ett sorteringssystem som är lätt att förstå för såväl nykomlingar som rutinerade.

text: :::Nedsättande begrepp bör undvikas helt och luddiga begrepp bör ersättas eller förklaras. Som exempel är jag väldigt kritisk till benämningen "skvallertidningar", som kan uppfattas som nedsättande (även enligt Wikipedias artikel) och tolkas olika. Dessutom är beskrivningen väldigt nedsättande, där dessa genomgående framställs ungefär som om det vore blufftidningar. Men tidskrifterna kan även innehålla seriösa reportage, precis som nyhetstidningar. Det är dock viktigt att vara källkritisk, kontrollera vad som är bekräftat, undvika värdeladdade uttryck och veta vad som är relevant på Wikipedia.

text: :::"Trovärdighetsnivå" måste bort. Det är någon användare som har hittat på kriterierna. Alla källtyper kan som sagt vara trovärdiga och icke trovärdiga, särskilt om det är en lurendrejare som ligger bakom. Källkritik och liknande är alltid nödvändigt, oavsett källtyp. Och bland annat handlar det om att söka källa utifrån uppgift. Man behöver också förstå hur tillgången till källor ser ut för just det man skriver om. Förutsättningarna kan vara totalt olika. Det är alltså inte som att alla källtyper som nämns på sidan är tillgängliga för alla ämnesområden och uppgifter.

text: :::"Anmärkningar" kan nog uppfattas som ganska stelt och hårt och kan kanske byta namn till "Vägledning", "Beskrivning" eller något sådant. Titeln på sidan, "Trovärdiga källor", är inte helt rättvisande heller eftersom den handlar om alla källor, men det går väl att klura på. Det är mer av en källhandledning. Den som använder en källa, oavsett vilken, har ändå ansvaret att avgöra om den är trovärdig. Det kan egentligen bara göras i samband med att uppgiften källbeläggs och behöver göras igen nästa gång källan används till en uppgift.

text: :::Det kan vara en början. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 10 april 2020 kl. 22.32 (CEST)
replies: text: :::: För egen del tänkte jag föreslå att tabellen Olika typer av källor i avtagande ordning efter typisk trovärdighet delas upp i stycken och istället i alfabetisk ordning. Varje stycke kan belysa hur källtypen bör användas. Styckeindelningen har fördelen att man enkelt kan klicka sig fram i sidans innehållsförteckning som då hamnar längst upp för ökad navigerbarhet/läsvänlighet. TusenOrd (diskussion) 11 april 2020 kl. 09.20 (CEST)
replies: text: ::::: Den här sidan har ju diskuterats många gånger och om jag tolkar den allmänna meningen rätt är det väl få som tycker att den är bra. Jag har i tidigare diskussioner lyft att den har utgångspunkten att det inte är källorna som är mer eller mindre trovärdiga, när det i själva verket är de uppgifter som presenteras som måste värderas. Källor kan vara mer eller mindre generellt tillförlitliga, beroende på deras arbetsmetoder, källhantering mm. Men det är alltid påståendet, sakuppgiften, som ska trovärdighetsbedömas.

text: ::::: För mig är det därför främst metoden för att få fram uppgifterna i kombination uppgiftens allmänna höjd i förhållande till redan känd fakta som är avgörande för trovärdigheten, oavsett var och hur den är publicerad. Visst – forskning med strikta och metodiska standarder för faktakontroll och publicering/spridning genererar säkert trovärdiga uppgifter, om inte alltid så i alla fall ofta. Men det gäller även många andra typer av arbetsmetoder och källor. Kvalificerad journalistik, som ofta befinner sig nära källan, kan ibland (men absolut inte alltid) också vara en utomordentlig källa oavsett kanal. Den nutida svenska kvällspressen har här t ex i mina ögon oförtjänt dåligt rykte. Men den är ojämn och ska varken generaliseras som god eller dålig vad gäller just trovärdighet. Brittisk tabloidpress, däremot, är ofta betydligt svårare att ta på allvar.

text: ::::: Vad man måste skilja på är alltså andra faktorer än någon form av uppfattad trovärdighet för en viss källa. Man bör istället ägna sig åt en annan typ av källkritik för att se om en sakuppgift är i enlighet med det som redan är känt och allmänt accepterat, om uppgiften har tagits fram i en systematisk och kunskapsbaserad process, om publikationen är åsikts- eller saklighetsdriven o s v. En hel del av de tips som finns med i tabellen är naturligtvis värda att ha i bakhuvudet. Men generaliseringen/kvalitetsrangordningen är missvisande och alldeles för förenklad. Janders (diskussion) 11 april 2020 kl. 11.01 (CEST)
replies: text: :::::: Enkelhet är bra: snabbt att ta till sig och bra för nybörjare. Man kan ha två artiklar Trovärdiga källor för nybörjare och en mer utvecklad version. Om vi inte ens kan enas om en förenklad version kan man glömma att någonsin skapa en detaljerad riktlinje. TusenOrd (diskussion) 11 april 2020 kl. 11.22 (CEST)
replies: text: ::::::: Men  – just trovärdighet är ett relevant kriterium när man bedömer uppgifter och påståenden, men betydligt svårare att använda när man på ett generellt sätt bedömer olika källor. Därför blir det svårt att förenkla för nybörjarna, om man utgår från att det är källorna som är avgörande för hur man ska betrakta de uppgifter som man vill presentera. Man lurar både sig själv och de som man vill hjälpa om man tror att sakligheten och relevansen utgår från källan, istället för substansen i påståendet. Janders (diskussion) 11 april 2020 kl. 14.04 (CEST)
replies: text: :::::::: Man kan lika gärna lura nybörjare genom att skapa ett svårgenomträngligt regelverk som endast rutinerade användare har makt att tolka från fall till fall och därigenom göra nya skribenter sårbara för rutinerade användares (eventuellt) godtyckliga tillämpning av av luddiga regler. Det är bara personer som skriver källorna som kan värdera saklighet och relevans i påståenden i trovärdiga källor, wp-skribentens uppgift är att presentera påståendet neutralt. TusenOrd (diskussion) 11 april 2020 kl. 16.22 (CEST)
replies: text: :::::::::  Just det, svårgenomträngliga regelverk är inte bra och bör därför undvikas. Nyckeln till det här problemet är goda kunskaper i källkritik. Det handlar om kunskap, metod och omdöme, mer än nedskrivna och formella regler. Härvidlag är det inget som skiljer situationen här från all annan publicistisk verksamhet. Janders (diskussion) 11 april 2020 kl. 16.44 (CEST)
replies: text: ::::::::::  Oskrivna regler är ännu värre för nybörjaren än luddiga regler och öppnar än mer möjligheter till maktmissbruk med godtycklig tillämpning. Om du vill att dina idéer ska få genomslag föreslår jag att du avbryter diskussionen här och formulerar ett eget utkast på den här diskussionssidan som vi andra kan ta ställning till. TusenOrd (diskussion) 11 april 2020 kl. 17.40 (CEST)
replies: text: ::::::::::: Givetvis är det inte helt fritt, men för att användare ska vilja och våga försöka är det viktigt att de får ett bra bemötande, att det är lätt att lära, att förstå syftet och att det känns givande. Hårda ord, krångliga regler, onödiga tillrättavisningar och annat kan göra att många drar sig för det. Maktmissbruk är väl snarare när någon rangordnar källtyper och därmed mer eller mindre sätter stämpel på bidrag och bidragsgivare redan från början. Oavsett om man bidrar med källor till vetenskapliga artiklar, artiklar om kändisar i sociala medier, artiklar om tv-program eller något annat ska man känna sig lika välkommen och att källorna kan vara värdefulla. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 11 april 2020 kl. 18.08 (CEST)
  Vad finns det för luddigt i att man kan förvänta sig att en skribent har kunskap och följer rutiner för god källkritik? Var ligger risken för "maktmissbruk"? Det är väl istället ganska rimligt, både att en nybörjare får hjälp och stöd och att vederbörande förstår och accepterar att ett uppslagsverk bygger på kunskap, erfarenhet och rutiner. Vi är ju trots allt publicister som utger oss för att förmedla kunskap om sådant som andra inte känner till. Det faktum att det är öppet för alla att medverka i kan inte innebära att vi sänker kraven på innehållet. Och – för klarhetens skull: Det finns en hel del i tabellen som kan vara värt att sammanfatta på annat sätt. Problemet med listans uppbyggdad är främst att den värderar och graderar trovärdigheten för form och typ av källa, inte informationens kvalitet och substans. Janders (diskussion) 11 april 2020 kl. 18.38 (CEST)

text: men skulle du inte skriva en egen sammanfattning av tabellen utifrån dina idéer? TusenOrd (diskussion) 11 april 2020 kl. 18.53 (CEST)

text: "tabellens" lista har skapats med ganska god transparens och samarbetsvillighet och många har fått komma med synpunkter. Maktmissbruket sker främst när oskrivna regler tillämpas på vissa användare och artiklar men inte på andra - det går inte att hänvisa till regler som inte är nedskrivna och maktmissbrukare kan enkelt tiga ihjäl diskussionen med att hävda att reglerna tillämpas från fall till fall. Jag är för att tabellen ändras, men jag tror det är bäst att vi kommer överens om vad den ska ersättas med, eller kan vi i värsta fall skriva att svWP helt enkelt inte har vare sig en policy eller riktlinje om källor utan det avgörs från fall till fall (institutionaliserat godtycke). Skribenter som vill ha regelverk som alla användare förväntas följa och ett förutsägbart arbetsklimat kan då engagera sig i andra projekt. TusenOrd (diskussion) 11 april 2020 kl. 19.11 (CEST)
replies: text: : Wikipedia har inga regler och ska inte ha det heller. Riktlinjerna för verifiering och källor finns redan på sina sidor och det här är en essä som är påhittad och konstruerad. Det spelar egentligen ingen roll hur många som utformat den när den inte lever upp till riktlinjerna. Den innehåller både korrekta och missvisande uppgifter. Men bland annat värderingar och nedvärderande uttryck måste bort. Det är alltså inte som att vi släpper på krav, för det är fortfarande precis samma som tidigare. Syftet med att förbättra sidan är främst för att man med gott samvete ska kunna hänvisa nykomlingar hit, så att de ska vilja lära sig och kunna arbeta självständigt med att källbelägga uppgifter. Jag blir särskilt glad när jag ser en nykomling som är engagerad i att källbelägga uppgifter. Det sprider en positivism som förhoppningsvis får andra att också engagera sig. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 11 april 2020 kl. 19.30 (CEST)
thread_title:  Inte neutral 

message: Jag funderar lite och undrar om det går ta upp denna fråga i en helt annan struktur. Till exempel en rubrik - källor för entydiga fakta som höjden på ett hus, dagen en person tillträdde ett ämbete, antal valdeltagande etc. Och här tycker jag inte primärkällor är helt uteslutna, befolkningsdata har vi alltid tagit direkt från SCB tex. Och det finns fascinerade fakta, jag upptäckte tex att en tingsrätt som enligt beslut i SFS  skulle upphöra 17 december i praktiken upphörde först 14 januari, dvs SFS var inte tillräckligt trovärdigt för den uppgiften! Kanske vore det bättre problematisera och exemplifiera detta och diskutera hur man bör se på utnyttjande av källor för entydiga fakta. Och om detta kan samlas under en rubrik kunde man sedan ha en annan som källor för ett händelseskede, källor för slutsatser, källor för lösare uppgifter (som han var intresserad av musik redan i 8-årsåldern). Yger (diskussion) 11 april 2020 kl. 17.24 (CEST)
replies: text: Tror inte att jag förstår riktigt, utan måste nog se det i praktiken. Det kan vara en lösning att göra om och tänka nytt, men det sista tycker jag spontant låter för invecklat. Om jag har svårt att sätta mig in det med tio års rutin, vad har då inte någon som är nykomling? Håll det så enkelt som det bara går säger jag spontant. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 11 april 2020 kl. 18.19 (CEST)
replies: text: :Jag tror också en omskrivning skulle vara bra. Min tanke var snarare att man skulle skriva något om olika aspekter man bör betrakta när man skall skriva: tänka på att försöka använda källor som är så ingående som möjligt innan man tar till sådana som bara täcker vissa aspekter, att man gärna bör försöka bedöma sin källas ålder och hur den kan påverka, om det finns språkliga aspekter och så vidare. Det verkar dock som vi är inne på ungefär samma sätt att resonera kring källor, men att vi bara har lite olika infallsvinkel.

text: :andejons (diskussion) 11 april 2020 kl. 19.05 (CEST)
replies: text: ::Det är många bra synpunkter. Jag tänker ändå att det bästa måste vara att vi börjar med grunderna överst. Det som är absolut viktigast och mest grundläggande, vad det nu kan vara. För alla lär inte läsa allt, utan koncentrera sig på det som står högt upp och är lättläst. Sedan kan man ha fördjupningar längre ned för den som har tid och lust. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 11 april 2020 kl. 19.40 (CEST)
replies: text: :::I så fall är nog det viktigaste rådet att försöka använda flera, oberoende källor. Någon eller några av dessa bör helst täcka stora delar av ämnet, för att ge hjälp att bestämma vad som är viktigt och vad som är perifert. Ju mer kontroversiellt ett ämne eller ett påstående är, desto viktigare är det att kunna försöka ge en överblick från flera vinklar.

text: :::andejons (diskussion) 11 april 2020 kl. 20.39 (CEST)
replies: text: :::: Ja, det är ett alldeles utmärkt råd. En annan grundläggande metod är att söka källor som arbetar med väl upparbetade professionella rutiner. Det gäller oavsett om det handlar om forskning, journalistik, förvaltning/samhällsinformation eller andra etablerade kunskapssamlingar. Andra allmänna råd kan vara att vara vaksam mot avsändarens eventuella egenintresse och – kanske speciellt när det gäller journalistik – om det är en faktaredovisande eller åsiktstext. I övrigt räcker traditionell källkritik ganska långt. För som sagt, det handlar egentligen inte om trovärdiga källor. Det handlar om trovärda uppgifter, presenterade i tillförlitlig form av auktoritativa seriösa källor. Janders (diskussion) 11 april 2020 kl. 20.57 (CEST)
replies: text: ::::: Men för att bli konkret: Om vi nu ska ha kvar en text på detta tema (vilket jag alltså iofs tycker är olyckligt med tanke på att jag inte tycker att det är källorna, utan sakuppgifterna, som ska trovärdighetsbedömas), så skulle man i alla fall kunna ändra rubriken över tabellen. Idag är den "Olika typer av källor i avtagande ordning efter typisk trovärdighet". Ny rubrik skulle helt enkelt kunna vara "Olika källor". Sen får man ge sig på kommentarerna och kanske, ungefär som  föreslår i den föregående tråden, ge listan en annan indelning och ordning. I praktiken – om man fortfarande ska detta som en essä – bör den dock kunna kortas ner och göras betydligt mer stringent. Janders (diskussion) 12 april 2020 kl. 10.23 (CEST)
replies: text: :::::: Janders som replik på vilket jag alltså iofs tycker är olyckligt med tanke på att jag inte tycker att det är källorna, utan sakuppgifterna, som ska trovärdighetsbedömas menar jag att du borde starta en diskussion i Bybrunnen om det, snarare än att klämma in det i inlägg i denna diskussion som inte handlar om det. Jag började författa ett svar, men jag vill inte bidaga till att spåra ur diskussionen kring den här essän. mvh TusenOrd (diskussion) 13 april 2020 kl. 18.06 (CEST)
thread_title:  Spåna om en annan  struktur 

message: :Diskussion hitflyttad från Wikipedia:Kommentarer om administrationen av Wikipedia#Lithobolos. /Ascilto (diskussion) 14 april 2020 kl. 12.46 (CEST)
Upprinnelsen till diskussionen var följande inlägg av  på Artikelnomineringar angående nomineringen av artikeln Markus Rosenberg:
Det finns ju inga källor som stöder hela upplägget i artikeln. Texten är ju bara skribentens egen tolkning av enskilda punktkällor. Det känns lite tveksamt i en encyklopedi. I övrigt förstås ett gediget arbete. mvh Lithobolos (diskussion) 4 april 2020 kl. 20.01 (CEST)
Detta besvarades av Ascilto på följande vis på WP:KAW:
"Jag uppfattade användarens agerande på Artikelnomineringar som trolleri i syfte att skapa oordning med anledning av att användaren motiverade att artikeln Markus Rosenberg inte skulle bli utvald så här: "Det finns ju inga källor som stöder hela upplägget i artikeln." Det kan jag inte se på som nåt annat än rent bisarrt, eftersom vi då inte skulle ha en enda utvald artikel." /Ascilto (diskussion) 14 april 2020 kl. 12.46 (CEST)
replies: text: Jag måste säga att jag inte tycker motiveringen till rösten mot Markus Rosenberg är bisarr. Den bygger inte på de uppsatta riktlinjerna, det är sant, men det finns en poäng i att det kanske inte är det bästa att bygga upp en artikel utifrån punktkällor snarare än översikter. Men det är nog en fråga som kan diskuteras bäst på annan plats.

text: andejons (diskussion) 13 april 2020 kl. 17.22 (CEST)
replies: text: ::Strukturen på en artikel följer oftast något mönster relaterat till artikelns ämne, antingen ett mönster som etablerats här på Wikipedia eller enligt någon yttre förlaga. Ursäkta truismen. Det behövs inga källor till vilken struktur som är den rätta, de olika strukturerna har vuxit fram i praktisk användning. Självklart kan dessa strukturer diskuteras fram och tillbaka, men att kräva källor är just bisarrt. /Ascilto (diskussion) 13 april 2020 kl. 22.38 (CEST)
replies: text: :::Som sagt är detta knappast rätt plats för diskussionen, men det du verkar ha missuppfattat poängen. Det är inte dispositionen som ifrågasatts, utan sättet att arbeta med mängder av källor som alla bara täcker en enda mening. Det gör att helheten blir en syntes snarare än en sammanfattning.
replies: text: :::andejons (diskussion) 14 april 2020 kl. 07.47 (CEST)
replies: text: ::::Att bygga en ny helhet genom att kombinera olika källor, kan inte ses som något annat än god källhantering. Det är så alla våra mest ambitiösa artiklar är byggda. Däremot har det då och då riktats kritik mot artiklar som lutar sig alltför tungt mot en enda källa. Det har setts som ensidigt och slagsida. /Ascilto (diskussion) 14 april 2020 kl. 10.32 (CEST)
replies: text: :::::Jag fortsätter gärna diskussionen, för jag tycker den är viktig, men i så fall bör vi nog flytta den, för den rör knappast Lithobolos längre. Vad sägs om Wikipediadiskussion:Trovärdiga källor?

text: :::::andejons (diskussion) 14 april 2020 kl. 12.10 (CEST)
För min del anser jag att korta biografier kan luta sig mot en enda källa eller vid behov ett fåtal, men i artiklar där redigeringar görs med ambitionen att de skall bli utvalda bör ett stort antal, ju fler dess bättre, användas. Det kan inte ses som egen forskning att göra en sammanställning av dem så länge man inte drar långtgående slutsatser som saknar stöd i materialet. För vissa typer av uppgifter, som inte behöver tolkas, såsom födelsedata, antal mål i en viss match med mera, kan primärkällor nyttjas. Tostarpadius (diskussion) 14 april 2020 kl. 13.03 (CEST)

text: :Det Ascilto säger om att luta sig för tungt mot en enda källa är naturligtvis också ett problem, eller kanske en variant på samma: hur kan vi känna oss någorlunda säkra på att det inte finns inbyggd POV i urvalet av fakta som presenteras och hur de presenteras? Jag tror alla är överens om att det bästa sättet är att försöka använda flera olika källor och ibland ställa dem mot varandra. Då tycker jag det är tydligt att varken att förlita sig alltför hårt på enbart en källa, eller att hålla på med en massa punktkällor, kan vara ett ideal. De bästa artiklarna bör ha några stora källor, som kan täcka de stora dragen, och visa på vad som är extra värt att berätta om OCH en del mer specialiserade. Tåget över Bält blev nyligen utmärkt, och den visar enligt mig en bra användning av källor: det mesta av redogörelsen för förloppet verkar bygga på en fyra-fem källor, som används omväxlande med varandra. Om någon av de enskilda författarna vinklat materialet lite för hårt kan man vara någorlunda säker på att det skulle upptäckts. Det kan man inte på samma sätt när artikeln byggs ihop mening för mening, med en källa var.

text: :andejons (diskussion) 14 april 2020 kl. 16.07 (CEST)
replies: text: ::Jag har inga egentliga invändningar mot något av det du skriver. Frågan är hur man skall göra med idrottsartiklar, där det sällan finns källor till en samlad karriär. Ambitiösa artiklar som Markus Rosenberg och Nuncio (travhäst) är byggda på rapporter om resultat. Dessa artiklar har fått stöd som utmärkta av flera erfarna användare, själv hör jag till de mer skeptiska eftersom jag vill ha mer substans. Däremot har jag inga invändningar mot strukturen på artiklarna som jag uppfattar som tämligen organiska i förhållande till ämnet. /Ascilto (diskussion) 14 april 2020 kl. 18.55 (CEST)
Artikeln Markus Rosenberg är kanske inte så farlig i det här sammanhanget. Men överlag borde urvalet av fakta också ha stöd i någon källa med auktoritet, och det här är ett svårt problem på Wikipedia. Medan vi har gjort stora framsteg vad gäller fotnoter, så blir vi inte mycket bättre på den här punkten. Till och med på enwiki finns ett stort antal utvalda artiklar om populärkultur där författarna gör egna analyser baserat på primärkällor som intervjuer, trots att det finns riktlinjer som avråder från det. Om vi till exempel tar artikeln Cymbeline så hade nog avsnitten om kritik och uppsättning varit mycket svåra att skriva med punktkällor. Istället stöder de sig bl.a. på "The Oxford Companion to Shakespeare", antagligen en i sammanhanget alldeles utmärkt sekundärkälla. mvh Lithobolos (diskussion) 14 april 2020 kl. 19.34 (CEST)

text: Cymbeline är en artikel som ännu är i sin linda, den har inte utvecklats lika långt som t.ex. Stormen där analysavsnittet bygger på en kombination av källor. The Oxford Companion to Shakespeare är ett standardverk, men urvalet av infallsvinklar är ändå inte auktoritativt eller mer än någon annan källa ett riktmärke på var Shakespeareforskningen befinner sig. Enda sättet att nå dit är att kombinera olika analytiker och kritiker. I artikeln Stormen grundar sig urvalet av källor på kurslitteratur som används på de litteratur- och engelskseminarier vid nordiska universitet som har särskilda Shakespearekurser, just för att urvalet källor skall vara så representativt som möjligt. Men alla forskningsområden är inte lika vidlyftiga som Shakespeareforskningen. Där måste man ha något riktmärke att gå efter för att inte gå vilse. Det behöver man inte lika mycket när det gäller t.ex. svenska slag eller fältherrar. /Ascilto (diskussion) 14 april 2020 kl. 19.52 (CEST)
Jag tror vi är överens förutom i detaljer. Det kunde kanske nämnas på denna sida att ett hopplock av olika källor inte får bli en egen total analys. Några möjliga exempel, något av detta kunde nämnas:
* Stora miljöproblem med många dimensioner, såsom global uppvärmning, måste baseras på större översiktkällor, då det finns ett väldigt stort antal möjliga mera begränsade källor
* Uppsättningar och mottagande av en pjäs av Shakespeare måste baseras på ett standardverk eller liknande, eftersom användning av punktkällor lätt skulle leda till en egen analys
* I biografiartiklar inom populärkultur, idrott, politik bör långa avsnitt inte baseras på primärkällor som intervjuer, då detta kan anses som egen forskning
* Mera?
Mvh Lithobolos (diskussion) 19 april 2020 kl. 21.41 (CEST)

text: Om jag tolkar saken rätt, så ger andejons och Lithobolos inte fullt stöd till artiklar som byggs ihop punktvis från ett flertal olika källor medan Ascilto och Tostarpadius ser det som mindre problematiskt (i synnerhet när det rör idrottsartiklar/andra artiklar där övergripande källor kan vara sällsynta). Jag kan inte se detta som att vi är särskilt överens, men kanske missar jag något? Dessutom vill jag inflika att så som Ascilto lyfte fram att en punktvis insats kan krävas i artiklar som handlar om till exempel idrott där det sällan kommer övergripande källor. Jag tycker att även utanför idrott kan ett punktvist arbetssätt mynna ut i bra/utmärkta artiklar, till exempel :en:Angelina Jolie (där jag var ganska förvånad att det inte fanns några övergripande källor, till exempel om uppväxten, men tycker inte att artikeln lider av dess källhantering). Att man måste undvika egen analys är för mig något som borde framgå tydligt, men risken föreligger oavsett hur många källor man använder. Därför tycker jag att det är viktigt att i synnerhet övergripande och till mindre del sammanfattande slutsatser måste källbeläggas. Några exempel där jag tycker dessa måste källbeläggas är "alla recensionerna var positiva" och "utifrån antalet gjorde mål mot antalet spelade matcher är idrottaren den bästa någonsin" – en Wikipediaskribent får aldrig stå för dessa tolkningar. I fall där påståendena är ganska okontroversiella sådana som källbeläggas senare i artikeln, till exempel "sedan kom förslag på att grunda en klubb med en viss inriktning i ytterligare antal år" så länge som dessa förslag redovisas senare i artikeln så ser jag inget större problem med att låta dessa stå utan direkt källbeläggning. Gränsfall uppstår när man skriver något som "där spelaren kom att spela karriären ut". Ett sånt påstående kan indirekt källbeläggas av resten av artikeln (genom att det inte anges att spelaren spelade för någon annan klubb, och med en källa på att spelaren har spelat sin sista match), men då föreligger risken att skribenten/erna missar att spelaren spelade en match hos en annan klubb. Dieselmotorvagnar (till stationen) 20 april 2020 kl. 01.07 (CEST)
replies: text: :Vi ska kanske inte fokusera så mycket på svåra gränsfall utan mera på klara fall där vi kan nå ett samförstånd. Vad tycker du t.ex. om mina exempel ovan? mvh Lithobolos (diskussion) 23 april 2020 kl. 16.53 (CEST)
replies: text: :: Det är möjligt att jag helt missförstår tankarna i den här diskussionen. Men om det på något sätt står mellan att förlita sig på en huvudkälla, respektive att använda flera olika källor för den helhetsbild som ges i texterna, så är det senare alternativet helt självklart. Ju fler källor, desto bättre överblick. Om skribenten tar del av olika beskrivningar av samma ämne tvingas hen till källkritiska bedömningar av de uppgifter som man väljer att presentera. Sambandet mellan å ena sidan sanning och en korrekt beskrivning, och å andra sidan publicerade uppgifter i en viss källa, är inte självklart. Janders (diskussion) 23 april 2020 kl. 17.25 (CEST)
replies: text: ::: Nej, diskussionen handlar inte om att färre källor ska användas. Det handlar om att egen analys inte bör göras utifrån enskilda punktkällor. Som andejons förklarar, är de båda problemen relaterade. Både "för få källor" och "egen analys" handlar om skevt urval av fakta. Mvh Lithobolos (diskussion) 23 april 2020 kl. 18.11 (CEST)
replies: text: ::::Den artikel som gav upphov till denna diskussion innehåller ingen som helst analys. Rent allmänt är det som jag tror  menar, så är en analys mer pålitlig om den bygger på fler källor och kan lätt få slagsida om den bygger på en enstaka källa. Vi kan ta fallet Olof Lagercrantz där analysen skulle bli väldigt skev om Sven Stolpe vara enda eller den huvudsakliga källan - så var det under ett tag om jag minns rätt. Nu har det t.ex. framkommit genom barnbarnet Alex Schulman att Stolpe hatade Lagercrantz eftersom han haft en affär med Stolpes hustru. Det är mest trovärdigt om en artikel redovisar å ena sida och å andra sidan. /Ascilto (diskussion) 23 april 2020 kl. 21.21 (CEST)
replies: text: :::::Den diskussionen bör väl tas annanstans, för jag ser inte att någon här skulle påstå att färre källor är bättre. Den här diskussionen rör en helt annan fråga. Som sagt, ingen poäng att diskutera gränsfall för så når man inte konsensus, ovan ger jag några klara exempel i frågan som diskuteras här. Mvh Lithobolos (diskussion) 23 april 2020 kl. 22.16 (CEST)
replies: text: ::::::Ledsen att behöva säga det, men inget av dina exempel är det minsta relevant. Du ägnar dig åt huvudlösa förenklingar som inte kan användas som diskussionsunderlag. Du är helt ute och cyklar. Skulle tro att det är därför ingen kommenterat exemplen. /Ascilto (diskussion) 23 april 2020 kl. 23.02 (CEST)
thread_title:  Artiklars struktur och kombination av skilda källor (eller användning av s.k. "punktkällor") 

message: Detta inlägg handlar inte om ifall rekommendationerna i ”Trovärdiga källor” är bra eller dåliga. Det handlar om att de överhuvudtaget inte är begripliga. Så som jag läser essän är den  fylld av motsägelser.
Essän tillhör inte Wikipedias policy eller riktlinjer
Detta är tydligt utsagt. Det betyder att hänvisning till denna essä inte är ett tillräckligt argument för att godkänna eller underkänna källor eller för att gradera deras betydelse i förhållande till varandra.
Källor för relevans och källor för verifikation av fakta
Jag menar att man måste skilja på källor som ska påvisa att artikelämnet är encyklopediskt relevant och källor som ska verifiera ett visst påstående. De källor som är bra för det ena kan vara urusla för det andra. Detta diskuteras inte i essän
Ett källkritiskt förhållningssätt till källkritik
Essän hänvisar till WP-artikeln Källkritik, som enligt min uppfattning är inte är skriven utifrån ett källkritiskt förhållningssätt. Artikeln utgörs delvis av råd och rekommendationer utan angivande av källa. Där finns också redogörelser för hur olika källor ser på källkritik i exempelvis skoluppsatser, historievetenskap och internetanvändning – dock utan att ange vad som är skrivet för vilket ändamål. 
Primär- och sekundärkällor – vad betyder det?
I essäns avsnitt Källkritiskt förhållningssätt sägs att primärkällor har låg trovärdighet och att Wikipedia främst förlitar sig på sekundärkällor vars författare är experter som har värderat vad som är trovärdigt, sakligt och relevant i primärkällors uppgifter.
Vad menas egentligen med detta?
Primärkällor är enligt WP:s egen artikel med den rubriken ursprungligt källmaterial från den berörda tidsperioden, i en definition uttryckligen hämtad från historievetenskapen. I Viralgranskarens Källkritik på internet ges en liknande definition, med tillägget att även en kollegialt granskad första publicering av vetenskaplig forskning ibland innefattas i begreppet.
Kalmar och Lunds universitet skriver på sina webbsidor att ”en primärkälla ger förstahandsinformation om ett ämne. Det kan till exempel vara artiklar eller böcker som är skrivna av någon som presenterar en egen teori eller undersökning.” Umeå universitet ger en liknande definition: ”Primärkällor är vetenskapliga artiklar, vetenskapliga böcker, avhandlingar m.m. där nya forskningsresultat publiceras för första gången. Primärkällor utgörs av förstahandsinformation eller originaldata.”
Sekundärkällor exemplifieras i Wikipedias artikel med monografier, reportage och olika sorters artiklar, begrepp som kan omfatta allt mellan doktorsavhandlingar och enkla texter publicerade i någon sorts tidning eller tidskrift. Wikipedias artikel Källkritik skriver med referens till Viralgranskarens publikation Källkritik på Internet att "En sekundärkälla granskar, värderar, tolkar och refererar primärkällor. Om den skrivs av en neutral expert som har använt vetenskaplig metod kan den ha en högre trovärdighet, men det finns också bristfälliga sekundärkällor."
Kalmar och Lunds universitet skriver att ”en sekundärkälla återger vad någon annan källa redan har presenterat. Läroböcker, artiklar i dagspress och översiktsartiklar är exempel på sekundärkällor.” Umeå universitet skriver att ” sekundärkällor (andrahandskälla) pekar tillbaka på en eller flera primärkällor. Sekundärkällor bygger vidare på primärkällor, t.ex. genom att summera, analysera eller kritiskt granska dessa. Översiktsartiklar (review articles), systematiska översikter (systematic reviews) och metaanalyser är exempel på sekundärkällor.”
Vilken sorts källor är mest tillförlitliga?
Under min utbildning till och verksamhet som forskare har jag tillägnat mig en syn på källor som motsvarar den som förmedlas av till exempel Lunds universitet: ”Inom källkritiken anses primärkällor mer tillförlitliga än sekundärkällor, eftersom primärkällorna är oberoende av andra källor.”
Wikipedias essä framför tvärtom uttryckligen åsikten att primärkällor har låg trovärdighet. Detta motsägs dock av essäns lista över olika typer av källor ordnade efter trovärdighetsnivå. Högst upp i listan finns granskade vetenskapliga artiklar och doktorsavhandlingar  - alltså det som av universiteten betraktas som primärkällor. Även myndigheters officiella publikationer finns högt upp på listan, trots att de ofta redovisar material som är unikt och inte tidigare publicerat.
Längre ned på listan finns bland annat populärvetenskap och fackpress, som påstås ha lägre trovärdighet än mer akademiska verk.
Så vad rekommenderas egentligen i essän?
Jag kan inte se att essän förmedlar ett sammanhållet budskap. Doktorsavhandlingar är dåliga i sin egenskap av primärkällor men bra i sin egenskap av monografier och står högst upp i trovärdighetslistan. Myndigheternas publicerade statistik utgör oavsett definition primärkällor och har därmed enligt löptexten låg trovärdighet men rankas högt i listan. Sekundärkällor skrivna av experter anses bäst i löptexten, men i listan återfinns populärvetenskap, fackpress och undersökande journalistik ganska långt ned. 
Jag håller med Användare:Janders om att källkritik i första hand bör innebära att man värderar uppgifternas och inte källornas trovärdighet. En förståelse av olika källors tillförlitlighet är en del i detta – men långt ifrån allt. Jag är därför tveksam till den typ av rekommendationer som ges i essän. Men OM man ska ha sådana rekommendationer så måste de åtminstone vara begripliga. Det är de inte nu. --Chandra Varena (diskussion) 5 september 2020 kl. 12.39 (CEST)
replies: text: Det som skulle behövas är att göra om den här sidan så att den gjorde tydligare att källvärdering på Wikipedia måste göras utifrån flera kriterier. Dels skall källor ha tillräcklig trovärdighet, dels skall det finnas möjlighet att kontrollera att de är rätt använda. Trovärdigheten är inte något som avgörs enbart av källor eller uppgifter, utan av källor i kombination med uppgifter och hur de presenteras i artiklarna. Kontrollerandet kan hindras av flera saker, som beständighet, språk eller tillgänglighet.

text: Det är viktigt att komma ihåg att Wikipedia inte publicerar akademisk forskning. Historiker bör i möjligaste mån gå direkt på källmaterialet och värdera det, men wikipediaskribenter är inte historiker. Wikipedia är inte tänkt att vara en sekundärkälla, utan en tertiärkälla som speglar forskningen i stort men inte försöker driva kunskapsläget framåt.

text: andejons (diskussion) 6 september 2020 kl. 09.18 (CEST)
replies: text: : Det som borde sägas är inte att primärkällor har låg trovärdighet utan att vi inte ägnar oss åt egen forskning här och därför som regel inte bör använda dem. Tostarpadius (diskussion) 6 september 2020 kl. 20.58 (CEST)
replies: text: :: Men fortfarande - hur en primärkälla definieras är inte entydigt.--Chandra Varena (diskussion) 6 september 2020 kl. 21.02 (CEST)
replies: text: ::: Primärkällor betyder i detta sammanhang de ursprungliga källorna, alltså de som vetenskapliga artiklar och doktorsavhandlingar bygger på. Dock bör tolkningar av materialet inte heller utan vidare hämtas från denna typ av källor. En avhandling kan exempelvis ha blivit underkänd. Oftast beror detta inte på att sammanställningen av fakta är felaktig, utan på att de slutsatser som dragits utifrån materialet inte accepteras av den akademiska världen i stort. Jag uppfattar inte essän som motsägelsefull. Tostarpadius (diskussion) 6 september 2020 kl. 21.14 (CEST)
replies: text: :::: Oavsett definitionen av primär- respektive sekundärkällor vill jag peka på en erfarenhet som  alla med journalistisk och redaktionell erfarenhet bär med sig – att uppgifter som härrör från källor så nära händelsen eller företeelsen (osv) ofta har högre trovärdighet än uppgifter som hämtas från källor som bygger på återberättade eller i flera led traderade redogörelser. Det gäller naturligtvis inte primärkällor av typen "jag vet hur det är, för jag var med". Informationen måste självklart vara dokumenterad och möjlig att pröva. Men med det uppfyllt – ju längre man kommer från själva händelsen eller den "rena sakuppgiften", desto osäkrare blir påståendet. Varje ytterligare led i kedjan ökar, likt viskleken, risken för fel, slarv, missförstånd och andra problem med sakligheten. Därför är det viktigt att sakuppgiftens trovärdighet prövas och värderas innan man väljer vilken källa som får verifiera påståendet. Och då är det inte i första hand avgörande om källan ses som sekundärkälla eller ej, utan om den efter sedvanlig källkritisk prövning levererar en trovärdig uppgift. Janders (diskussion) 6 september 2020 kl. 22.19 (CEST)
Detta med källor är komplext, och kanske ska man vända på steken och istället för att gruppera/karakterisera olika källor räkna upp olika typer av fakta, och för varje typ av fakta ge exempel på lämpliga källor. En viktig aspekt är potentiell intressekonflikt. Helt ostrukturerat ger jag några exempel:
* Grundläggande relevans måste alltid bygga på något slag av oberoende omnämnanden - här är primärkällor i allmänhet olämpliga
* Personartikel, uppgift om sexuell läggning, medlemskap i religiös sekt osv - primärkälla, egen blogg tänkbar/lämplig
* Politiska uppdrag - partiets hemsida (gärna arkiverad) duger bra
* Komplexa naturvetenskapliga fakta - wikipedia bör hålla sig till etablerade uppfattningar, undvika forskningsartiklar, hänvisa till sammanställningar, statliga utredningar, wikipedia kan inte vara i spjutspetsen för forskning
* Musik, teater, litteratur, film - oberoende omnämnanden är nödvändigt för att skriva något _om_ verken, medan källor som IMDb, DiscoGs, SFDb, Libris o.s.v. EMM kan duga för att belägga faktisk medverkan av en person och en rad i personens filmo/disco/bibliografi, alternativ lista medverkande i artikel om film/pjäs/TV. / i all hast Anhn (diskussion) 7 september 2020 kl. 08.33 (CEST)

text: : Det är svårt, för trovärdigheten måste alltid i sista hand avgöras från fall till fall. Till exempel är partiet ingen bra källa för politiska uppdrag inför ett val där partiet har intresse att framhäva personens meriter eller tona ner vissa uppdrag där kontroverser uppstått. Statliga utredningar har jag tappat förtroendet för på sista tiden – faktauppgifterna är väl i allmänhet korrekta (i Finland, Sverige m.fl länder), men jag har sett för mycket politiskt motiverade avvägningar sedan "effektiverande" av beslutsprocessen på 1990-talet; enmannakommissioner har gjort utredningar som alltför väl stämmer med regeringens syn, med andra synsätt förbigångna eller avfärdade alltför lättvindigt. För naturvetenskap är det svårt att hitta de rätta källorna – vad man har är lätt antingen förenklat eller ny forskning.

text: : Sist och slutligen handlar det om att den som skriver själv måste göra en avvägning baserat på egen kunskap och tillgängliga källor. Källhänvisningen får bli den som upplevs som ändamålsenligast (där ändamålet bör vara kunskap och trovärdighet). För senare granskare ger källhänvisningen en möjlighet att snabbt bekräfta att det inte finns skäl att lägga tid på att ifrågasätta, att konstatera att källan är olämplig eller väger lätt i förhållande till den egna kunskapen, eller att se att uppgiften behöver undersökas noggrannare. I alla tre fallen är källhänvisningen nyttig.

text: : Vid användningen av källor är det alltså också viktigt att källan är sådan att den som vill skriva på basen av den har möjlighet att förstå det den skriver och bedöma källans trovärdighet i förhållande till det. Jag skulle t.o.m. kunna rekommendera att en högstadieelev hellre använder en dagstidningskälla än en forskningsartikel, också i fall där forskningsartikeln egentligen är av en typ med högst trovärdighet. Om tidningen hänvisar till en forskningsrapport är det idealiskt att nämna den, men man om man inte förstår rapporten är det bättre att tidningsartikeln anges som källa (rapport X genom tidningsartikel Y).

text: : –LPfi (diskussion) 10 oktober 2020 kl. 13.03 (CEST)
=== Slippa återuppfinna hjulet ===
Finns det ingen möjlighet att vi kan inhämta inspiration från andra språkversioner? Svenska är ett litet språk och det är mycket möjligt att dessa saker redan har tänks igenom på annat håll. TusenOrd (diskussion) 7 september 2020 kl. 06.56 (CEST)

text: Varje språkversion har utvecklat sina egna traditioner. Jag anser det vara viktigt att vi håller fast vid våra. Därmed inte sagt att vi inte kan lära av andra. Tostarpadius (diskussion) 7 september 2020 kl. 08.11 (CEST)
replies: text: : Den största språkversionen, den engelska, imponerar inte med sin källhantering. Jag har inte läst deras riktlinjer på länge, men om inspiration skall hämtas därifrån måste man samtidigt fundera på varför de misslyckats. –LPfi (diskussion) 10 oktober 2020 kl. 13.06 (CEST)
thread_title:  Vad står det egentligen i [[WP:Trovärdiga källor]]? 

message: Finns det ingen möjlighet att vi kan inhämta inspiration från andra språkversioner? Svenska är ett litet språk och det är mycket möjligt att dessa saker redan har tänks igenom på annat håll. TusenOrd (diskussion) 7 september 2020 kl. 06.56 (CEST)
replies: text: Varje språkversion har utvecklat sina egna traditioner. Jag anser det vara viktigt att vi håller fast vid våra. Därmed inte sagt att vi inte kan lära av andra. Tostarpadius (diskussion) 7 september 2020 kl. 08.11 (CEST)
replies: text: : Den största språkversionen, den engelska, imponerar inte med sin källhantering. Jag har inte läst deras riktlinjer på länge, men om inspiration skall hämtas därifrån måste man samtidigt fundera på varför de misslyckats. –LPfi (diskussion) 10 oktober 2020 kl. 13.06 (CEST)
thread_title:  Slippa återuppfinna hjulet