lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Slaget om Atlanten

message: Den här artikeln slutar ju mitt i en mening och säger absolut ingenting! Hade den inte varit så gammal hade jag raderat den direkt! Anmäler till WP:SSBR. /Grillo 24 januari 2005 kl.16.58 (CET)

message: Jag skulle vilja skriva om "fär flygplanen kund landa vilket" till "så att flygplan kunde landa på dem, vilket". Det är väl nåt sånt som avses, gissar jag? R. Henrik Nilsson (diskussion) 1 november 2023 kl. 11.20 (CET)
replies: text: Jag tror att "där flygplanen kunde landa vilket" var det som avsågs, men det kanske inte är det tydligaste sättet att formulera innehållet. //Essin (diskussion) 1 november 2023 kl. 11.28 (CET)
thread_title:  "fär flygplanen kund landa vilket" > "så att flygplan kunde landa på dem, vilket" ?
Malldiskussion:Rundresa

message: Man kanske kan göra den lite mer diskret? Förslag; 
Detta är en station i "Jorden runt på 80 steg" - Wikipedia önskar "trevlig resa!" -
Föregående station var       Nästa station är
Börja om!
/Elinnea 24 januari 2005 kl.22.05 (CET)

message: Jag tänkte sätta följande mall på olika sidor i svenska Wikipedia.
Tanken är att göra det lite roligare för dem som är bara tillfällig här. Runtgången skulle ungefär följa resan i boken "Jorden runt på 80 dagar" från Jules Verne men den kan också stanna på artiklar som handlar mer om nutiden. Nu har jag inte riktig koll på boken och behöver lite upplysning om mallen är önskat och var jag kan sätta mallen. Men det ska vara artiklar med bra text – inga stubbar.
Fylla gärna på listan!
# Jorden runt på 80 dagar (just nu stubb)
# London
# Paris
# Orientexpressen (just nu stubb)
# Egypten
...
? Elefant
...
? Hongkong
? Japan
...
80. Tidszon (just nu stubb)
En liknande runtgång finns på danska Wikipedia (Skabelon:Minibus), men där går resan genom speciella ämnen.
Nordelch 24 januari 2005 kl.20.58 (CET)
replies: text: Bra initiativ! Däremot fanns det lite stavfel i mallen, jag åtgärdar dem. /Grillo 24 januari 2005 kl.21.04 (CET)
replies: text: : Instämmer, men namnet bör vara :Mall:Rundresa i Sverige --RomanNose 24 januari 2005 kl.21.14 (CET)
Jag är tveksam till om det är värt att lägga till mer informationsbrus till så många artiklar för en mindre reklameffekt. Nog är de vanliga länkarna tillräckligt stimulerande för att en besökare ska ledas vidare och sugas in Wikipedias magi? Men i vilket fall bör nog texten i rutan justeras för att vara projektneutral, se vidare :en:Wikipedia:Avoid_self-references. // E23 24 januari 2005 kl.21.24 (CET)
thread_title: [[:Mall:Rundresa]]

message: Lixer ✎ ✔ 28 juli 2013 kl. 20.04 (CEST)
thread_title:  Vad används denna mall till?
Diskussion:Atlantis

message: Södra delen av Nordsjön är utsatt för landsänkning, (motsatsen till landhöjningen)¹. Hela området mellan Jyllands nordspets och över till södra England, i höjd med Hull ungefär, var efter den senaste istiden torrlagt. Det var alltså fullt möjligt att gå torrskodd från London² i England till Lund i Skåne (från den ena lunden till den andra =). Sedan har landet pö om pö sjunkit ned i havet. Dogger bank bör ha varigt en ö fortfarande på bronsåldern och vissa av dom högsta punkterna på undervattensåsarna som ligger utanför the Wash öster om England var troligen synliga en bit in i den tidiga medeltiden. Mista djup där är idag 2,3 meter och det på en plats ca 5 mil från kusten. Numera finns det inte en enda ö i hela området, snacka om det försvunna landet!
*¹ Landhöjningen/landsäkningen beror troligen inte på nedisningen, som geologerna antagigt allt sedan 1800-talet, utan på plattektoniken (som blev känd först på 1950-talet). Afrika trycker på söderifrån och därmed bildas Alperna, mellaneuropa trycks ned (lansäkning) och nordeuropa stiger upp (landhöjning).
*² Av fornnordiska lunden, engelskt uttal "lun-dun", "låån-dånn" är tokigt svenskt uttal, (lite OT men en intressant iaktagelse, eller hur =).
// Solkoll 24 januari 2005 kl.22.11 (CET)
replies: text: :::: Urlöjliga rubriker i denna artikel. Bort med uttropstecken och rubriker som "Snillen spekulerar". J. Th. 2006-06-21
Man ser ju på kontinenterna hur de suttit ihop och om Atlantis passat in i Atlanten. Varför fattade man inte det år 1970?

text: Svaret är nog att så gott som alla fattade det 1970, även bland Atlantisteoretiker. De flesta teorier om en verklig förebild till Platons Atlantis går ut på att Atlantis skulle varit ett mindre örike eller kustområde som någon gång översvämmats - till exempel Kreta. Att det skulle varit en hel kontinent mitt i Atlanten fanns det folk som trodde på 1800-talet, och eftersom det är en väldigt spektakulär teori är det kanske inte så konstigt att den satt sina spår i populärkulturen. mvh --Mimarob 4 oktober 2008 kl. 20.40 (CEST)
Vad jag ser det som så måste atlantis ha legat precis vid kap verde bäckenet. Jag tror att ön Azore och kap verde är öar tillhörande atlantis. Sök på atlantis och kolla själv vart det ligger. ( Disskution )
thread_title: Atlantis a la [[Användare:Solkoll|Solkoll]]:

message: en invändning mot att Kreta skulle kunna ha varit Atlantis är vad jag har hört att det enligt Platons berättelse fanns elefanter på ön, vilket ej skulle ha funnits på Kreta. Nu har man dock hittat en djupfrusen mini mammut som tros ha varit en egen ras av mycket små mammutar. Med andra ord så har det funnits elefanter på ön.
thread_title:  Elefanter på Kreta
Diskussion:Kirunapartiet

message: Finns någon källa till påståendet att de skulle vara ett socialdemokratiskt parti? De kan säkert ha medlemmar som är sossar, precis som de har medlemmar som är högerextremister, men att hela partiet skulle ha en socialdemokratisk inriktning låter skumt, om än inte helt osannolikt med tanke på hur skumma de är =) Muneyama 26 januari 2005 kl.03.58 (CET)
Diskussion:Knallgas

message: Ska det verkligen vara "volymdelar"? --Ean 26 januari 2005 kl.11.52 (CET)
replies: text: Ja, volymen av en (ideal) gas är direkt proportionell mot substansmängden enl. allmänna gaslagen. Avvikelserna är försumbara i de flesta sammanhang (vid rumstemperatur och -tryck åtminstone). \Mike 26 januari 2005 kl.13.03 (CET)
replies: text: :Då har man lärt sig något idag också. Man tackar! --Ean 26 januari 2005 kl.13.18 (CET)
replies: text: ::Ingen orsak. :)  \M
thread_title: Volymdelar (2005)
Diskussion:Pingviner

message: Det senaste tillägget från idag cirka 13.00 var kopierat direkt från http://www.djurskydd.org/a0201pingviner.html. Rullar därför tillbaka artikeln jordgubbe 26 januari 2005 kl.13.10 (CET)

message: Jag skulle vilja veta hur pingviner sover! :) –dMoberg 13 april 2008 kl. 12.34 (CEST)
replies: text: Jag föreslår att du ställer denna på fråga på Wikipedia:Faktafrågor istället. Leo Johannes 13 april 2008 kl. 20.17 (CEST)
replies: text: :Okej! –dMoberg 13 april 2008 kl. 20.58 (CEST)
replies: text: ::Övergripande svar om fåglars sömn finns här: Sömn_hos_djur#S.C3.B6mn_hos_f.C3.A5glar. --AHA 10 april 2010 kl. 23.02 (CEST)
thread_title: Sover de?

message: har pingviner tänder?
replies: text: Jag föreslår att du ställer denna på fråga på Wikipedia:Faktafrågor istället. 79.138.209.220 10 april 2010 kl. 11.45 (CEST)
replies: text: :Fåglar har inte tänder. Däremot har vissa grupper, exempelvis gäss, små taggar på insidan av näbben som påminner om tänder. Pingviner saknar även sådana "taggar" och de sväljer sitt byte helt. --AHA 10 april 2010 kl. 23.00 (CEST)
thread_title:  Har de tänder? 
Diskussion:Paul Petter Waldenström

message: Användare:Tubaist konstaterade i januari 2005 att P.P. Waldenström var en dublettartikel för denna. Sedan dess har P.P. ersatts med en redirect till den nu föreliggande artikeln Paul Peter Waldenström. Herr Waldenström kan tjäna som typexempel på förvirringen mellan olika namnformer. Första upplagan av Nordisk familjebok kallar honom Paul Peter Waldenström (1893), medan uggleupplagan kallar honom Paul Petter (1921). Många källor använder enbart initialerna P.P. (motsvarande H C Andersen, H G Wells eller T S Eliot) och då uppstår frågan om detta bör skrivas med punkter (P.P.), med mellanslag (P P) eller med båda (P. P.). Nationalencyklopedin kallar honom "P P Waldenström", medan Libris skriver Paul Peter Waldenström. Ibland kallas han P. Waldenström med bara ett P. Hans egna memoarer utgavs med stavningen Paul Peter Waldenströms minnesanteckningar (1928), men det kan ju vara ett uttryck för utgivarens Bernhard Nyréns vilja, snarare än herr Waldenströms egen. Uppenbarligen kallades han Palle av sina skolkamrater liksom i hemmet. Med detta vill jag inte lägga fram någon egen teori för hur namnet borde stavas, bara upplysa om att förvirring råder. --LA2 13 april 2005 kl.19.26 (CEST)
Teol. dr. Rune W. Dahlén vid Teologiska Högskolan, Stockholm, har kontrollerat stavningen i födelseboken, och där stavas det "Paul Petter". Vid den här tiden var man ju inte så noga med hur namn stavades, men om någon stavning skall anses mer korrekt än någon annan är det alltså den med två t. Cajo 3 april 2006 kl.01.14 (CEST)

message: Väldigt ytligt vad det var som ledde Waldenström till en personlig kris, hur detta ledde till att hävda en soteriologi som skilde sig från (dåvarande) svenska kyrkans, och hur fanken (!!), rent ut sagt, det kommer sig att missionskyrkan har både liberalteologiska och neolutheranska drag. Svårt att förena, normalt sett tycker jag, men missionskyrkan kanske har någon speciell poäng (?)... Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 13 september 2008 kl. 10.18 (CEST)
replies: text: Nä, jag tar tillbaka det, om man läser texten ett par gånger, så står det antytt. Men det kan i alla fall evolveras mer kring hur hans subjektiva frälsningslära skar sig gentemot svenska kyrkans dåvarande objektiva. För mig personligen, finns inte denna konflikt mellan subjektivitet och objektivitet. Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 13 september 2008 kl. 10.24 (CEST)
thread_title: Teologi?
Diskussion:Lista över biskopar i Skara stift

message: Tittar man pa historiken ser man att artikeln otvetydigt ökat i uppgiftsantal, men tappat i överskadlighet, samt har de nya uppgifterna inte länkats, och de länkar jag förut gjort avlägsnats. Siste redigerare är Lamré? Jag saknar själv uppgifter om de nuvarande personerna.Dan Koehl 7 november 2004 kl.12.59 (CET)
Se nu bättre ut, tar bort kvalitetskontrollen Dan Koehl 9 april 2005 kl.15.51 (CEST)

message: Artikeln nämner att det förekommer avvikelser. Vilka andra uppgifter förekommer, och hur väger de olika uppgifterna mot varnadra?//--IP 24 september 2005 kl.08.45 (CEST)
thread_title:  Avvikelser 

message: Jag sökte efter källan i libris för att skriva in när den angivna längden är från, men får ingen träff på den titel som anges, Skara stads historia, och med sökning på författaren och Skara, två titlar som inte stämmer alls med vad som står här.//--IP 25 september 2005 kl.10.03 (CEST)
'Skara stads historia del I' är tydligen en samlingsvolym med flera författare varav Hilding Johansson är en. Utgiven av Skara historiekommitté.  Tryckt 1986. 831 sidor. Uppgiften kommer från nättidningen Rötters litteraturdatabas. Enligt Libris finns det också ett särtryck 'Skara som stiftstad' med samma utgivningsår och Hilding Johansson och Ragnar Sigsjö som medförfattare. Hoppas uppgifterna är till hjälp. Julius Agrippa 25 september 2005 kl.11.29 (CEST)
thread_title:  Källan
Diskussion:Pardans

message: För mig är styrdans en nedsättande benämning på den typ av foxtrot som folk dansar när de är fulla. Habj 26 januari 2005 kl.20.16 (CET)

message: Kanske man inte behöver ha själva listan på den här artikeln, utan ha den separat? --Mats33 13 oktober 2011 kl. 22.33 (CEST)
thread_title:  Flytta listan till Lista över pardanser?
Diskussion:Katie Rolfsen

message: Uppgifterna om Katie Rolfsen födelsedatum varierar enligt boken Norsk film gjennem 40 år är hon född 16 november 1902. .--Janee 26 januari 2005 kl.21.33 (CET)

message: Är det någon som vet var Katie Rolfsen är begravd? Frökennostalgi (disk) 31 mars 2013 kl. 12.10 (CEST)
thread_title:  Var är Katie Rolfsen begravd?
Diskussion:Albaniens historia/Arkivett

message: Att formuleringarna behöver förbättras är uppenbart. Lite propaganda finns också här och där. Hur det är med fakta vet jag inte. --Etxrge 21 januari 2005 kl.18.55 (CET)
replies: text: Jag har använd mig av boken "Örnarnas land"- ett folk i Europa, skriven av Peter Dalholff Nielsen, och utgiven år 1995. Kan du citatera det meningar som du tycker är propaganda, jag är ju inte lika bra på svenska som på albanska, engelska, grekiska och serbiska, därför har jag svårt med formuleringen. --Albanau 21 januari 2005 kl.19.47 (CET)
replies: text: :Om du använt angivna bok så får vi hoppas att du inte kränkt Nielsens upphovsrätt. Är det citat, som du skriver, så borde det även anges. I annat fall är det ju plagiat. // Rudolf 1922 21 januari 2005 kl.19.52 (CET)
replies: text: ::Jag väljer ut och återger det viktiga (i något kapitel) och försöker uttrycka med mina egna ord. --Albanau 21 januari 2005 kl.19.57 (CET)

text: :Jag tar tillbaka kritiken om propaganda. --Etxrge 22 januari 2005 kl.23.01 (CET)

message: Jag strök texten " på samma sätt som irländare gick i brittiske kungens tjänst för att sedan bli avrättade som upprorsmän. Albanen Ali Pasha blev bl a mördad." Jag förstod inte riktigt sammanhanget. Lägg gärna till Ali Pasha, men förklara i så fall något utförligare.Xauxa 23 januari 2005 kl.02.20 (CET)
replies: text: Jag återställde på samma sätt som irländare gick i brittiske kungens tjänst för att sedan bli avrättade som upprorsmän. Det är viktig att den finns kvar för det var vad som hände ofta i den turkiska Albanien. --Albanau 23 januari 2005 kl.11.03 (CET)
replies: text: :Tyvärr är det fler än Xauca som har svårt att överhuvud få något sammanhang i de sanslöst chauvinistiska tirader du gör dig skyldig till, användare Albanau. Formuleringen om irländare och albaner är inte bara i sak oriktig, som den är en kränkning av den brittiska historien. // Rudolf 1922 23 januari 2005 kl.12.06 (CET)
thread_title:  Liten nedstrykning av texten i avsnittet Albanien under Turkiet
Diskussion:Patrik (helgon)

message: Enligt den engelska artikeln dog Patrick antingen 462, 492 eller 493. 462 är väl rimligast, men artikeln anger ju inget av dessa alternativ... /Grillo 27 januari 2005 kl.01.30 (CET)
Jag vill ställa frågan om inte sidan skulle hetat Patrik istället för Patrick. Namnet sankt Patrik är etablerat sen länge i Sverige, från den tiden då de flesta utländska namn översattes till svenska motsvarigheter, tex. Håkon blev Håkan, John/Sean/Jean/med flera blev Johannes/Johan/Jonas, James blev Jakob. Även utländska ortnamn översattes, tex. Lissabon, Manilla, Köpenhamn, Ostende, Bryssel. Nu har man frångått detta under de senaste decennierna, och folk känner bara till de vanligaste översättningarna. Jag vet inte om det är bra eller dåligt.
Sen vet jag inte med vilken rätt man ska använda den engelska stavningen Patrick, är det för att majoriteten på Irland idag är engelsspråkig? Ingen av de nutida stavningarna (Patrick/Pádraig/Patrik) användes för st Patrik när han levde, möjligen det latinska Patricius, som väl betyder landsfader och lika gärna kan ha varit en titel för honom.   /Mvh  Mi Cro 070731 - oinloggad
replies: text: De flesta övriga helgon med ett försvenskat namn (t ex Sankt Göran, Clotilda och Katarina av Siena) har artikelnnamnet med den svenska stavningen, så mitt förslag är "Sankt Patrik". /Mikael Lindmark 31 juli 2007 kl. 16.35 (CEST)
replies: text: :Instämmer. --Isthmus (disk) 29 mars 2012 kl. 01.17 (CEST)

message: Andra stycket under rubriken Missionsarbete tycker jag är lite rörigt. "Han" i styckets första mening avser uppenbarligen Patrick, lika uppenbart är att "han" i styckets andra mening inte avser Patrick. Hur är det med de följande meningarna? Hyperboré (diskussion) 28 februari 2022 kl. 22.23 (CET)
thread_title: Missionsarbete

message: Vad är det för fel med att lägga in på sidan att Sankt Patrik firas den 16 april i Sverige? Vet inte folk redan det? Kan inte folk läsa i sin almanacka och se att det står "Patrik" på den 16 april? DG (diskussion) 23 april 2024 kl. 08.02 (CEST)
replies: text: Den här artikeln handlar om helgonet och hans helgondag. För namnsdagen finns artikeln Patrik. Slånbär (diskussion) 23 april 2024 kl. 10.49 (CEST)
replies: text: :Namnsdag och helgondag är i grunden samma sak. Helgondagen i Sverige är namnsdagen. DG (diskussion) 2 maj 2024 kl. 09.37 (CEST)
replies: text: ::Jag beklagar, men detta har du fått om bakfoten. Romersk-katolska kyrkan i Sverige firar (enligt Ordo) sankt Patrick den 17 mars, inte den 16 april. Vi skiljer på helgondag och namnsdag. Har du någon trovärdig källa på att helgonet firas den 16 april? Slånbär (diskussion) 2 maj 2024 kl. 11.09 (CEST)
thread_title:  Minnesdag
Diskussion:Kikare

message: Heter det biokulär eller binokulär? Jag kommer ju aldrig ihåg det... :/ \Mike 27 januari 2005 kl.16.02 (CET)
replies: text: Binokulär heter det, men kikare finns även i monokulära varianter.
--Janee 27 januari 2005 kl.16.05 (CET)
replies: text: :Utvecklade artikeln en del, delvis hämtat från :en:binoculars. Skulle du möjligen kunna kolla så jag inte har gjort bort mig någonstans? \Mike
Hej, Bi = 2
Hasse A 27 januari 2005 kl.17.21 (CET)

text: Nä, det förklarar ingenting, eftersom det då lika gärna kunnat heta "biokulär". Saken är att det är latin (bini = "två i sänder"), inte grekiska (bi = "två"). Oculum är latin ("öga" vad annars!), så då är det sannolikt fråga om bini. Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 20 mars 2008 kl. 21.15 (CET)

message: "Binoculars" översätts till "fältkikare" eller möjligen "teaterkikare". "Kikare" kan lika gärna syfta på bildvändande gamla sjörövarkikare med endast en tub och ett linssystem, men det är inte några "binoculars". Vi får leva med att "binoculars" inte motsvaras av ett enda svenskt ord, men vad mig anbelangar så är en "teaterkikare" en EPA-fältkikare, och vi kan lika gärna döpa om artikeln till "fältkikare". Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 20 mars 2008 kl. 21.11 (CET)
thread_title: Artikeln handlar om fältkikare

message: Vem var det som uppfann den första kikaren? var det inte galileo galilei? så min fråga är NÄR han uppfann den / Elvira
replies: text: :en:Hans Lippershey, 1608. /Pieter Kuiper 26 augusti 2008 kl. 20.53 (CEST)
Galilei uppfann den galileiska konfigurationen av kikare (nu i teaterkikare) år 1609/Sarcyn 22 september 2008 kl. 20.30 (CEST)
thread_title: Uppfinnaren

message: Tänker fortsätta med artikeln, med beskrivning av andra typer av prismor, med diskussion om betydelsen av frontlinsens storlek och läget av utträdespuillen, om elektroniska nattkikare med elektronisk bildförstärkning och känslighet i IR och falska färger/ Sarcyn 22 september 2008 kl. 20.21 (CEST)
thread_title: Framöver
Portaldiskussion:Indiska halvön

message: ''Layouten lånad från franska wikipedias projekt om Indien - vive la France''

message: Snyggt och informativt! / Elinnea 27 januari 2005 kl.16.06 (CET)
replies: text: Tyskar och fransoser har en väldig massa portaler för att underlätta navigering. Kanske borde svenska wikipedia också ha det.

text: Layouten till denna portal har fr:utilisateur:Nataraja gjort för franska wikipedia. // Rudolf 1922 27 januari 2005 kl.16.14 (CET)
replies: text: :Tycker verkligen sådana här portaler bör finnas för de flesta geografiska områden, och att det finns länkar till dem från förstasidan, eller möjligen en länk till en lista över samtliga portaler. Kanske bör finnas ett projekt om detta? /Grillo 27 januari 2005 kl.20.38 (CET)
replies: text: ::Jag täkte samma sak igår, Grillo. Men om man startar "projekt" har jag känslan av att en stor del av arbetstiden går åt för byråkrati. Kan vi inte göra så att den som ser att det blivit mycket material på ett visst område ritar ihop en portal för att underlätta navigering? // Rudolf 1922 27 januari 2005 kl.20.54 (CET)

message: Portalen ser snygg ut, men många av länkarna är inaktuella genom senare bearbetningar och urvalet av länkar känns godtyckligt. Jag var inte med i WP på den tiden när man skapade portaler som denna, och undrar om de inte nu är överspelade i och med att det finns välfyllda kategorier. Att föra den diskussionen på ett principplan leder nog för långt - så jag nöjer mig med att fråga vilken funktion denna portal fyller. OM den ska vara kvar så behöver den bearbetas. Chandra Varena (diskussion) 6 augusti 2023 kl. 18.35 (CEST)
replies: text: Den har 15 sidvisningar de senaste 30 dagarna. Det är inte mycket. Jag tror att portalerna tillhör historien. I dag söker de flesta via Google och hittar ”rätt” Wikipedia-artikel den vägen. Kitayama (diskussion) 6 augusti 2023 kl. 18.42 (CEST)
replies: text: :@Kitayama Tack för museimärkningen! Jag föreslår att vi också tar bort alla länkar som leder till portalen. Går det att göra med någon sorts bot? Chandra Varena (diskussion) 31 december 2023 kl. 13.38 (CET)
replies: text: ::@Chandra Varena Länkarna ligger nog i mallar så det räcker med att uppdatera mallarna. Det tar sedan en stund innan länkarna försvinner. Kitayama (diskussion) 31 december 2023 kl. 13.40 (CET)
thread_title:  Vilken funktion fyller denna portal?
Diskussion:Samson & Sally

message: Samson och Sally, dansk film från 1984, gjord av Jannik Hastrup. 
Samson och Sally handlar om en vit val som lever i en flock på omkring nio valar. Samson och hans mor, Rebecka, gör en dag en resa till ett gammalt vrak och träffar då valflickan Sally som kom bort ifrån sin flock när valfångarna (järdjuren) attackerade hennes flock. Valungarna blir snabbt bästisar och är med om många äventyr i dom stora oceanerna. 
Tillägg: Samson är vit som den legendariska vita valen Moby Dick och vill gärna finna honom. Samsons mor berättar dessutom om Moby Dick för Samson och Sally. 
Kritik: Samson och Sally är en mycket bra film, men den borde inte vara till för barn som är 7 år gamla. Samson och Sally är nämligen en mörk och hemsk film. Många scener kan vara otäcka och allt som allt finns det fyra otäcka scener. Den första är när Samsons mor berättar om Moby Dick och man får se när Moby Dick blir harpunerad. Den andra är när Samson och Sally blir jagade av späckhuggare. Den tredje är när man får se en valkvinna i Samsons flock dö i en oljefläck. Denna händelse är mycket deprimerande och fruktansvärd. Den fjärde är när Samsons mor blir dödad av en valfångare. Givetvis är filmen den bästa som någonsin gjorts och liknar inte alls Disneys filmer. Ritstilen och ljudeffekterna är perfekta, men alla problem Samson försöker lösa förblir olösta i slutet. Man kan inte fly från den hopplösa och deprimerande tonen i filmen.
Figurerna i filmen: Samson, Sally, Måge, Rebecka (Samsons mor), Herman (Samsons far), kapten Atoff, kapten Ahab, Moby Dick, bardvalen Afleck, delfinen Kristina, sköldpaddan Oma, jättebläckfisken Tom, Starbuck (förstestyrman på Ahabs båt Pquod), andrstyrman Stubb, tredjestyrman Flask, Feddalah och valkvinnan Sjöblomst (den valen som dör i oljefläcken).
replies: text: Varför skriver du detta här? /Grillo 27 januari 2005 kl.17.26 (CET)

message: Om ni undrar om de svenska rösterna tittade jag på filmen och märkte det som står i eftertexterna: http://www.youtube.com/watch?v=XyZ7dG2f06M&NR=1 Egon Eagle 27 januari 2011 kl. 20.02 (CET)
thread_title:  svenska röster
Diskussion:Rambo (olika betydelser)

message: Fanns det någon film som hette Rambo? Sidorna Actionfilm och Hot Shots! 2 länkar hit och länkarna är skrivna så att de pekar på filmen Rambo. Om jag inte minns helt fel så var det figuren som hette Rambo och filmerna First blood... Någon som inte drabbats av galopperande alzheimers kanske kan reda ut detta. (c: Castrup 27 januari 2005 kl.19.42 (CET)
replies: text: Enligt IMDb hette första filmen "First Blood", den andra "Rambo:First Blood Part II" och den tredje "Rambo III". / Elinnea 27 januari 2005 kl.20.19 (CET)

message: Man borde nämna meritlistan som förekommer i Rambo II och en meritlista som klipptes bort enligt enwikis artikel så att den blir stor nog och intressant. Egon Eagle 25 december 2008 kl. 00.25 (CET)
thread_title:  Meritlista 