Diskussion:Ateism/Arkiv 2008-2012

message: Jag gillar inte formuleringarna "en ateist saknar tro i att gudar existerar."
Enligt mig saknas inget. Jag tycker snarare att ateister "inte tror på gudar" eller "vet att gud(ar) inte finns".
Är saknar tro ett vedertaget uttryck eller sätt att vederlägga ateismen? --Micke 81.225.116.62 28 april 2008 kl. 00.14 (CEST)
replies: text: Skilj på positiv och negativ ateism. Johan Karlsson 28 april 2008 kl. 08.22 (CEST)
thread_title:  ''Saknar'' tro 

message: En POV-mall har lagts till trots att den formulering som kritiseras är försedd med trovärdig källa från en professor i religionsvetenskap samt med citat från källan. Vissa frågor ställs i mallen (Vad menas egentligen? Vilka attityder avses? Vem anser detta?). Ett kort svar på dessa frågor riskerar att bli betraktat som "egen forskning". Annars krävs en ganska lång redovisning av vad som står i källan. Tacksam för synpunkter på vilken av dessa båda vägar som är bäst i det här läget. Eriatlov 2 augusti 2008 kl. 00.12 (CEST)
replies: text: Det står som sagt i kritikavsnittet: "Nazisternas folkmord anses representera attityder som man finner i både Nya Testamentet och hebreiska heliga skrifter". Detta kontroversiella uttalande bör IMO förklaras eller strykas. Formuleringen får det att låta som att nazisterna fick inspiration till sitt folkmord från Nya Testamentet, vilket i sådana fall, milt sagt, är nys. torvindus • Et tu, Brute? 2 augusti 2008 kl. 00.18 (CEST)
replies: text: :Det är den slutsats som professor Avalos framför i boken. I boken finns en fyllg analys bakom slutsatsen och naturligtvis kan man komplettera med en sammanfattning av denna analys, men då blir som sagt texten relativt lång. Men om vi uppnår koncensus om den lösningen så så kan jag åta mig att komplettera artikeln och samtidigt ta bort POV-mallen. Professorns slutsats är mer trovärdig än din personliga uppfattning i denna fråga så att stryka denna källbelagda och citerade slutsats är just nu det sämsta alternativ jag kan tänka mig.Eriatlov 2 augusti 2008 kl. 00.40 (CEST)
replies: text: ::Rätta mig om jag har fel, men den här artikeln handlar väl varken om nazister eller om Bibeln? Om det skall vara någon poäng med att skriva om nazismen så bör det ju först och främst handla om varför liknelsen med ateism görs, och sedan om varför den är olämplig. Just nu får läsaren bara en dementi. Och "Nazisternas folkmord anses ..." är en typisk fluff-mening. Är det bara en enda professor som anser detta så bör det framgå, eller så skall det möjligen inte vara med alls.

text: ::andejons 2 augusti 2008 kl. 08.02 (CEST)
replies: text: :::I artikeln framförs uppfattningen att nazismen skulle vara ateistisk, vilket det i själv verket inte finns några belägg för. Tvärtom betraktade sig de ledanda nazistidelogerna som religiösa vilket gör det omöjligt att hävda att nazism har något med ateism att göra. Därför balanseras denna synpunkt med informatin om vad den nazistiska ideologin baserades på i verkligheten. För justera den ifrågasatta formuleringen så ändrar jag den till "Nazisternas folkmord representerar..." så att texten stämmer bättre med den engelska originaltexten (se citat). Eriatlov 2 augusti 2008 kl. 10.34 (CEST)

text: ::: (redigeringskonflikt) Försökte hyfsa till det. Eriatlov har rätt i att det är rimligt att se en koppling tillbaka till idén om Guds utvalda folk och erövringen av Kaanan, men kopplingen är antagligen mera "allmänkulturell" än "bibelstudiemässig" - man hänvisade vad jag vet inte till detta, när man argumenterade för sitt Lebensraum etc. Däremot hänvisade man till darwinism och rasbiologi, som gjorde anspråk på att vara vetenskapliga. Åtminstone darwinismen torde rimligen kunna kallas ateistisk, och är förvisso en viktig tillgång och inspirationskälla för ateistiska rörelser, som därigenom undkommer behovet av en skapargud och iden om en gudomlig ändamålsenlighet med "skapelsen". Att samma darwinism också var en hörnpelare för att motivera nazismens vedervärdiga brott, gör att det nog är rimligt att ha med nazismen som varnande exempel i kritiken av ateism, även om förbehållen behöver vara tydligt markerade. Taxelson 2 augusti 2008 kl. 10.49 (CEST)
replies: text: ::::Hmmm... istället för långa texter om nazismens bibliska koppling, som egentligen inte har något med artikeln att göra, så vore det kanske bättre att bara kort konstatera att det finns dem som vill koppla samman ateism med nazism och att det svårligen låter sig göras? mvh --Spito 2 augusti 2008 kl. 10.57 (CEST)
replies: text: :::::Bra poäng Spito, jag la till källa behövs på det påståendet. /Ainali 2 augusti 2008 kl. 11.33 (CEST)

text: ::::Referensen till Hector Avalos bok hade kanske passat i en artikel om sekulär humanism, men även jag har litet svårt att se vad den gör under avsnittet "Kritik av ateismen". Jag har en viss förståelse för att en sådan omotiverad inkludering kan uppfattas som provokativ. På samma sätt blir en jämförelse av ateismen med nazismen väldigt POV, om det inte finns en källa till påståendet (och detta visar sig ha rimlig vikt). / LawD 2 augusti 2008 kl. 12.05 (CEST)
replies: text: :::::Jag håller med dig Law, möjligtvis, säger möjligtvis, skulle det in under rubriken "Bemötande av kritiken mot atesimen" men kanske ännu hellre i artikeln Nazism under (den hittills oskapade) rubriken "Förhållandet till religion". /Ainali 2 augusti 2008 kl. 12.42 (CEST)
replies: text: ::::::Jag har dragit samma slutsats som du Ainali. Man skulle också kunna göra på liknande sätt med stalinismen. Då skulle också kopplingarna till nazism och stalinism i artikeln om ateism kunna tas bort.Eriatlov 2 augusti 2008 kl. 12.47 (CEST)
replies: text: :::::::Ja, fast om påståendet "Vissa kritiker vill också peka på en koppling mellan ateism och nazism" källbeläggs med bra källor tycker jag att det kan få stå kvar, med en hänvisning till min tidigare nämnda rubrik under nazism eller bemötande av kritik. /Ainali 2 augusti 2008 kl. 13.08 (CEST)

text: ::::Taxelsson, om Darwinism i sig skall anses vara ateistisk, trots att den inte explicit handlar om gudstro så måste i konsekvensens namn all vetenskap betraktas som ateistisk, så länge det inte finns några vetenskaplig belägg för att det existerat någon gud. Eriatlov 2 augusti 2008 kl. 12.44 (CEST)
replies: text: :::::Egentligen är detta två frågeställningar. All vetenskap, värd namnet, är ateistisk till sin metod. Det är inte tillåtet att använda den helige Ande som förklaringshypotes i någon vetenskap, oavsett vad vetenskapsmannen själv måhända har för religiösa övertygelser. I den meningen är alla vetenskaper ateistiska (borde förresten inte ateism i denna betydelse också vara med i artikeln?) Vad jag emmellertid i första hand åsyftade i mitt förra inlägg om darvinismen (jo jag valde det begreppet framför evolutionsbiologi eftersom det här handlade om en av dess politisk/ideologiska tillämpningar), är att just denna vetenskapsgren, men framför allt de ideologiska växlar som dragits på den, ger stadga åt en existensiell livstolkning utan någon gud som mål eller grund för människolivet och "skapelsen". Det är inte en slump att just evolutionsbiologiska forskningen motarbetas så starkt från vissa kristna grupper. (Att sedan jag anser att de för en orimlig kamp, ofta osmaklig med lögn som vapen, det är en annan sak.) Religionsfilosofiskt är jag själv för övrigt benägen att ifrågasätta det meningsfulla i uttryck som "Gud finns" eller "Gud finns inte". Guds vara är inte av sådan art. Kravet på vetenskapliga bevis för Guds existens kan enligt min mening därför aldrig efterkommas - av principiella och metodologiska skäl. Taxelson 2 augusti 2008 kl. 19.38 (CEST)
replies: text: ::::::Jag håller med om att all vetenskap värd namnet i nuläget är ateistisk, dock inte av det skäl du anger. Vetenskapen skulle under vissa förutsättningar kunna använda den helige Ande som förklaringshypotes. Om man med objektiva metoder skulle kunna påvisa någon effekt av den helige Ande, så skulle naturligtvis vetenskapen erkänna det och då skulle man inte kunna säga att vetenskapen är ateistisk. Det är snarare så att vetenskapen är ateistisk eftersom man inte har kunnat påvisa någon effekt som kan tillskrivas den helige Ande. Ur vetenskaplig synvinkel är det fullt möjligt att uttala sig om Guds existens t.ex. genom att konstatera att det hittills inte framkommit några belägg för hans existens. I den meningen kan naturligtvis all vetenskap användas för den existensiella livstolkning som du talar om i ditt inlägg. Därmed finns det ingen specifik anledning att just fokusera på "Darwinism" i sammanhanget. Men i övrigt kan jag hålla med om det mesta du skrev i ditt inlägg ovan. Eriatlov 2 augusti 2008 kl. 21.43 (CEST) 
Ett inlägg: Nazismen som politisk ideologi ÄR religiös i sig självt. Rasen upphöjs till religiösa höjder och har ett egenvärde, en egen ande. Nazismen är religiös, inte ateistisk. Nazismen är en religion Herr X Herr X / ✎ 2 augusti 2008 kl. 12.55 (CEST)

text: Ideologin var nog att vara gottgläubig. /Pieter Kuiper 2 augusti 2008 kl. 13.17 (CEST)
replies: text: :hahahahahahahahahahahahahaha, okej Herr X Herr X / ✎ 2 augusti 2008 kl. 13.21 (CEST)

text: :Mycket bra med hänvisning till Gottglaubigkeit Pieter!  Eriatlov 2 augusti 2008 kl. 14.47 (CEST)
replies: text: ::Den artikeln är intressant, och ger perspektiv på detta med nazistisk "gudstrohet", i allt väsentligt frigjord från kristendomen och dess judiska rötter. Någon som kan åta sig att översätta den? Taxelson 2 augusti 2008 kl. 19.58 (CEST)
replies: text: :::Ja, gottgläubigkeit är ett klart icke-ateistiskt element i nazismen. Men det var vad jag kan förstå ett alternativ bara för dem som inte ville tillhöra någon kristen kyrka (katolsk eller pretestantisk). Men trosföreställningar från Bibeln gav en grundinspriation till t.ex. folkmord som ju förespråkas här och där i Bibeln. Hitler själv var ju uppenbarligen inte ateist eftersom han skrev så här på ett ställe i Mein Kampf: "Således tror jag idag att jag agerar enligt den Allsmäktigt Skaparens vilja, genom att försvara mig mot judarna så kämpar jag för Herrens verk". F.ö. var ju judehatet länge uttalat bland kristna, vilka betraktade judarna som Kristusmördare. Så vad jag kan förstå så finns det klara belägg för Avalos slutsats att nazismen i var inspererad av Nya och Gamla Testamentet. Notera också att efter 1936 förväntade sig nazisterna att deras medlemmar skulle tro på Gud och alltså inte vara ateister eller agnostiker. Eriatlov 2 augusti 2008 kl. 21.22 (CEST)
replies: text: ::::Vi måste väl hitta en bättre källa till påståendet att nazismen "hade en tydlig grund såväl i både Nya och Gamla Testamentet", meningen som är skriven som stöd för detta handlar ju om förintelsen? --Bomkia 2 augusti 2008 kl. 21.33 (CEST)
replies: text: :::::Eftersom nazisternas raspolitik är kanske det första man tänker på när man tar upp nazismen, så det känns inte fel att ha med den när nazismens koppling till ateism beskrivs. Men jag håller med om att en mer ingående beskrivning av detta bör ges i andra artiklar bl.a. den du nämner. Eriatlov 2 augusti 2008 kl. 21.51 (CEST)
replies: text: ::::::Men nazism som ideologi är ju något större än deras systematiska dödande av otaliga miljoner, skriver källan att förintelsen byggde på detta är det väl förintelsen vi ska säga byggde på detta, inte nazismen som sådan. Jag är också inte särskilt förtjust att snabbt direkt hävda nazismens ursprung på en enda mening, det känns som ett klart mer komplicerat ämne som inte direkt platsar här. --Bomkia 2 augusti 2008 kl. 22.02 (CEST)
replies: text: :::::::Jag har förtydligat artikeln med att det är raspolitiken som åsyftas. Jag håller med om att man kan ge en fullständigare redogörelse för nazismens ursprung i t.ex. artikeln om nazism. Där kan man också ha ett särskilt avsnitt om religionens betydelse för det nazistiska våldet ungefär så som det föreslagits i tidigare inlägg. Eriatlov 2 augusti 2008 kl. 22.11 (CEST)
Detta är ingen artikel som ska behandla politiska systems förhållade till en eventuell gud. Märker ni inte själva hur snett den här diskussionen redan har gått? (se Godwins lag). Jag yrkar därför att det första stycket i avsnittet ”Kritik av ateism tas bort”.  Någon konsensus finns ingen möjlighet att uppnå med dessa rader. Kommunism och nazism får diskuteras i annat sammanhang. Wvs 2 augusti 2008 kl. 23.01 (CEST)

text: Den lagen är inte tillämplig här, eftersom diskussionen har handlat om nazism redan från början. Det är ingen diskussion som urartat. Men jag tyckar iallafall att ditt förslag är bra, så jag stödjer att man tar bort stycket som handlar om politiska systems förhållande till ateism. Eriatlov 2 augusti 2008 kl. 23.13 (CEST)
replies: text: :OK, tillrättavisningen godtas, men yrkandet kvarstår och jag noterar tacksamt  att du instämmer däri. Wvs 2 augusti 2008 kl. 23.35 (CEST)
replies: text: ::Nog är kommunismens kopplingar till ateism relevant (klart mer så än nazismens) då det är ett av de största slagträn som använts i anti-kommunism (se bara på USA under 50-talet). Detta bör tas upp. Nazism-biten kan dock enligt mig strykas. --Bomkia 2 augusti 2008 kl. 23.38 (CEST)
replies: text: :::Ja, men i enligthet med vad vi kommit fram till så är det i så fall en sak som lämpligen behandlas i artikeln om kommunism. Eriatlov 2 augusti 2008 kl. 23.59 (CEST)
replies: text: ::::Kommunismhänvisningen bör man ha med. Och jag tycker man kan nämna att det finns folk som argumenterar om en koppling mellan ateism-evolutionsteori-nazism, men att nazismen inte är någon ateistisk ideologi. Jag tycker inte att artikeln under några omständigheter bör diskutera om nazismens ev. bibliska rötter, av det skälet att det ligger utanför ämnet. Den formen av brasklappar ser jag som att missbruka artikeln i någon sorts billigt blame game. mvh --Spito 3 augusti 2008 kl. 11.29 (CEST)
replies: text: :::::Om man beskriver fördomar bör man också tydligt redovisa varför de är fördomar.  3 augusti 2008 kl. 12.01 (CEST)
Att hävda att holocaust har sitt ursprung i "attityder" i Nya Testamentet är ju rent nonsens. Avalos bedriver "forskning" på vetenskapens mörkaste bakgårdar. torvindus • Et tu, Brute? 3 augusti 2008 kl. 14.59 (CEST)

text: Din personliga subjektiva funderingar kan inte ligga till grund för vad som skrivs i en encyklopediartikel som försöker vara objektiv. Eriatlov 3 augusti 2008 kl. 15.03 (CEST)
replies: text: :Men att hävda att Förintelsen har sitt ursprung i Nya Testamentet är förstås objektivt? 7 av 9 debattörer anser att POV-formuleringen om nazism skall strykas. torvindus • Et tu, Brute? 3 augusti 2008 kl. 15.10 (CEST)
replies: text: ::Professor Avalos resultat visar att så är fallet. Eftersom koncensus int har uppnåtts tar jag bmort hela texten om kommunism och nazism eftersom ateism inte innebär något förespråkande för varken kommunism eller nazism. Således bör detta ämne behandlas i artiklarna om kommunism och nazism och inte här. Eriatlov 3 augusti 2008 kl. 15.15 (CEST)

text: ::(redigeringskonflikt) Om jag har räknats bland de två övriga, vill jag klargöra att jag inte uttalat mig annars än på WP:BOÅ att sådana tillägg inte ska vara skäl för blockering. Jag håller med att det är nog bättre att ta bort avsnittet. /Pieter Kuiper 3 augusti 2008 kl. 15.17 (CEST)
replies: text: :::Avsnittet bör inte tas bort i sin helhet. Det finns en kritik mot ateismen som vill koppla samman denna med totalitära/auktoritära stater/ideologier (se en: State atheism). Iom att den kritiken finns så bör artikeln spegla den. I det sammanhanget så blir det rimligt att nämna att kommunismen är en ateistisk ideologi och att nazismen är det inte. Resonemang som kan fördjupas och problematiserar naturligtvis, men fokuset ska ligga på vad ateismen är och inte är. Inte vad andra ideologier och livssyner är. mvh --Spito 3 augusti 2008 kl. 18.14 (CEST)
replies: text: ::::Ja och då är det irrelevant att ta upp kommunism och nazism i i en artikel om ateism, eftersom ateism inte har någonting med kommunism och nazism att göra. Ateism är en avsaknad av tro på Gud och ingenting annat. Eriatlov 3 augusti 2008 kl. 18.36 (CEST)
replies: text: :::::Att du och jag tycker att det inte finns någon relevant koppling mellan kommunism och nazism är en sak. Men avsnittet har ett stycke som heter "Kritik av ateism" och det finns många som vill göra politiska kopplingar och det bör därför nämnas. mvh --Spito 3 augusti 2008 kl. 18.41 (CEST)
replies: text: ::::::Ja under förutsättning att läsaren får klart för sig att det inte finns några belägg för denna koppling utan att det snarast är precis tvärtom i fråga om nazismen som ju fick direkt inspiration från Bibeln och kristendomens historiska judehat. Eriatlov 3 augusti 2008 kl. 18.45 (CEST)
thread_title: POV-mall 31 juli 2008

message: Off-topic: Det har hävdats att Hector Avalos forskning visar att nazisternas folkmord har sitt ursprung i "attityder" i bland annat Nya Testamentet. Vi har fått en källhänvisning och ett lysryckt citat från Avalos. Det är för magert för att bli trovärdigt och kunna omnämnas i en encyklopedi med objektiva ambitioner. Det är inte särskilt troligt att Adolf Hitler fick inspiration till Förintelsen genom att studera Nya Testamentet. Det är inte heller särskilt plausibelt att partifilosofen Alfred Rosenberg, som var ateist, lusläste NT i jakt på uppslag till Förintelsen. Avalos forskning passar väl bäst i artikeln om Hector Avalos? torvindus • Et tu, Brute? 3 augusti 2008 kl. 15.37 (CEST)
replies: text: Tydligen är vi överens om att Gamla Testamentet gav uppslag till Förintelsen. Det är ett litet men viktigt framsteg. Eriatlov 3 augusti 2008 kl. 15.52 (CEST)
replies: text: :Var har jag skrivit det? För övrigt har GT använts för att bevisa de märkligaste ting. torvindus • Et tu, Brute? 3 augusti 2008 kl. 15.57 (CEST)
replies: text: ::Jag noterade att du inte ifrågasatte påståendet om GT utan bara om NT. Både GT och NT innehåller de märkligaste ting, vilket är typiskt för mytiska skrifter och traditioner. Eriatlov 3 augusti 2008 kl. 16.03 (CEST)
replies: text: :::Nja, så skulle jag nog inte vilja beskriva det hela. Nåja, skönt att det skruvade POV-avsnittet om nazism togs bort ur artikeln. Det var en framgång för saklighet och NPOV. torvindus • Et tu, Brute? 3 augusti 2008 kl. 16.07 (CEST)
replies: text: ::::Ja men för att denna intressanta information inte skall tappas bort tycker jag det är lämpligt att den läggs in i artikeln om nazism såsom föreslagits ovan. Eriatlov 3 augusti 2008 kl. 16.14 (CEST)
replies: text: :::::Ja, men endast med anledning av att en av världshistoriens allra mest brutala regimer var ateistisk. Ateismen har de facto fött fram mycket elände. torvindus • Et tu, Brute? 3 augusti 2008 kl. 18.23 (CEST)
replies: text: ::::::Ja och eftersom nazisterna var religöst inspirerade av bl.a. Bibeln bör det i så fall framgå. Vad jag vet har inte avsaknad av tro på Gud lett till något elände, medan däremot Gudstro har gjort det t.ex. i form av nazismens illdåd, Korstågens illdåd och numera islamsk terrorism. Eriatlov 3 augusti 2008 kl. 18.32 (CEST)
replies: text: :::::::Nu borde måhända debatten fortsätta här (samt stramas upp). Nazisterna trodde inte på Gud, definitivt inte NT:s Gudsbild. De allra flesta var ateister, vilket visar att avsaknad av Gudstro ledde till världshistoriens värsta folkmord. I Stalins Sovjetunionen förbjöds all religion, och ledarskiktet omfattade ateism. Vi vet vad Stalins regim gjorde sig skyldig till... Att påstå att ateism eller avsaknad av Gudstro aldrig har lett till något elände är helt enkelt inkorrekt. Det torde historien ha lärt oss. Om man som wikiskribent skall försöka leda i bevis att Bibeln, och då i synnerhet Nya Testamentet, ledde till nazismens folkmord krävs det mycket mer än ett lösryckt citat från en kontroversiell forskare som Avalos. En snabb sökning på Google ger vid handen att vederbörandes teorier är omstridda, för att uttrycka sig försiktigt. torvindus • Et tu, Brute? 3 augusti 2008 kl. 19.06 (CEST)
replies: text: ::::::::Hitler själv var ju uppenbarligen inte ateist eftersom han skrev så här på ett ställe i Mein Kampf: "Således tror jag idag att jag agerar enligt den Allsmäktigt Skaparens vilja, genom att försvara mig mot judarna så kämpar jag för Herrens verk". F.ö. var ju judehatet länge uttalat bland kristna, vilka betraktade judarna som Kristusmördare. Det finns inte några som helst belägg för att Stalin motiverade sina illdåd med ateism. För en mer fullständig analys av stalinismens och ateismen rekommenderar jag Avalos bok. Självfallet blir allt som kan uppfattas som kritik av kristendomen kritiserat av ett antal mer fundamentalistiska kristna men det kan inte vara ett säl för att ignorera de belägg som underbygger Avalos slutsats. Eriatlov 3 augusti 2008 kl. 20.19 (CEST)

text: ::::::Torvindus, det där uppfattar jag som ett felslut av typen Omvänd implikation. Jämför med "en av världshistoriens allra mest brutala regimer var högerhänta. Högerhänthet har de facto fött fram mycket elände." /Ainali 3 augusti 2008 kl. 20.47 (CEST)
thread_title: Off-topic

message: Denna artikel behandlar ateism. Borde då inte illustrationen visa just ateismens utredning i Europa? En förklaring vore på sin plats. torvindus • Et tu, Brute? 3 augusti 2008 kl. 18.27 (CEST)
replies: text: Eftesom ateism är en brist på tro på Gud så visar illustrationen detta på ett indirekt sätt. Eriatlov 3 augusti 2008 kl. 18.34 (CEST)
replies: text: :"Indirekt"? Strider inte det mot WP:SUDS? torvindus • Et tu, Brute? 3 augusti 2008 kl. 19.07 (CEST)
replies: text: ::När jag tänker efter närmare så visar ju illustrationen direkt antalet ateister eftersom de som saknar tro på Gud är ateister och illustrationen visar hur stor andel som tror på Gud. Eriatlov 3 augusti 2008 kl. 19.29 (CEST)
thread_title: Artikelns ämne

message: Passar inte bilden :Bild:Europe-atheism-2005.png bättre än :Bild:Europe belief in god.png då den visar vilka som svarade "I don't believe there is any sort of spirit, God or life force" till skillnad från den andra bilden som visar svaren på frågan "I believe there is a God"? (andra möjliga svar i undersökningen var "I believe there is some sort of spirit or life force" och "don't know". /Ainali 3 augusti 2008 kl. 19.51 (CEST)
replies: text: Den fråga som ställts verkar inte passa riktigt med definitionen av ateism som avsaknad av tro på Gud, som är den vanligaste formen av ateism som diskuteras i den kristna delen av världen. Speciellt formueringen "life force" tycker jag verkar göra frågan luddig.  Men den kan väl vara OK att använda i brist på bättre. Eriatlov 3 augusti 2008 kl. 20.10 (CEST)
thread_title:  Kartbild 

message: Man kanske bör nämna ignosticismen (den teologiska nonkognitivismen) någonstans i artikeln? --Huesos 2 oktober 2008 kl. 16.48 (CEST)
replies: text: Säkert. Jag har ingen aning om vad ignosticism är, men skriv och berätta där du tycker att det passar i artikeln! Om det är någon som tycker annorlunda så kommer de kanske att protestera, men i så fall får ni väl komma överens om någon bättre lösning då. --David 5 oktober 2008 kl. 00.44 (CEST)
thread_title:  Ignosticism 

message: Det finns totalt över 768 miljoner ateister i världen. {{kb}}
Källa behövs: Kartan ovan, från EU:s hemsida, visar alltså att 2.4 miljoner franska ateister utgör 30% av Frankrikes befolkning! Samt att kommunistiska Kina endast har 104 miljoner ateister. OSV! flyttat från artikeln av Ainali 11 oktober 2008 kl. 08.08 (CEST)
thread_title:  De 10 länderna med flest ateister (2007) 

message: Jag vet inte vad som är brukligt att lägga in under "Litteratur", men jag har lite svårt att se hur "pro-kristna" böcker kan vara relevant för den som vill ha tips om ateistisk litteratur. Johan Karlsson 18 oktober 2008 kl. 13.40 (CEST)
replies: text: ::Ok, då tar jag härmed oxå bort ateistlitteraturtipsen under litteraturrubriken i artikeln "Kritik av ateism". Neuroactive
replies: text: :Litteraturstycket är i nuläget så långt att det är helt ohanterligt. Bättre att välja ut en handfull av det bästa än att ta allt som finns. Sedan vore det också lämpligt att inte ha så mycket som argumenterar för (eller mot) ateism, utan istället berättar om begreppets historia.

text: :andejons 2 november 2008 kl. 10.59 (CET)
thread_title:  Litteratur 

message: Jag tog mig för att hyfsa språket lite i det första stycket av avsnittet om  förekomst och opinioner, men stöp dels på att det inte hänger ihop riktigt, dels på att många påståenden som skulle kunna vara uttryck för en åsikt snarare än redovisning av fakta.
Jag efterfrågat källor till några påståenden innan jag fortsätter (väntar nån dag), och jag ska motivera dem här för att underlätta för den som vill leta efter källor:
* Finns det någon oberoende källa som säger att just religiositet och icke-tro skulle vara svårt att mäta och som dessutom säger något om orsakerna till det? Jag kan inte påminna mig att man har reserverat sig för en sådan osäkerhet i någon av de undersökningar som jag har läst.
* Hur vet man i vilka länder det "råder normer mot att [...]", och vilken typ av normer är det som avses?
* Påståendet om att det är skillnad på att kalla sig för ateist och att vara icketroende är knappast kontroversiell, men dels så har jag svårt att förstå vilket "sätt" som åsyftas i början av meningen, dels så inser jag inte vilken information som meningen tillför i just detta sammanhang. En källa skulle kanske göra det möjligt att omformulera meningen så att det framgår bättre.
* Motsvarande gäller även för meningen om att "sätta etiketter på icke-tro"; på vilket sätt för den läsaren framåt?
Någon information om vad undersökningar som använder sig av avslöjad preferens har kommit fram till behövs, men jag tog bort påståendet om hur människor beter sig eftersom källmallen har legat där rätt länge. Återställ det gärna tillsammans med en källa.--David 13 september 2009 kl. 12.27 (CEST)
replies: text: :Jag förstår dock inte varför du märkt meningen "Sverige är enligt en rad studier ett av världens minst religiösa länder." med källförfrågan när källan finns i nästa mening? Där har du ju en fin tabell som klart visar vad påståendet bygger på. /Grape 13 september 2009 kl. 23.01 (CEST)
replies: text: ::Hoppsan, jag hade tänkt hålla mig inom ett och samma avsnitt för att inte röra upp mer damm än jag kan hantera, men jag fortsatte visst lite längre än jag hade tänkt. Ska man göra något i stycket om svenska förhållanden måste man nog se stycket som en helhet, så jag plockar bort källmallen tills vidare. --David 14 september 2009 kl. 09.38 (CEST)

text: :Phil Zuckerman som är refererad i artikeln säger det här om normer:
replies: text: ::"In totalitarian countries where atheism is governmentally promulgated and risks are present for citizens viewed as disloyal, individuals will be reluctant to admit that they do believe in God. Conversely, in societies where religion is enforced by the government and risks are present for citizens viewed as non-believers, individuals will be reluctant to admit that they don’t believe in Allah, regardless of whether anonymity is “guaranteed.” Even in democratic societies without governmental coercion, individuals often feel that it is necessary to say that are religious, simply because such a response is socially desirable or culturally appropriate. For example, the designation “atheist” is stigmatized in many societies; even when people directly claim to not believe in God, they still eschew the self-designation of “atheist.”"

text: :Är det det du söker som exempel på källa för en del av det du vill omformulera? /Grape 15 september 2009 kl. 14.55 (CEST)
replies: text: ::Ja, det skulle det kunna vara. Den citerade texten förstår jag i alla fall. --David 15 september 2009 kl. 21.29 (CEST)
Sådär, nu har jag försökt göra något meningsfullt av texten. Det är betydligt mindre text, men jag tror inte att det är någon viktig information som har gått förlorad. --David 16 september 2009 kl. 22.32 (CEST)

text: Jag tycker det verkar bra iallfall. /Grape 17 september 2009 kl. 15.36 (CEST)
thread_title:  Angående källorna till avsnittet om förekomst och opinioner 

message: I artikeln anges Christer Sturmark anse att ateism är en tro. I åtminstone nedanstående artikel hävdar han den direkta motsatsen:
"... Det torde vara uppenbart för alla att ateism inte är en tro i den mening som de försöker hävda. Att påstå detta är samma sorts logiska felslut som att påstå 'att inte spela fotboll är också en sport' eller 'att inte samla frimärken är också en hobby'."
http://www.newsmill.se/artikel/2009/06/22/goran-rosenbergs-intellektuella-haveri-0
Lite får jag intrycket att man lyssnat för mycket på CS kritiker. Jag föreslår en ändring i artikeln.
replies: text: Du har rätt. Christer anser inte att ateism "är en tro". Rättar. Koios 28 februari 2010 kl. 22.47 (CET)
thread_title:  Christer Sturmark 

message: Under rubrikerna "Allmän och specifik ateism" respektive "Nonkognitivistisk ateism" ändrade jag benämningarna positiv och negativ ateism till svag respektive stark ateism. Motivering: de senare begreppen har en egen rubrik där de förra begreppen är förklarade. --Elav W 14 oktober 2010 kl. 13.33 (CEST)
thread_title:  Positiv och negativ / stark och svag  

message: Åtminstone en av de källhänvisningar som du har lagt in nyss går inte att verifiera, Koios. Jag vill inte klottra ned artikeln genom att fråga efter citat från alla källor, men kolla upp de källor du lagt in i samband med översättningen. Har du inte kunnat läsa dem själv är de enda rimliga alternativen att ange engelska WP som källa eller att avstå från källangivelser. --David 17 oktober 2010 kl. 00.49 (CEST)
thread_title:  Läs källorna! 

message: Jag tror jag blandade ihop begreppen: "According to reciprocal altruism, evolution favors organisms that sacrifice their good for others in order to gain a favor in return. Kin selection — the famous “selfish gene” theory popularized by Richard Dawkins — says that an individual who behaves altruistically towards others who share its genes will tend to reproduce those genes."(källa) Rätt ska vara rätt. Warrakkk (disk) 27 juni 2012 kl. 22.13 (CEST)
replies: text: Ja men kopplar han verkligen ihop detta till om religioner har något med saken att göra? Och säger han att reciprok altruism är den enda mekanismen bakom moral och etik? Äkta altruism dvs psykologisk altruism (utan vinning för de egna generna eller den egna överlevnaden) har väl nästan bara observerat hos människor, och där är nog memernas = ideologiernas utveckling och spridande en av flera viktiga mekanismer, t.ex. religiösa och kulturella normsystem och politiska ideologier.

text: Det är många Dawkins-citat på Wikipedia, och de presenteras ibland som ovedersäglig fakta. Jag tycker att man bör skilja på Dawkins vetenskapliga biologipublikationer, som har hög troväridghet, och hans populärvetenskapliga böcker. De innehåller en hel del välformulerad men argumentativ religionskritik som knappast skulle kunna publiceras i en reviewgranskad vetenskaplig journal, och bör enligt min mening betraktas som en partsinlaga. Vi bör skriva att "Dawkins hävdar att" istället för "Dawkins påpekar att" om sådana saker. Mange01 (disk) 28 juni 2012 kl. 19.31 (CEST)
replies: text: :Kan inte annat än hålla med. Warrakkk (disk) 28 juni 2012 kl. 20.43 (CEST)
thread_title:  Dawkins om reciprok altruism