Diskussion:Jöns

message: Jöns som kvinnonamn är nog missvisande. Misstänker att det är fråga om "gårdsnamn" (men myndigheterna lyckas inte särskilja dessa utan räknar dem som förnamn - enligt många av oss i Dalarna är detta diskriminerande lagstiftning). Eftersom "Jöns" slutar på "s" synns det ju inte tydligt om det är genitiv eller inte. I området i Dalarna där jag bor finns på motsvarande sätt kvinnor som heter sådant som "Matts Karin Eriksson". Även kvinnonamn förekommer som gårdsnamn. I Floda socken kommer jag just nu att tänka på "Karis", "Saras" och "Ingrids", men eftersom det väl inte finns några kvinnonamn som slutar på -s, så blir de inte identiska med förnamnet. En man kan av detta skäl således heta "Saras Erkä" (Erik), men förståss inte "Sara Erik". Många av dessa namn används inofficiellt, men när de en gång gjorts om till efternamn, så medger inte myndigheten att de återtas som "förnamn". Taxelson 1 mars 2008 kl. 16.30 (CET)
replies: text: Det har du förstås rätt i; jag lägger till lite om det. Finns det någon artikel om namnskicket som du känner till som vi kan länka till? Jorva 1 mars 2008 kl. 17.35 (CET)
replies: text: : Jag kollade på kombinationen "Jöns Anna" på birthday.se: Samtliga hade Jöns först i namnet och av 10 träffar var 9 boende inom Dalarna, så jag lade till detta i artikeln. Och jag skrev en artikel om gårdsnamn själv, eftersom jag inte hittade någon. :-) Har du lust att kolla den så att den stämmer? Du kan gärna också byta ut namnexemplen mot mer typiska. Jorva 1 mars 2008 kl. 18.10 (CET)
replies: text: ::Bra. Angående Gårdsnamn: Jag försökte nyansera och exemplifiera beträffande namnskicket i de delar av Dalarna jag kan (nedre västerdal, främst). Jag tror att det är generaliserbart, men mönstret är säkert inte lika produktivt på alla ställen och har säkert "stelnat" olika mycket på olika håll. Jag ersatte dina exempelnamn med sådana som under 1700 och 1800-talet var vanligt förekommande i den aktuella samhällsklassen och bygden - "fina namn" började väl användas tidigare i områden med ståndsmiljöer, men det var ju inte i sådana områden som gårdsnamnskicket var starkt. Mitt problem när det gäller detta ämne - som så många andra är jag rädd - är att jag ofta har svårt med källbeläggandet. Det mesta av det jag lagt till är ju sådant som känns ganska självklart för den som är inkulturerad på en sådan ort, men jag har alltså inte någon koll på litteraturläget. Ska fundera på vad jag kan komma på, men det är kanske en del som med fördel också kan tas bort. Annars kan du väl markera sådant du tycker kan behöva beläggas, och skriva om/stryka där det behövs. Tack Taxelson 1 mars 2008 kl. 20.51 (CET)
replies: text: :::Tar bort Namnet är upphov till uttryck som "dummerjöns", "pellejöns" och "jönsig", vilket kan ha påverkat dess popularitet negativt. Jag anser det vara djupt kränkande för de personer som bär det namnet. Sen namnet Jöns, var är det vanligt, har ni kollat det noga verkligen?Ka17rl21 15 maj 2009 kl. 11.51 (CEST)
replies: text: ::::Det är inte problemet, utan i så fall att källa för det saknas, och att det kan vara en smula spekulativt. Taxelson 16 maj 2009 kl. 19.02 (CEST)
replies: text: :::::Ka17rl21's redigering i artikeln och diskussionen är två i raden av demonstrativa inlägg som användaren har gjort i artiklar som jag har startat. Orsaken till detta är att jag har väckt användarens misshag genom att ifrågasätta en serie kategoriseringar som användaren gjort. Men jag lägger till SAOB som källa på det eftersom det faktiskt är intressant. Jorva 16 maj 2009 kl. 19.47 (CEST)

message: Pejorativ-avsnittet avslutas med "Jämför Laura". Varför det? //Knuckles...wha? 30 augusti 2011 kl. 08.07 (CEST)
thread_title:  Jämför Laura?