Diskussion:Engelsk grammatik

message: Artikeln var märkt språkvård, och detta är åtgärdat. Dessutom har jag tagit mig friheten att fördjupa artikeln en aning. Hoppas att jag inte i och med detta har förekommit ursprungsförfattaren som precis var klar med sitt eget manus. Jag har naturligtvis denne att tacka för upplägget och för inspirationen, för jag hade aldrig kommit på den vansinniga tanken att själv initiera en så omfattande artikel. Dessutom har jag lärt mig att skapa tabeller. Ursprungsartikelns dito lämnade väl något lite i övrigt att önska måste jag väl få säga. Jag ställer mig dock undrande till varför man över huvud taget skapar en artikel som bara omfattar någon bråkdel av en procent inom ett litet fåtal sektorer av ett så enormt vidlyftigt ämne som engelsk grammatik? Inte ens nu omfattar den mer än på sin höjd 5 – 10 procent, om ens det, men det mesta är sannolikt åtminstone berört. Nå, minst lika undrande ställer jag mig till varför jag inte nöjde mig med att bara språkvårda ... !
Artikeln är trots det ovan sagda ganska stor numera. Den kan givetvis delas upp i Formlära och Syntax, men på något sätt tycker jag att det skulle vara lite tokigt, eftersom båda delarna så intimt hänger ihop. Dessutom finns något halvdussin internlänkar inom artikeln. Alltnog detta får administratörerna ta ställning till.
===Brasklapp===
Inte bara artikeln utan även denna min kommentar till den är lång, men så är också artikeln av en mycket speciell karaktär.
Min del av artikeln bygger, som jag angivit vid "Källor", så gott som helt på Jan Svartvik och Olof Sager: Engelsk universitetetsgrammatik, Liber AB 2007 – men ÄR naturligtvis inte deras grammatik! För att inte bli anklagad för plagiat har jag så gott det lät sig göra, formulerat om det som stod där, vilket inte alltid var så enkelt. När en regel är mycket kortfattad, eller mycket specificerad, är det inte lätt att beskriva den med helt egna ord. Exempelvis "Ordningstal bildas genom att man lägger th till grundtalen" fick här bli: "Man bildar ordningstal genom att lägga th till motsvarande grundtal." Hoppas detta räcker som metod för att inte anses vara plagierat, i annat fall får jag formulera om ytterligare. Men en grammatisk regel är en grammatisk regel. Dels får den inte kunna misstolkas, dels kan ingen enskild författare göra anspråk på den.. Alltnog, till övervägande delen är texten min egen. Även om en del av orden ibland bara är omstuvade har jag också satt in synonymer och andra formuleringar. 
Beträffande de språkliga exemplen är saken annorlunda. Minst 90 procent är helt egna formuleringar, och då menar jag inte att jag bara bytt ut he mot she och is mot was, utan att jag valt nya exempel. (Och jag hoppas ingen misstycker att det förekommer ett stänk av humor i något dussin av dem.) Några fraser är dock så kallade idiomatiska uttryck, och vissa fraser är så karakteristiska att man helt enkelt inte bör utelämna dem, och dem har jag naturligtvis plockat med från Svartvik & Sagers bok. 
Jag skulle mycket gärna se att någon kollade mina exempel mot dem i Engelsk universitetetsgrammatik, eller ännu hellre mot sitt eget vetande, så att någon oberoende kunde komma med ett utlåtande om artikelns halt av vederhäftighet.
Samtliga mina exempel är granskade och slutkollade minst fyra gånger beträffande grammatisk korrekthet och stavning, men trots att jag kallar mig själv "språkvårdare" skulle det intill ytterlighet förvåna mig om där inte likafullt smugit sig in någon handfull slarvfel (artikeln är gansla stor), några tvetydigheter och några rena språkfel. I en artikel av den här typen får det emellertid inte förekomma några fel över huvud taget! Jag vet var min osäkerhet är som störst, så jag hoppas att någon annan snabbt finner de ställen där den visar upp sig.
Förutom efter ordklasser är Svartvik & Sagers bok bok upplagd efter fras- och satslära, varför indelning i formlära och syntax i artikeln har skett efter regler i äldre grammatikor. Jag är fullt medveten om att jag sannolikt har råkat lägga material i formläran som borde ha legat i syntaxen, men detta besparade mig en massa arbete och ger åtminstone på mig ett något mindre splittrat intryck. Det står var och en fritt att bättre stuva om materialet så länge inga syftningar bryts.
Mvh --Qlaz 26 februari 2008 kl. 09.42 (CET)
thread_title: Språkvård och fördjupning

message: Inte bara artikeln utan även denna min kommentar till den är lång, men så är också artikeln av en mycket speciell karaktär.
Min del av artikeln bygger, som jag angivit vid "Källor", så gott som helt på Jan Svartvik och Olof Sager: Engelsk universitetetsgrammatik, Liber AB 2007 – men ÄR naturligtvis inte deras grammatik! För att inte bli anklagad för plagiat har jag så gott det lät sig göra, formulerat om det som stod där, vilket inte alltid var så enkelt. När en regel är mycket kortfattad, eller mycket specificerad, är det inte lätt att beskriva den med helt egna ord. Exempelvis "Ordningstal bildas genom att man lägger th till grundtalen" fick här bli: "Man bildar ordningstal genom att lägga th till motsvarande grundtal." Hoppas detta räcker som metod för att inte anses vara plagierat, i annat fall får jag formulera om ytterligare. Men en grammatisk regel är en grammatisk regel. Dels får den inte kunna misstolkas, dels kan ingen enskild författare göra anspråk på den.. Alltnog, till övervägande delen är texten min egen. Även om en del av orden ibland bara är omstuvade har jag också satt in synonymer och andra formuleringar. 
Beträffande de språkliga exemplen är saken annorlunda. Minst 90 procent är helt egna formuleringar, och då menar jag inte att jag bara bytt ut he mot she och is mot was, utan att jag valt nya exempel. (Och jag hoppas ingen misstycker att det förekommer ett stänk av humor i något dussin av dem.) Några fraser är dock så kallade idiomatiska uttryck, och vissa fraser är så karakteristiska att man helt enkelt inte bör utelämna dem, och dem har jag naturligtvis plockat med från Svartvik & Sagers bok. 
Jag skulle mycket gärna se att någon kollade mina exempel mot dem i Engelsk universitetetsgrammatik, eller ännu hellre mot sitt eget vetande, så att någon oberoende kunde komma med ett utlåtande om artikelns halt av vederhäftighet.
Samtliga mina exempel är granskade och slutkollade minst fyra gånger beträffande grammatisk korrekthet och stavning, men trots att jag kallar mig själv "språkvårdare" skulle det intill ytterlighet förvåna mig om där inte likafullt smugit sig in någon handfull slarvfel (artikeln är gansla stor), några tvetydigheter och några rena språkfel. I en artikel av den här typen får det emellertid inte förekomma några fel över huvud taget! Jag vet var min osäkerhet är som störst, så jag hoppas att någon annan snabbt finner de ställen där den visar upp sig.
Förutom efter ordklasser är Svartvik & Sagers bok bok upplagd efter fras- och satslära, varför indelning i formlära och syntax i artikeln har skett efter regler i äldre grammatikor. Jag är fullt medveten om att jag sannolikt har råkat lägga material i formläran som borde ha legat i syntaxen, men detta besparade mig en massa arbete och ger åtminstone på mig ett något mindre splittrat intryck. Det står var och en fritt att bättre stuva om materialet så länge inga syftningar bryts.
Mvh --Qlaz 26 februari 2008 kl. 09.42 (CET)
thread_title: Brasklapp

message: Det här är svenska Wikipedias längsta artikel... Den kanske skulle må bra av att styckas upp i mindre artiklar så att den blir mer överskådlig? /Grillo 25 mars 2008 kl. 22.42 (CET)
replies: text: Bästa sättet för det är nog att flytta ut kapitel till egna artiklar, och lämna kvar en hänvisning och en (ändå ganska omfattande) sammanfattning av kapitlet. Det är ett ganska stort jobb att skriva sådana sammanfattningar, och det bör förmodligen göras av någon som har goda kunskaper inom ämnet. --  boivie  ✎ 3 april 2008 kl. 11.26 (CEST)
thread_title:  Längst 

message: Den här artikeln är ju gigantisk så jag orkar verkligen inte... Men någon borde gå igenom rubrikstorleken. Huvudstorlek för varje stycke bör alltid vara h2, dvs två likamedtecken på varje sida om rubriknamnet, nästa nivå 3 tecken, nästa 4 osv. Varianten med ett likamedtecken används inte i artikelnamnrymden, denna storlek är den som används som rubrik till själva artikeln, dvs i det här fallet "engelsk grammatik". /Grillo 7 augusti 2008 kl. 18.01 (CEST)
thread_title:  Rubrikstorlek 

message: Indefinita pronomen
Obestämda pronomen
4. Var och en, varje, vardera
1. Förenat -every, each.
   •Every other day. (Vareviga dag.) 
Jag har för mig att detta betyder varannan dag och inte vareviga dag.
--Ellisdiamond (diskussion) 24 februari 2015 kl. 20.39 (CET)
replies: text: Jag är benägen att hålla med. Jag hade nog kunnat tänka mig att tolka det som "ungefär varannan dag", "ofta men inte varje eller nästan varje dag". - Tournesol (diskussion) 24 februari 2015 kl. 20.45 (CET)
replies: text: :"Vareviga dag" borde väl bli något i stil med "Each and every day" eller "Every single day". /ℇsquilo 25 februari 2015 kl. 08.55 (CET)
thread_title:  Är inte detta fel? 

message: I texten finnes en hel del variation gällande den plurala formen av "pronomen"; både "pronomina" och nollplural förekommer. Vore det inte bättre att enhetligt ersätta alla plurala former med det mer okontroversiella "pronomina"? Båda fungerar likvärdigt enligt SAOL, men i vissa liknande ord som specimen, abdomen, tentamen, examen, nomen och diktamen fungerar ibland enbart den deklinerade formen i pluralis. Det är likaså även ett sätt att undvika missförstånd mellan singularis och pluralis. Vidar.gustafsson (diskussion) 5 januari 2020 kl. 22.46 (CET)
thread_title:  Pronomen eller pronomina