Diskussion:Potatischips

message: Gillar alla tacos?
Nej, självfallet inte! Ett sådant generaliserande påstående hör inte hemma här. Påståendet att chips ursprungligen åts bara på helger, rimmar inte heller speciellt väl med potatischipsens tidiga historia. Den "osannolika" teorin om "kökserskan" som tappade potatisskal i fritösen har jag också strukit. Den hör inte heller hemma i en encyklopedi. Stigfinnare 5 juli 2008 kl. 13.30 (CEST)
replies: text: Bra att du uppmärksammade det, och konstigt att det har legat kvar rätt länge. xeпus 5 juli 2008 kl. 13.36 (CEST)
thread_title: Gillar alla tacos?

message: Svenska Wikipedia påstår att chips kommer från USA 1853 och först kom till Storbritannien år 1921. Engelska Wikipedia påstår dock att chips först uppfanns i England år 1817. Det påståendet backas dessutom upp av ett citat från en kokbok. Engelska Wikipedia nämner 1853-versionen, men nämner det som en legend. Bör vi/jag göra något åt denna inter-språkiga motsägelse?
- VulpesVulpes42 (diskussion) 15 juli 2017 kl. 11.37 (CEST)
replies: text: Dick Harrison har skrivit följande i SVD:s historieblogg: "Chipsen tillhör 1800-talets mest mytomspunna kulinariska uppfinningar. Det finns gott om skrönor om vem som uppfann dem och började sälja dem, och det är snudd på omöjligt att avgöra huruvida någon av dessa historier rymmer kärnor av sanning.".

text: Wikipedia ska inte ta ställning. Det vanliga när det finns olika teorier är att nämna alla som går att källbelägga med vettig källa och att presentera samtliga som just teorier. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 15 juli 2017 kl. 13.38 (CEST)
replies: text: :Det är lite konstigt i texten nu. Inledningsvis står det vagt att chipsen antagligen dök upp i Storbritannien ungefär samtidigt som i USA, men längre ner står det ganska specificerat att de kom till Storbritannien långt senare. Nog för att alla teorier bör tas i beaktande, men kunde de inte samlas i ett eget stycke så att texten i övrigt blir mindre förvirrande? /O
replies: text: ::Instämmer. Att det inte är genomfört handlar nog mer om att ingen har tagit tag i det än att det finns invändningar. Har du ork och lust kan du göra det själv. Tänk bara på att det blir bra innan du sparar. Om arbetet är omfattande och du är registrerad och inloggad kan du redigera i din sandlåda till att börja med, för att inte riskera att det blir fel, att du inte hinner klart eller att någon annan kommer och redigerar samtidigt. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 12 december 2017 kl. 20.03 (CET)
replies: text: :::Ett annat alternativ är att inte gå in på de historiska detaljerna alls, utan bara eventuellt nämna att det är osäkert. Det tycker jag är lämpligt om det saknas källor eller om källorna är bristfälliga. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 12 december 2017 kl. 20.10 (CET)
thread_title:  Inter-språkliga motsägelser 

message: Avsnittet känns svagt källbelagt. Jämförelsen med råvaran potatis haltar, för chips är inte en råvara utan en produkt som är färdig att konsumera. Det är som att jämföra bröd med vetekorn. En enda kvällstidningsartikeln känns inte tillräckligt. Akrylamid-larmet är för övrigt inte källbelagt alls - blev det en "stor grej" eller var det en övergående panik? - Tournesol (diskussion) 28 september 2020 kl. 09.43 (CEST)
replies: text: Som jag minns Akrylamid-larmet så var det lite av en storm i ett vattenglas. Det fanns inga riktvärden för vilka nivåer av Akrylamid som var farliga i chips, så man jämförde med rikvärdena för vatten istället. Inget fel som ansats att börja forska om saken, men det fastslog ingenting. 62 osv (diskussion) 28 september 2020 kl. 10.01 (CEST)
replies: text: :Både och, skulle jag säga. Det var svenska livsmedelsverket som presenterade en rapport. Det fick ett enormt genomslag, sågades tidigt och med SVD:s ord "blev en prototyp för överdrivna matlarm" efter några veckor. Just potatischips fick bära hundhuvudet med benämningar som "Chipslarm".

text: :(Anekdot: Jag var på stand-up med Johan Glans någon dag efter larmet. Han kom in med en påse chips och mumsade på, först okommenterat och sedan med målande beskrivning om hur det var som att be om en påse instabilt plutonium på pressbyrån och hur den överräcktes med största försiktighet. Jag tror inte det hade funkat alls bara en vecka senare).

text: :Som exempel på överdrivet matlarm har det definitvt överlevt förbi den omedelbara och snabbt övergående paniken. Dessutom har livsmedelsverket fått viss upprättelse idet tysta och det läggs viss press på tillverkare att minska halterna. Det har skett mer i skymundan.

text: :Jag har utvecklat lite, med källor.--LittleGun (diskussion) 28 september 2020 kl. 10.21 (CEST)
replies: text: ::Här en tidig artikel i Dagens Medicin, som ändå visar att det var mer än ett hugskott, och redan noterat att larmet mött kritik:--LittleGun (diskussion) 28 september 2020 kl. 14.37 (CEST)
replies: text: :::Oavsett källan i artikeln utfördes studien av SIK (Institutet för Livsmedel och Bioteknik), så det är ingen bluff. Ett kilo är dessutom alltid ett kilo, oavsett om det är en råvara eller en förädlad produkt. Konsumenter konsumerar både råvaror och färdiga produkter. Sedan kan ju vem som helst räkna ut att det går flera stora påsar chips på ett kilo, medan ett kilo potatis är en liten påse. 50 gram chips motsvarar alltså utsläppen från 1 kg potatis. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 28 september 2020 kl. 16.33 (CEST)
Jämförelser kan vara haltande utan att vara bluffar. Om man jämför hur mycket det kostar att åka tunnelbana mellan Sergels torg och Hötorget på enkelbiljett och att åka taxi samma sträcka framstår inte taxi som farligt mycket dyrare än att åka tunnelbana. Väljer man att åka från Norsborg till Mörby centrum i rusningstrafik blir det sannolikt tjugo gånger dyrare. - Tournesol (diskussion) 28 september 2020 kl. 16.46 (CEST)

text: Jag är nöjd stycket om Acrylamid nu. Men jag instämmer i kritiken om jämförelsen med potatis. Det må vara sant, men är ändå inte en relevant jämförelse. Fredagsmyser gör man sällan sittande i päralandet gnagande på en rå potatis! Jag erkänner, det finns bilder där jag sitter i farfars päraåker och gör just det, men det tillhör knappast normen. 62 osv (diskussion) 28 september 2020 kl. 17.09 (CEST)

text: Jämförelsen säger ändå något om miljökostnaden för förädlingen, och det finns det kanske en poäng i, även om rå pottis inte är ett alternativ. Liksom CO2 utsläppen för taxiresan kontra tunnelbaneåkande eller promenad skulle kunna göra. LittleGun (diskussion) 28 september 2020 kl. 17.19 (CEST)

text: Vad gäller akrylamid och liknande larm om gifter i livsmedel är det inte undersökningen eller resultatet överdrivet i sig, men det handlar om gränsvärden som ofta feltolkas av läsare och konsumenter. Många läser rubriker som "höga halter av det giftiga ämnet i vanliga chips" (och får för sig att det är livsfarligt att äta chips), men inte det finstilta eller undersökningarna i sig. Dessa gränsvärden är alltid medvetet lågt satta. Det är också stor skillnad på något förhöjda värden och extremt förhöjda. Ibland saknas det också tillförlitlig forskning på människor och då görs det en bedömning utifrån vad som finns. Överstigna gränsvärden innebär bara en ökad risk. Det är ofta individuellt hur man reagerar. Några kan påverkas och andra inte alls. När det är farligt rent generellt att konsumera en produkt ska det finnas en varning på paketet eller så ska den stoppas och beläggas med säljförbud. De utgår från normalkonsumtion. Det vill säga hur mycket man normalt konsumerar och på vilket sätt det är tänkt att konsumeras. Ett ämne kan vara giftigt att andas in exempelvis vid förbränning eller att förtära i omänskligt höga doser men anses ofarligt att förtära i normala mängder. Gifter får vi i oss hela tiden i låga doser, men kroppen har ett reningssystem, så i de flesta fall märker vi inte av det. Riskerna uppstår när kroppen inte kan hantera det eller när kroppen inte klarar av att göra sig av med det tillräckligt snabbt och det lagras på hög. Det finns många livsmedel i butikerna som är giftiga i höga doser, som muskot och lakrits, men där det inte bedöms vara farligt för normalkonsumenter. Akrylamid-larmen är egentligen mer som en varning till tillverkarna att det går åt fel håll, så att de kan se över tillverkningen. Och sådana tester görs ibland, men det är förmodligen mest vid förhöjda halter som media tycker att det är intressant att rapportera om. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 28 september 2020 kl. 18.13 (CEST)
replies: text: :Man kanske kan lägga till mer om undersökningen om det är otydligt. Det var en omfattande undersökning, inte just potatis kontra chips. Andra förlorare var fläsk och skumgodis, minns jag. Syftet är väl just att konsumenterna ska få en generell uppfattning, inte att de ska börja lägga rå potatis i chipsskålen. Livsmedelsverket kommenterade också i källan. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 28 september 2020 kl. 18.33 (CEST)
replies: text: ::Jag är förvånad att det är ovanligt med miljö och klimat i livsmedelsrelaterade artiklar, trots att det är uppmärksammat och går att belägga. Däremot står det om miljö i artiklar om plast, flygplan och annat. I flygplansartikeln används benämningen "miljöbov" med hänvisning till icke namngiven statistik och utan källa. Sådana luddiga hänvisningar bör aldrig förekomma på Wikipedia, inte ens om det är omtalat i media. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 28 september 2020 kl. 19.13 (CEST)
thread_title: Klimat- och hälsopåverkan