Diskussion:Liberalteologi

message: Bra artikel! Duktigt gjort, ni som gjorde den! Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 7 augusti 2008 kl. 13.46 (CEST)
thread_title: Bra!

message: Försökte nyansera artikeln lite efter att någon lagt till mall:POV. Återstår det något problem? Mange01 21 december 2008 kl. 15.37 (CET)
replies: text: Man kan fundera litet över den inledande definitionen "som enligt upplysningens ideal strävar mot en odogmatisk hållning till trosfrågorna".

text: Om man ser litet närmare på saken kan liberalteologin drastiskt uttryckt ses, inte som kristendom, utan möjligen en ny religion.

text: Den kristna "dogmen" (har negativ klang) om Jesu offerdöd och uppståndelse - det som lärjungarna inte begrep förrän efteråt - tycks vara det som gör att man efter Jesu död kan tala om kristendom över huvud taget. Jesu undervisning, förkunnelser om kärleken, det dubbla kärleksbudet etc är minst lika (om inte mer!) centralt inom judendomen. Det är således inte innehållet i och tron på de delar av evangelietexterna som behandlar Jesu liv, undervisning, bergspredikan etc som definierar det nya som lades till judisk tro och blev kristendom.

text: Om man kan se tron på skapelsens upprättelse, försoningen, räddningen och uppståndelsen som sann och viss, men endast genom (tack vare) Jesu död och uppståndelse, som det som gör en kristen till kristen och om denna sanning kan erfaras även vid sidan av skriften, kyrkoläror och annat - är då verkligen "dogm" ens något speciellt rättvisande ord?

text: Det är lika intressant som skakande att se konsekvenserna av den nedtoning av betydelsen av nåden som liberalteologin för med sig:

text: Plötsligt är den egna frälsningen allt annat än säker, kanske spelar egna gärningar in, kanske är vissa av dem rent av avgörande och kanske är den nåderika Gudens dom och beslut på den yttersta dagen - på samma gång som han är evig (motsägelse?!) det slutligt avgörande. Kanske når man med säkerhet dit bara genom martyriedöden? Är man då längre kristen? Eller har liberalteologin, sprugen ur "upplysningens ideal", missriktat bara återfört oss till en allra mörkaste medeltid!

text: Mallen är i min mening således fullt på sin plats till dess artikeln behandlar fullt ut (gärna med bättre valda ord och formuleringar) vad detta egentligen är fråga om!

text: anser (men oskyldig till tillägget av mallen)

text: /Johan Söderberg, Täby Kyrkliga Lekmannakår i Svenska Kyrkans Lekmannaförbund: 50 år 2009.

replies: text: :Många tycker nog så, men jag har inte sett någon källa som gör denna jämförelse. Därför föreslår jag att mallen tas bort. Någon däremot? Mange01 17 oktober 2009 kl. 22.38 (CEST)
replies: text: ::Resonemanget till försvar för mallen är intressant. Spontant tänkte jag tvärtom att den fanns där för att liberalteologin betraktades med för negativa glasögon i artikeln. Personligen kunde jag dock bara hitta ett enda ställe där det kan anses vara fallet. En så ingående teologisk argumentation som krävs för att leda ovanstående i bevis eller vederlägga det tror jag inte att detta uppslagsverk är rätta platsen för. Den skulle dessutom leda till att andra ivrigt skulle driva nödvänidigheten av en NPOV-märkning. Jag har inget emot att denna tas bort som artikeln ser ut nu - eller rättare efter de justeringar jag ämnar göra om en stund. Fernbom2 6 november 2009 kl. 07.09 (CET)
thread_title:  Varför är artikelns neutralitet ifrågasatt? 

message: På något vis borde det komma fram i artikeln att det finns två sorter av liberalteologi: 
replies: text: 1. Den klassiska liberalteologin, som beskrivs i första delen av artikeln. Detta är främst en företeelse på 1800-talet och i början av 1900-talet. Handlar om text- och bibelkritik.

text: 2. "Modern" liberalteologi, som beskrivs egentligen i avsnittet om Svenska kyrkan. Här är det fråga om liberal teologi i etisk mening, inte om det som klassiskt uppfattas som liberalteologi. 
--"Cardinalen" 14 januari 2009 kl. 22.01 (CET)
replies: text: : Är inte detta vad som förklaras i avsnitt 5 "Liberalteologi och liberal teologi"? Det är emellertid viktigt att få fram en källa som stödjer denna distinktion. De andra språkversionerna av artikelns verkar inte göra någon sådan distinktion.

text: :Avsnittet om svenska kyrkan beskriver i sin tur två moderna former av liberal teologi, en som handlar om synen på vetenskap och Bibeln (som har likheter med punkt 1) och som i princip anammas av hela svenska kyrkans prästerskap såväl som katolska kyrkan men sällan av frikyrkor, och en som handlar om synen på försoning, andra religioner, mm, och är mer ovanlig. Mange01 17 januari 2009 kl. 19.34 (CET)
replies: text: ::Jo, distinktionen kommer nog fram i det avsnittet, det har du rätt i. Men just därför vore det viktigt att inte ta upp den liberala teologin i en artikel om liberalteologi, utan t.ex. sätta en länk till en annan sida. Jag vet, det blir två artiklar som har jobbigt liknande namn, men för att distinktionen skall bli tydlig, borde det vara så. Folk kallar idag allmänt t.ex. Svenska kyrkans nuvarande linje för "liberalteologi" ehuru det inte är fråga om det. (Förresten så är liberalteologin som jag beskrev i punkt ett vad jag förstått så gott som död sedan I världskriget... Karl Barth var en som protesterade mot den, han har många tenkvärda poänger! :) ) --"Cardinalen" 17 januari 2009 kl. 23.20 (CET)
replies: text: :::Jag gjorde en snabbcheck på fi:Liberaaliteologia, en:Liberal Christianity och de:Liberaltheologie. Ingen av artiklarna tar upp den liberala teologin, utan beskriver uteslutande den liberalteologi som förekom på 1800-talet och i början av 1900-talet. Jag tror jag vågar mig på att flytta avsnittet om liberal teologi i SvK till en egen artikel...? --"Cardinalen" 17 januari 2009 kl. 23.25 (CET)
Jag föreslår att vi tar det lite lugnt med nyskapande av stubbartiklar som riskerar att raderas lite snabbt. Vi bör lösa problemen istället för att flytta dem till nya artiklar. Först och främst behövs det referenser. Förmodligen använder olika författare lite olika terminologi, och då bör artikeln reflektera. Beskrivningen av liberalteologi i SvK är ursprungligen kopierad från motsvarande avsnitt i artikeln om Svenska kyrkan. Om den är felaktig bör den rättas till på båda ställena, och inte flyttas till en tredje artikel. Om begreppet "liberal teologi" vanligtvis har samma betydelse som "liberalteologi" i litteraturen så ska avsnitt 5 raderas eller omarbetas. Om nu många personer blandar ihop liberal teologi och liberalteologi så ska artikeln förtydliga skillnaden, och reda ut hur begreppen inte får användas.
Nedan följer citat ur NE om ämnet. NE säger att liberalteologin i allmän betydelse, men inte i speciell betydelse,  är accepterad inom bl.a. Svenska kyrkan. Liberal teologi med och utan mellanslag verkar användas ibland om den första, ibland den andra betydelsen.

text: liberalteologi

text: liberalteologi, riktningar inom protestantisk teologi som pläderat för ett fritt, av kyrkans dogmer obundet sanningssökande. Romersk-katolska motsvarigheter brukar kallas modernism. På judiskt område utgör den liberala judendomen ett parallellfenomen. I vid mening innebär liberalteologi användning av historisk-kritiska metoder i utforskandet av Bibeln och den kristna läroutvecklingen. I Sverige gjorde särskilt Nathan Söderblom en stor insats för att befästa ett sådant arbetssätt vid de teologiska fakulteterna och få det accepterat inom Svenska kyrkan. Det har numera accepterats även av nyortodoxa riktningar, och den adekvata benämningen är religionsvetenskap. Termen liberalteologi används också mer speciellt om kristen trosreflexion som - med avståndstagande från den traditionella kyrkoläran - ser kristendomens kärna i Jesu förkunnelse av kärleksbudet och av gudsriket (förstått som ett etiskt ideal och mänsklighetens slutmål), av Guds faderskärlek och människosjälens oändliga värde. Mest uppmärksammad som liberalteolog i denna mening är på tyskt område Adolf von Harnack, på svenskt Emanuel Linderholm. I sin strävan att förena en dogmfri kristen tro med idealistisk filosofi och på denna grund bygga upp en kristen kultur har den en föregångare i upplysningsteologin och i 1800-talets religiösa liberalism i Sverige, företrädd av bildade lekmän som Erik Gustaf Geijer, Fredrika Bremer och Viktor Rydberg. En långtgående liberal teologi företräddes av Sveriges religiösa reformförbund och dess tidskrift Religion och Kultur. Den liberala teologin utgör i nutiden ingen profilerad rörelse. Man skiljer mellan mera liberala respektive mera konservativa (ortodoxa, biblicistiska) tendenser. 2009-01-19 Nationalencyklopedin http://www.ne.se/artikel/240835

text: nyprotestantism

text: ... 1700-talets neologi, Schleiermachers religionsteori och olika former av liberal teologi är representativa. 2009-01-19 Nationalencyklopedin http://www.ne.se/artikel/273350
Mange01 19 januari 2009 kl. 15.37 (CET)
replies: text: :Jag tvivlar på att Nationalencyklopedin är en källa som borde användas i detta fall. Det visar sig ofta att encyklopedier som försöker behandla lite allt är otydliga när det kommer till detaljer, vilket mellanrummet ellet avsaknaden av det mellan "liberal" och "teologi" ju i högsta grad är. Men eftersom jag inte har några bättre källor att komma med, låter jag det vara tills jag kanske någon gång förhoppningsvis hittat fram till en sådan. Men hur skall vi förhålla oss till det faktum att Wikipedia på andra språk talar uteslutande om det som jag ovan kallar klassisk liberalteologi? --"Cardinalen" 19 januari 2009 kl. 17.52 (CET)
replies: text: ::Det är sant att WP sällan ger källhänvisningar till NE, och ovanstående var inte avsett som referens. Här kommer exempel på källor som skulle kunna inkluderas:

text: ::"Teologisk modernism uppkom som resultat av den historisk-kritiska revolutionen inom bibelforskningen vid 1800-talets slut. Ibland används också termerna liberalteologi eller religionsvetenskap."  Man måste inte tro nånting – men man måste samtala Ärkebiskop KG Hammars syn på kommunikation och språk. Författare: Kerstin Bergman. Magisteruppsats år 2005 Linköpings universitet.  Samma bok talar också om K-G Hammars "liberalare bibeltolkning".

text: ::"Det är nödvändigt att skilja på äldre och yngre liberalteologi... Den yngre liberalteologin innebar en anpassning av kristendomen till den moderna människans religiösa behov." Kyrkan, nazismen och demokratin: åsiktsbildning kring Svensk kyrklighet 1919-1945 By Lars Gunnarsson, Published by Almqvist & Wiksell International, 1995

text: ::Artikeln skulle kunna beskriva motsatsen till liberal teologi, som är konservativ eller traditionell teologi, och vad som innefattas i den.

text: ::Jag ser nu att avsnittet om liberalteologi är flyttat till artikeln om svenska kyrkan. Det är okej, men jag hade hellre sett att avsnittet utvecklades här, och att avsnitt om liberal teologi inom Missionskyrkan, katolska kyrkan, mm, också las till. En kort hänvisning till KG Hammars liberalteologi skulle också vara relevant här, eftersom den diskuterats så ofta i media. Mange01 20 januari 2009 kl. 14.42 (CET)
replies: text: :::Enligt vad jag läst i SBL om Linderholm, och detsaamma står här, handlade den tidiga liberalteologin inte bara om en förändrad exegetik som kom av förändrad vetenskaplig metod. Linderholm avfärdade redan 1919 treenigheten, Jesu mysterier och uppståndelse, jungfrufödseln med mera, dvs mycket av vad man anser är nödvändiga egenskaper för att en tro ska kallas "kristen" (han ville dessutom bli teocentrisk i stället för kristocentrisk). Liberalteologin under hans tid verkar dock ha haft nationalistiska undertoner eller kanske orsaker. Jag undrar dock överr liberalteologins förhållande till positiv kristendom, som så vitt jag förstår Linderholm sympatiserade med.//--IP 8 februari 2009 kl. 08.47 (CET)
replies: text: ::::Ni har fått en del om bakfoten. Liberalteologi och liberal teologi är synonymer. De används om vartannat, utan några nyansskillnader, i facklitteratur och andra sammanhang. Det tidigaste belägget för distinktionen som jag kunnat hitta är från en webb-diskussion 2004 på pub.skutan.eu. Det är väl därifrån ordet har letat sig in på WP för att slutligen idag ge 291 träffar på Google. Jag skall inte klandra ett försök att göra en distinktion mellan etiska och kunskapsteoretiska frågor, men WP måste hålla sig till etablerat språkbruk. Dessutom är det obekvämt med uttryck som låter förvillande lika.

text: ::::Utgångspunkten i all liberalteologi är att Bibeln inte är Guds ord. Den kan innehålla Guds ord, vittna om Gud eller bli Guds ord till oss i vårt möte med den – men dess ord måste bedömas med externa kriterier såsom förnuftet, erfarenheten, samvetet, den religiösa känslan, tidsandan. Detta får naturligtvis konsekvenser för teologin och det är inte bara exegetiken som utformar resultatet. Upplysningens rationalism satte länge sin prägel på liberalteologin, men senare har den upplevts som torftig och följts av bl.a. existentialism och postmodernism. Det är i den meningen som den gamla liberalteologin är död. I stället har vi en ny hermeneutik som använder traditionella kristna begrepp för att uttrycka något annat än man traditionellt avsett.

text: ::::När liberalteologin tillämpades på etiken ledde det till en allt mer tillåtande hållning, eftersom den filosofiska utvecklingen gått i denna riktning och Bibeln inte längre erbjöd de ramar som den tidigare gjort. Det ligger ingen automatik i att om man är liberal ifråga om bibelsyn måste man vara det också i fråga om etik, men i allmänhet följs de båda dimensionerna åt ganska långt. --Salisbury 3 februari 2010 kl. 21.42 (CET)
thread_title:  Olika slags liberalteologi 

message: Hittade något som verkar vara helt käpprätt:
replies: text: Liberalteologi anses särskilt utbredd i den protestantiska kristna världen, då främst inom nyprotestantismen.
Jag kollade upp länken till nyprotestantism och fann att den omdirigerade till Nyevangelism, som enligt denna artikel är lågkyrkliga och kongregationalistiska. Lågkyrklighet exkluderar vanligen liberalteologi ...
Emellertid sökte jag även på nätet och fann att neoprotestantism betecknade två saker, dels betecknar, för teologiforskare på Balkan och i Rumänien, neoprotestantism alla de "protestanter" som inte tillhörde "frontlinjen", dvs inte lutheraner, inte anglikaner, inte reformerta, inte anabaptister. Dessa "neoprotestanter" är de som är minst benägna att vara "liberalteologiska", det är mycket vanligare bland t.ex. Svenska Kyrkans "bredkyrkliga", även om det finns undantag som Equmeniakyrkan vilka kan anses både neoprotestanter per Balkan-teologer, och som i viss mån "liberalteologiska". 
Den andra betydelsen av neoprotestantism är de anti-liberalteologiska och anti-fundamentalistiska teologerna runt Karl Barth, Emil Brunner med flera. Den sorts 
neoprotestanter är alltså inte liberalteologiska. Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 29 maj 2013 kl. 12.52 (CEST)

text: Förtydligande: jag skapade nyss artikeln Neoprotestantism och ändrade om omdirigeringen av nyprotestantism till denna min nya artikel. Detta sagt för undvikande av eventuell förvirring, om någon skulle följa länkarna i mitt inlägg. Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 29 maj 2013 kl. 12.57 (CEST)
thread_title: Nyprotestantismen?