Diskussion:Sveriges medeltida ballader

message: Saxat från ett inlägg på bybrunnen:
replies: text: Jag planerar att lägga in en lista på samtliga ballader i den vetenskapliga balladeditionen Sveriges Medeltida Ballader (SMB), på ungefär samma sätt som en:wiki hanterar motsvarande engelska balladsamling; se :en:Child ballads.  Jag tänker mig alltså dels en lista över samtliga, dels en artikel för varje ballad, dels en ny kategori SMB-ballader. I början kommer detta att leda till en lista med ett kvarts tusen röda länkar; och så småningomen till ett stort antal rätt korta artiklar. (Jag tror att ytterst få artiklar om specifika svenska medeltidsballader finns redan nu, tyvärr.)
Hör gärna av dig, om vill avråda från detta, eller kanske tvärtom vill hjälpa till!--Jörgen B 20 december 2006 kl. 19.55 (CET)

text: Kul att du vill lägga in en massa information i Wikipedia. Själv känner jag inte till något om ballader. Ibland finns det här ett visst motstånd mot att sprida ut information på en massa små artiklar. Om man vill kan man då göra som de brukar göra på tyskspråkiga Wikipedia, att samla informationen i en lång artikel i stället. Se till exempel på :de:Figuren aus Star Wars. Det sättet att jobba tror jag föredras av de som ogillar alla små artiklar. Du kan ju fundera på om det skulle vara ett bra sätt för informationen om ballader också. --Boivie 20 december 2006 kl. 20.20 (CET)
replies: text: : Det låter lite svårt att samla ihop i färre artiklar, tycker jag. Om balladerna kunde grupperas i "lagoma" grupper om max 20 eller så i varje artikel, på ett sätt som logiskt hör ihop, skulle det vara trevligt men jag tycker inte det verkar så troligt.  // habj 21 december 2006 kl. 08.12 (CET)
replies: text: ::Det går att dela in balladmaterialet i delar, och att skriva om varje del. Jag tycker inte att det kan ersätta en kort artikel om varje typ, av tre skäl:

text: ::*Genreindelningen är rätt godtycklig, och många ballader spänner egentligen över flera genrer.

text: ::*I de flesta fallen är 'själva ståryn' inte riktigt lika i de olika balladtyperna. Det finns vissa som är så lika att de gott kunde beskrivas på en gång, men de utgör undantag.

text: ::*I framtiden hoppas jag på mer samordning mellan olika delar av wikipedia. När nu forskare noga har sammanställt t. ex. vilka typer i DgF (Danmarks gamle Folkeviser) som har motsvarigheter i SMB, så skulle det på sikt vara rätt trevligt att kunna länka direkt mellan de motsvarande varianterna - efter att även DgF lagts ut på samma sätt.
replies: text: :::Frågan blir då förstås om man tror att detta är vettigt för någon balladsamling. Francis James Childs brittiska samling en:The English and Scottish Popular Ballads (vanligen kallad the Child ballads) är dock redan utlagd på det viset (och jag är helt oskyldig; det gjordes innan jag 'upptäckte' wikipedia), så svaret blir nog ja.

text: ::För att underlätta diskussionen ger jag ett enkelt exempel. Nedan kommer jag helt enkelt att skriva de första 5 posterna på den blivande listan, och visar hur ungefär jag hade tänkt mig respektive artiklar.--Jörgen B 21 december 2006 kl. 16.26 (CET)
replies: text: :::Annars kan man kanske göra som så att för de ballader som det bara finns ett par rader text om, kan man ha med den informationen här i listan, medan när det tillkommer mer info eller behov av iwlänkar till danska sidor eller liknande, så lyfts informationen ut till en egen artikel? --Boivie 21 december 2006 kl. 17.12 (CET)

text: SMB-ballader tycker jag inte är ett bra namn på kategorin - vi vill gärna undvika förkortningar som inte intuitivt förstås av andra än en trängre krets. "Ballader i Sveriges Medeltida Ballader" (eller "Ballader ur Sveriges Medeltida Ballader"?) är långt men enligt min mening bättre. // habj 21 december 2006 kl. 08.12 (CET)
replies: text: :OK, jag kan nog instämma; men för att direkt tänka på globaliseringen: Hur gör vi med danska ballader (ur DgF), isländska (ur IFkv), färöiska (ur CCF)? Child ballads? Et cetera. Har någon ett bra förslag som samtidigt är möjligt att utvidga?--Jörgen B 21 december 2006 kl. 16.26 (CET)
replies: text: ::Nu vet inte jag vad de där balladsamlingarna heter... "Ballader i Danske grikefosebok", "Ballader i isländur skruttitekrut", "Ballader i Child Ballads"? Alternativt kanske bara "Sveriges Medeltida Ballader" etc. duger utmärkt. Hur många fler saker än just balladerna kan du komma på att lägga i den kategorin? // habj 21 december 2006 kl. 18.14 (CET)

text: ::Danmarks gamle Folkeviser; Íslenzk fornkvæði; respektive Corpus Carminum Færoensium. Føroya kvæði. Det finns samlingar från en del andra språk också. Det låter faktiskt rätt vettigt att använda resp. samlingsverksnamn som kategorinamn också.

text: ::Jag har inte funderat på vad som mer kan kategoriseras på liknande sätt - jag är ju mest balladintresserad, men antar att t. ex. folksagor har liknande klassifikationer. I en balladkategori bör väl huvudartikeln om samlingen ingå, liksom listan över verk däri. Jag tror att det skulle vara rimligt att skriva biografiska artiklar om några av de absolut mest framstående uppgiftslämnarna, och då bör ju de också hamna i samma kategori. Detsamma gäller ev. artiklar om balladforskare (Svend Grundtvig, t. ex.) och balladforskningsinstitutioner (som Svenskt visarkiv). Allt detta blir mycket naturligare om man följer habjs förslag att använda balladsamlingens eget namn rakt av.--Jörgen B 21 december 2006 kl. 18.40 (CET)
thread_title:  Storvulna planer 

message: Heter verket alltså Sverige Medeltida Ballader, med versal på varje ord? Det känns lite avigt. // habj 21 december 2006 kl. 08.04 (CET)
replies: text: Inte enligt NE i varje fall. Jag flyttar. Håller ni inte med så flytta bara tillbaka. Mason 21 december 2006 kl. 13.01 (CET)
Orsaken till versaliseringen (de stora begynnelsebokstäverna) är sannolikt den trebokstavsförkortning som man samtidigt inarbetat. Så här börjar t. ex. förordet till band 2:

text: I detta andra band av Sveriges Medeltida Ballader (SMB) framläggs planenligt legendvisorna (nr 37—54) och de historiska visorna (nr 55—65).
I resten av förordet omnämns verket som SMB. Titta gärna också på Svenskt visarkivs egen beskrivning av SMB!
Det jag gjort och/eller tänkt är därför att lägga Sveriges Medeltida Ballader (den officiella titeln) som huvudartikel, men att länka dit från Sveriges medeltida ballader (och från SMB); och det är vad jag tror är mest korrekt. Jag skulle därför vara tacksam om Mason eller någon annan återställde. (Observera att det nu ligger en omdirigeringssida som Sveriges Medeltida Ballader, och att jag som vanlig användare alltså inte kan återställa utan att förstöra historiken!)--Jörgen B 21 december 2006 kl. 15.25 (CET)

text: Tack, Lelle1987 för återflytten! Och tack Mason för utökningen av den lilla stubben! (Ja, jag vet att man inte äger artiklar på Wikipedia; men det är ändå en speciell känsla att se dem växa upp... precis som ens barn, som man ju förresten inte heller äger...) Jörgen B 21 december 2006 kl. 16.26 (CET)
replies: text: :Jag har nu flyttat till Sveriges medeltida ballader. Det är svensk standard över verktitlar. Även många andra typer av projekt har denna standard (också de som har versaliserade förkortningar): exempel.--Paracel63 (diskussion) 12 augusti 2019 kl. 23.57 (CEST)
thread_title:  Titeln  

message: Jag tänker mig en egen artikel, 'Lista över balladtyper i SMB', och skulle gärna se t. ex. Child Ballads organiserad på samma sätt. Det är jobbigt med mastodontlistor följda av 'se även' eller dylikt.
I huvudartikeln SMB (och som egna uppslagsord eller länkar) bör termerna 'variant' och 'version' förklaras. Vissa återkommande ord som t. ex. 'liten' har speciell betydelse i balladtexter, och man kan möjligen hänvisa till en artikel Balladspråk e. d. för dessa. ('Liten' syftar inte på ålder eller kroppsstorlek, utan på samhällsställning; 'liten Cerstin' är alltså förmodligen en tjänstemö av något slag, och alltså enligt dåtida moral 'lovlig' för mer eller mindre fula förförelseförsök.) Referenserna till TSB bör vara någon sorts länkar – men det finns vissa outredda copyrightfrågor i det avseendet.
----
—Början på artikeln Lista över balladtyper i SMB:—
replies: text: :Naturmytiska visor
*Riddar Stigs runor (TSB A 4)
*Sömnrunorna (TSB A 11)
*Kung Erik och spåkvinnan (TSB A 12)
*Jungfrun i fågelhamn (TSB A 16)
*Den förtrollade riddaren (TSB A 19)
*......
----
Artikeln Riddar Stigs runor:
Riddar Stigs runor (klassifikation: SMB 1, TSB A 4) är en naturmytisk balladtyp som finns upptecknad i två svenska varianter från 1600-talet (varav dock ena är mycket ofullständig); melodiuppteckning saknas.

text: Handling:
Riddar Stig, som tjänar i konungens gård, försöker att medelst förtrollande runor förföra liten Cerstin, men råkar av misstag i stället kasta runorna på kungens dotter, stolts Adelin. Riddar Stig blir förskräckt, och låser in sig i sitt rum. Stolts Adelin försöker komma in till honom på natten, men vägras tillträde. Om morgonen klagar hon sin kärleksnöd för kungen, som låter hämta Riddar Stig och befaller honom att gifta sig med Adelin. De gifter sig i glädje.

text: Paralleller på andra språk:
Balladtypen finns också på danska (DgF 76), isländska (IFkv 8) och norska.
----
Artikeln Sömnrunorna:
Sömnrunorna (klassifikation: SMB 2, TSB A 11) är en naturmytisk balladtyp som finns upptecknad i en småländsk variant från 1690-talet; melodiuppteckning saknas.

text: Handling:
En jungfru har ryktet om sig att sova tillsammans med en mängd män, men ändå förbli mö. En kungason från England får höra talas om detta, och uppsöker henne. Hon går med på att de skall sova tillsammans; men hon skriver runor på lakanen. Så snart ungersvennen har satt sig ned på sängen, så somnar han. Han sover i tre dagar, och väcks sedan av jungfrun. Han försöker med gåvor få henne att låtsas som om han skulle ha lyckats med sitt förföraruppsåt, men hon vägrar.

text: Paralleller på andra språk:
Balladtypen finns också på danska (DgF 81) och norska.
----
Artikeln Kung Erik och spåkvinnan:
Kung Erik och spåkvinnan (klassifikation: SMB 3, TSB A 12) är en naturmytisk balladtyp som finns upptecknad i tretton svenska varianter (varav en är finlandssvensk) från 1700-talet och framåt. Fyra av varianterna är försedda med meloder.

text: Handling:
I de flesta varianterna kallas en spåkvinna till hovet. Konungen prövar henne med diverse frågor om sitt hushåll, som hon besvarar helt rätt; och frågar därefter när han skall dö. Spåkvinnan berättar att han skall insjukna nästa mickelsmäss (eller vid en kommande förmörkelse), och dö en kort tid senare. I många varianter låter kungen fängsla spåkvinnan, men hon släpps när kungen insjuknar som förutspått. I flera varianter tröstar spåkvinnan kungen genom att utlova att han kommer att komma till himlen.
De två äldsta varianterna (från 1700-talet) skiljer sig något från de yngre, i så måtto att spåkvinnan där är en havsfru; och i den första och tredje varianten förutspås drottningens död i stället för kungens. Den allra äldsta varianten (SMB 3 A) skiljer sig också genom att den inleds med att kungen förlorat sju skepp, och därefter låtit gripa havsfrun. Havsfrun förutspår att drottningen skall föda trillingar, som skall växa upp till stormän, men hon själv skall dö efter förlossningen. Konungen vill då låta bränna havsfrun på bål, men övertalas av drottningen att i stället släppa henne, varefter 'havsfrun dansa på vitan sand; så drog hon alla sju skeppen iland'.

text: Paralleller på andra språk:
Balladtypen finns också på danska (DgF 42) och norska.
----
Artikeln Jungfrun i fågelhamn:
Jungfrun i fågelhamn (klassifikation: SMB 4, TSB A 16) är en naturmytisk balladtyp som finns upptecknad i en västgötsk variant från 1670-talet (efter Ingierd Gunnarsdotter); melodiuppteckning saknas.

text: Handling:
Herr Nils Lagesson försöker snara en hind i en skog, men en trollkärring förvandlar hinden till en hök, som sätter sig i en tall. Herr Nils vill låta hugga ned skogen för att komma åt höken, men hejdas av de bönder som äger skogen. De råder honom att i stället ge höken ett köttstycke. Herr Nils skär ut ett stycke ur sitt eget bröst, och kastar det upp mot höken. Höken flyger ned till en tuva, äter upp stycket, och förvandlas till en jungfru. Her Nils friar till jungfrun, som berättar att hennes styvmoder förvandlat henne till hind, och alla hennes tjänstemör till vargar som dagligen jagat henne. Paret förenas.

text: Paralleller på andra språk:
Balladtypen finns också på danska (DgF 56), färöiska (CCF 134) och norska.
----
Artikeln Den förtrollade riddaren:
Den förtrollade riddaren (klassifikation: SMB 5, TSB A 19) är en naturmytisk balladtyp som finns upptecknad i två varianter, en från 1670-talet (efter Ingierd Gunnarsdotter) och en från 1812; den senare med melodi.

text: Handling:
Visan berättar i jag-form hur en man förvandlas till en varg av sin styvmor, men befrias genom att överfalla henne när hon är gravid, och äta upp hennes foster. I den äldre, längre varianten skildras också hur styvmodern först förvandlar honom till ett antal bruksföremål, och också förbannar honom, så att han bara kan bli fri genom att dricka sin egen broders blod.

text: Paralleller på andra språk:
Balladtypen finns också på danska (DgF 55) och norska.
=== Kommentarer ===
Det här är minimum - men mycket mer skriver jag nog inte heller i en första omgång. Dock kanske jag också tillför i vilka viktiga äldre svenska balladsamlingar man kan hitta balladtypen, och med vilket nummer. Hänvisningarna till 1600-talsbondhustrun Ingierd Gunnarsdotter kändes också rätt naturliga. Det var en på så vis märkvärdig person, uppteckningarna efter henne står för en mycket stor andel av våra 1600talsuppteckningar. Hon måste ha kunnat många tusentals balladverser; tyvärr upptecknades inte melodierna, så vi vet inte alls hur hon lät. Hon är en av de få svenska allmogepersoner från äldre tid som är klart encyklopediskt intressanta nog för en egen artikel, där man också kan bygga litet på vad balladforskaren Sven-Bertil Jansson skriver om henne i sin bok Den levande balladen.
Jag märker att det kliar i fingrarna att kommentera texterna litet mer. SMB 5 har t. ex. med den inte helt ovanliga folkliga uppfattningen att en varulv bara kunde bli kvitt sin förbannelse genom att äta ett människofoster.
Av de första 5 balladerna är det bara en som jag har varit med att sjunga själv, nämligen Kung Erik och spåkvinnan (SMB 3). Det är möjligt att den finns inspelad någonstans; jag känner inte till det. I så fall bör den uppgiften tillföras.
Jag har givit paralleller på andra nordgermanska språk, därför att jag har kunnat slå upp dessa behändigt i TSB (som jag har som bok). Det finns rätt så fastställda paralleller på fler språk till många balladtyper. Enligt uppgift från Svenskt visarkiv är den bästa sammanställningen gjord av den tyska systeristitutionen, Deutsches Volksliedarchiv. Jag har sett personer på Svenskt visarkiv bläddra i snabba översättarlistor, men vet inte alls hur man får tag på dem. Detta grämer mig litet; men kanske någon annan wikipedian har bättre tur annorstädes. Jag skulle mycket gärna vilja tillfoga t. ex. Child-nummer i förekommande fall.
Att balladkunskapen är såpass internationell hänger ihop med att forskarna kände till varandra och samarbetade. Den viktigaste insatsen gjordes av dansken Svend Grundtvig; och man följer fortfarande i stort sett hans system. Även Child refererar till Grundtvig. Det gör att jag inte har tänkt att de engelska artiklarna om separata Childballader skall översättas till svenska som ytterligare separata småartiklar.

text: Min 'wikivision' är i stället, att det på varje språk finns en artikel om varje balladtyp, att den börjar med en beskrivning av balladvarianterna på det språket, och sedan fortsätter med mer kortfattade beskrivningar av parallellerna på andra språk.
(Finns typen bara på ett eller ett par språk, som t. ex. balladerna om Robin Hood, så utgår självklart den första delen.) T. ex. nummer 10 i den lista över Childballader som  lade in, The Twa Sisters, skulle alltså på sv:wiki hänvisas till De två systrarna (SMB 13), på da:wiki till :da:Den talende strængeleg (DgF 95), o. s. v., och vardera artikeln skulle länka till de andra som översättningar på vanligt sätt.
Finns det någon medwikipedian som har orkat läsa ända hit, så är ni mycket välkomna med ytterligare kommentarer. (Det är inte alls min mening att monopolisera det här, bara för att jag är intresserad samt har skaffat mig en del nyttig litteratur; jag ber om ursäkt om det. Jag har redan haft tillfälle att ändra uppfattning om kategorisering efter ett av s förslag; och hoppas på fler än Mason som får lust att hjälpa till. Jag är också helt beredd på att kanske få ett flertal emot mig i en eller annan policyfråga.)Jörgen B 23 december 2006 kl. 19.28 (CET)
thread_title:  Ett par exempel 

message: Det här är minimum - men mycket mer skriver jag nog inte heller i en första omgång. Dock kanske jag också tillför i vilka viktiga äldre svenska balladsamlingar man kan hitta balladtypen, och med vilket nummer. Hänvisningarna till 1600-talsbondhustrun Ingierd Gunnarsdotter kändes också rätt naturliga. Det var en på så vis märkvärdig person, uppteckningarna efter henne står för en mycket stor andel av våra 1600talsuppteckningar. Hon måste ha kunnat många tusentals balladverser; tyvärr upptecknades inte melodierna, så vi vet inte alls hur hon lät. Hon är en av de få svenska allmogepersoner från äldre tid som är klart encyklopediskt intressanta nog för en egen artikel, där man också kan bygga litet på vad balladforskaren Sven-Bertil Jansson skriver om henne i sin bok Den levande balladen.
Jag märker att det kliar i fingrarna att kommentera texterna litet mer. SMB 5 har t. ex. med den inte helt ovanliga folkliga uppfattningen att en varulv bara kunde bli kvitt sin förbannelse genom att äta ett människofoster.
Av de första 5 balladerna är det bara en som jag har varit med att sjunga själv, nämligen Kung Erik och spåkvinnan (SMB 3). Det är möjligt att den finns inspelad någonstans; jag känner inte till det. I så fall bör den uppgiften tillföras.
Jag har givit paralleller på andra nordgermanska språk, därför att jag har kunnat slå upp dessa behändigt i TSB (som jag har som bok). Det finns rätt så fastställda paralleller på fler språk till många balladtyper. Enligt uppgift från Svenskt visarkiv är den bästa sammanställningen gjord av den tyska systeristitutionen, Deutsches Volksliedarchiv. Jag har sett personer på Svenskt visarkiv bläddra i snabba översättarlistor, men vet inte alls hur man får tag på dem. Detta grämer mig litet; men kanske någon annan wikipedian har bättre tur annorstädes. Jag skulle mycket gärna vilja tillfoga t. ex. Child-nummer i förekommande fall.
Att balladkunskapen är såpass internationell hänger ihop med att forskarna kände till varandra och samarbetade. Den viktigaste insatsen gjordes av dansken Svend Grundtvig; och man följer fortfarande i stort sett hans system. Även Child refererar till Grundtvig. Det gör att jag inte har tänkt att de engelska artiklarna om separata Childballader skall översättas till svenska som ytterligare separata småartiklar.
replies: text: Min 'wikivision' är i stället, att det på varje språk finns en artikel om varje balladtyp, att den börjar med en beskrivning av balladvarianterna på det språket, och sedan fortsätter med mer kortfattade beskrivningar av parallellerna på andra språk.
(Finns typen bara på ett eller ett par språk, som t. ex. balladerna om Robin Hood, så utgår självklart den första delen.) T. ex. nummer 10 i den lista över Childballader som  lade in, The Twa Sisters, skulle alltså på sv:wiki hänvisas till De två systrarna (SMB 13), på da:wiki till :da:Den talende strængeleg (DgF 95), o. s. v., och vardera artikeln skulle länka till de andra som översättningar på vanligt sätt.
Finns det någon medwikipedian som har orkat läsa ända hit, så är ni mycket välkomna med ytterligare kommentarer. (Det är inte alls min mening att monopolisera det här, bara för att jag är intresserad samt har skaffat mig en del nyttig litteratur; jag ber om ursäkt om det. Jag har redan haft tillfälle att ändra uppfattning om kategorisering efter ett av s förslag; och hoppas på fler än Mason som får lust att hjälpa till. Jag är också helt beredd på att kanske få ett flertal emot mig i en eller annan policyfråga.)Jörgen B 23 december 2006 kl. 19.28 (CET)
thread_title:  Kommentarer 

message: Finns det några intresserade för att dra igång detta som ett litet balladprojekt på sv:wiki – kanske med internationella förgreningar?Jörgen B 23 december 2006 kl. 19.28 (CET)
thread_title:  Projekt? 

message: Jag avråder av flera skäl från att kalla SMB en 'nationalutgåva'. Det är riktigt att denna är en diger och såvitt möjlig fullständig samling ballader från Sverige, men den är mer än så. Den är en diplomatarisk utgåva, vilket betyder att man har återgivit originaltexter respektive inspelningar så exakt som möjligt; även där man har skäl att misstänka t. ex. en felstavning, så har man alltså inte rättat denna. Alla överstrykningar och ändringar i textmaterialet är noggrant dokumenterade. Detta är bland annat gjort för att göra det möjligt för exempelvis språkforskare att använda SMB direkt, utan att mer än undantagsvis behöva konsultera själva källmaterialet.
Ännu viktigare är kanske att man trots titeln inte har begränsat sig till Sveriges medeltida ballader, utan tar med alla medeltidsballader på svenska. Jag saxar ur förordet till band 1:
replies: text: Det första mera utarbetade förslaget till huvudprinciper för själva editeringen av en diplomatarisk svensk balladutgåva förelåg dock först i en promemoria av Jonsson, framlagd för styrelsen i maj 1965. Vid behandlingen av denna PM anslöt sig styrelsen till de däri framlagda huvudtankarna. Man beslöt sålunda – och härvid fästes särskilt avseende vid den finländske styrelseledamoten Otto Anderssons oreserverade bifall – att den finländska traditionen skulle i full utsträckning beaktas...
(Jonsson = balladforskaren Bengt R. Jonsson; styrelsen = styrelsen för Svenskt visarkiv). Det finlandssvenska balladmaterialet är mycket rikligt.--Jörgen B 23 december 2006 kl. 20.02 (CET)

text: Bra, nationalutgåva är kanske fel, men vetenskaplig utgåva känns som en dålig kompromiss. Varför inte beskriva det mer allmänt istället: "det mest omfattande verket...--Mason 27 december 2006 kl. 11.05 (CET)
replies: text: :Det syftar åtminstone till att vara vetenskapligt. Det finns skäl till att det dåvarande Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet bidrog till tryckkostnaderna. Det nödvändiga arbetet inför utgåvan (och det inleddes f. ö. redan 1951) räknas nog utan tvekan som forskning; och den diplomatariska editionen syftar också till att förenkla förutsättningarna för forskning. Men, om vetenskaplig utgåva låter uppstyltat eller konstigt, så kan det vara värt att omformulera det.Jörgen B
thread_title:  'Nationalutgåva' 

message: Jag har lagt ut de fem exemplen ovan som artiklar nu. Jag har försökt förbättra layouten litet (följandes Masons förebild), och hyfsa till inledningarna en aning. Det bör förstås framgå att de omnämnda varianterna är från SMB.
Jag är fortfarande litet osäker på vad som händer om/när man skriver ihop detta med information om motsvarande ballader på andra språk. Jag tror att jag skall göra ett försök med SMB 13, De två systrarna/Den talende strængelek/The twa sisters, och se hur det tar sig ut.
Jag har funderat på någon 'faktarutamall' för balladartiklar. Jag är litet osäker på hur vettigt det är, också det för att jag inte riktigt vet var slutligen balansen mellan information om varianter på olika språk hamnar. Vidare skulle jag i så fall helst se någon riktigt maffigt avancerad mall, i så måtto att den själv skulle vara i stånd att tolka förkortningar som DgF, Child, IFkv, i enlighet med en lista man skriver in i malldefinitionen. Finns någon 'ifcase'-funktion tillgänglig vid malleditering?
En annan fråga gäller mallar som ger hänvisningar till balladterminologi. Jag kan experimentera litet med en enkel mall, men vet inte hur man gör mer avancerade dylika. Helst skulle jag t. ex. vilja kunna lokalisera samma ord i en källfil, oavsett om det stavas med stor begynnelsebokstav eller ej.--Jörgen B 27 december 2006 kl. 19.58 (CET)
thread_title:  Artikelexempel; mallar? 

message: (i brist på medeltidsballader om sandlådor:-) ). Den nya mallen  verkar att åtminstone fungera hjälpligt:
replies: text: :...5 er, varav en med melodi...
Jörgen B 27 december 2006 kl. 20.54 (CET)
thread_title:  Ett par test