Diskussion:Skäktning (slaktmetod)/Arkiv 2009

message: ok, skäktning är inte en metod som används av båda judar och muslimer. Det är helt fel att påstå så. (jag skrev det) därför tar jag bort det. Varför vill du har det kvar? RPSM 16 februari 2009 kl. 16.02 (CET)
replies: text: Se svar på din egen diskussionssida "Skäktning - ånyo". - Wvs 17 februari 2009 kl. 08.26 (CET)
thread_title:  sista redigering av Ww 

message: Låt bli att ta bort mina redigerar. Jag håller på att redigera artikeln. Tack RPSM 16 februari 2009 kl. 16.34 (CET)
thread_title:  Lålt bli att ta bort mina redigerar. Jag håller på att redigera artikeln. Tack.  

message: ”Orden kosherslakt och halalslakt är problematiska, då man misbrukar orden kosher och halal, som är ädjektiv för att tillför dessa ett innebörd som de egentligen inte har. Ordet kosher betyder inte slakt Ordet halal betyder inte heller slakt.”
Kommentar:
I svenska språket kan man, liksom i tyska språket, enkelt konstruera samansatta ord. ”Halalslakt” är t.ex. sammansatt av det arabisk/muslimska ordet ”halal” som ungefär betyder ”tillåten” samt det svenska ordet ”slakt”. Halalslakt betyder alltså en slakt som år tillåten för muslimer eller en slakt utförd på ett sådant sätt att slaktköttet ska bli tillåtet för muslimer att äta. Ordet ”halal” används inte i Wikipedia (efter vad jag sett) eller någon annanstans för att betyda ”slakt”. Detta gäller även för ”kosherslakt”. Därför är stycket här ovan obegripligt och bör alltså tas bort. Se också Sammansättning (lingvistik).
Kosherslakt och halalslakt är vedertagna ord i svenskt språkbruk. Shehitah resp. dhabh är ord som gemene man i Sverige normalt aldrig stött på och därför heller inte förstår. - Wvs 17 februari 2009 kl. 09.15 (CET)
replies: text: Inflikas här: Jag tror att ordet kosher slakt först dök upp i en rapport för DO (Diskrimineringsombudsman) i 1980-talet. I denna papper användes termen kosher slakt för att täcka både judisk slakt och muslimsk slakt och definerades så i inledningen (en sådan definition som är giltigt för den egna pappret). Härstämmer förmodligen från Temple Grandins språkbruk "kosher slaughter, the kosher meat trade, a kosher butcher.

text: Detta är pga svenskar har ingenting att relatera ordet kosher till, till skillnad från alla som bor i t ex New York. Där finns kosher butchers, kosher delis (delicatessans). Ordet kosher där är väldigt inarbetat på amerikanska engelska och ordets betydelse och språkbruk kan inte rubbas.

text: Den enda sammanhang de flesta svenskar möter ordet kosher på är i den fortlöpande skäktningsdebatten. Därför tror många svnskar at kosher betyder slakt. Därför kunde en röst på radioprogrammet Människor och tro säger:

text: - Kosher betyder att slakta utan bedövning. RPSM 20 februari 2009 kl. 11.11 (CET)

text: Min uppfattning är att de flesta svenska - även många svenska judar - inte känner till ordet "kosher". Därför på svenska har ordet "kosher" kom att betyda endast "slakt" för många.

text: En vän frågar mig - Vad är kosher? och jag förklarar kosher regler.

text: - Nej, nej, jag menar när man slaktar.

text: Jag har stött på judar som tror att kosher är en typ av cashewnötter. (igår faktiskt)

text: Jag har lyssnat noga till människor som börjar talar om kosherslakt och efter tredje repetitionen faller bort "slakt" och endast ordet "kosher" är kvar.  Jag ska höra med andra mer kunniga personer. RPSM 19 februari 2009 kl. 19.13 (CET)

text: De förstår inte heller "bedikah" (heb. inspektion) men artikeln visar just det i en gammal träsnitt. Återkommer  RPSM 19 februari 2009 kl. 18.55 (CET)

text: Den engelska artikel Halal [] skiljer mellan språkbruk i muslimska länder och europeiska länder. RPSM 19 februari 2009 kl. 18.59 (CET)

text: Artikel: Halal and dhabiha are two different concepts []

text: "Halal and dhabiha are strictly two different concepts, and can be very clearly differentiated on the basis of Quranic scriptures. They are being taken as to mean the same when they are two separate concepts." RPSM 19 februari 2009 kl. 19.02 (CET)

text: Vissa människor säger "kontakt" för stickpropp, vägguttag och strömbrytare. (Engelska plug, socket, switch) Vissa människor säger "vad heter det..." för nästan ällt eller "grej" Återkommer med mer referenser. RPSM 19 februari 2009 kl. 19.09 (CET)
replies: text: :Jaha, men ingenting i ovanstående reflexioner ändrar något som sägs i artikeln.-Wvs 19 februari 2009 kl. 21.18 (CET)
replies: text: :: Du skrev: Kosherslakt och halalslakt är vedertagna ord i svenskt språkbruk. Shehitah resp. dhabh är ord som gemene man i Sverige normalt aldrig stött på och därför heller inte förstår. - Wvs 17 februari 2009 kl. 09.15 (CET

text: ::Jag anser det lite märkligt att ett uppslagsverk skall endast tala om för människor vad de redan vet. RPSM 20 februari 2009 kl. 11.11 (CET)
replies: text: :::Varifrån har de fått vet det?-Wvs 20 februari 2009 kl. 11.14 (CET)
replies: text: ::::Varje ämne har sitt specialiserade vokabulär: man säger inte höger och vänster på en båt det heter port and starboard på engelska.  Kossan har inte bebisar utan kvigor och kalvar. Shehitah innefattar bedika, halal är ett vidare begrepp än dhab. Gemene man i Sverige vet inget om judisk och muslimsk slakt, men ville han det måste han lära sig genom godtagbar låneord som inte har motsvarighet på svenska. I yrkeskök gäller köksfranska; på musikskolan italienska; på akupunkturskolan kinesiska; inom medicin latin - och inom judendom och islam hebreiska, arameiska resp arabiska. RPSM 23 februari 2009 kl. 20.37 (CET)
thread_title: Kosher/halal

message: Halalslakt
Halalslakt (arabiska dhabiha) är den slaktmetod som måste användas för att köttet från djur (förutom fiskar) ska vara halal. Slaktmetoden som används är skäktning, vilket innebär att djuret utan bedövning dödas genom att halspulsådern skärs av. 
Slaktaren skall dock vara skicklig och djuret skall orsakas så lite lidande som möjligt. För att slakten ska vara halal krävs dock också ett religiöst innehåll, nämligen att slaktaren innan han dödar djuret yttrar basmalan “I Guds, den barmhärtige Förbarmarens namn!” 
Wikipedia 
Kosherslakt 
Definitionen av kosherslakt (hebreiska shehitah, slakt) är enligt judiska källor att matstrupen och luftstrupen på slaktdjuret skärs av med en kniv som är vass som ett rakblad och minst dubbelt så lång som djurets hals. Kniven skall göra ett enda snitt genom att dras fram och tillbaka utan fördröjning eller paus och kniven skall inte pressas eller tryckas. Kniven som kallas halaf av ashkenazijudar och saqin av sephardijudar har ingen spets utan är fyrkantig enligt förbudet mot att slakta med en spetsig kniv som sticker.
Slakten har utförts korrekt när största delen av både mat- och luftstrupen har genomskurits hos däggdjur, och största delen av antingen matstrupen eller luftstrupen hos fåglar har genomskurits. En inspektion efter slakt genomförs för att kontrollera att detta har skett.
Ett hack i kniven gör att slakten inte godkänns och att maten inte får ätas av judar. Kniven inspekteras innan slakt genom att slaktaren (shohet) drar en fingernagel längs knivegget på varsin sida av kniven och samma proceduren upprepas efter slakten för att kontrollera att kniven inte skadats under slakt. Har man av misstag tappat kniven gäller den första inspektionen. Slaktare arbetar om möjligt i par: en kontrollerar kniven och den andra utför själva slakten. Systemet med att arbeta i par gör att shohetim (slaktarna) kontrollerar varandra. Det är vanligt att slaktare inte är beroende av vinst från slakten, eftersom en del av deras arbete kan vara att deklarera kött terefa (icke-kosher) om en av de många regler inte har iakttagits under slakten. En mashgiah (inspektör) som ofta är en rabbin kan också fungera som kontrollant för att köttet är kosher.
RPSM 19 juni 2009 kl. 19.20 (CEST)
källa: http://politisktinkorrekt.wordpress.com/2009/02/09/eu-forbjuder-kosher-och-halalkott-men-lander-som-vill-tillata-religios-slakt-kan-gora-avhopp
thread_title:  översatt från engelska wikipedia 

message: Jag har omarbetat del av texten så att avsnittet 'Lagens tillkomst' beskriver hur lagen kom till, rakt upp och ner. Vill någon spekulera i vilka krafter som inverkade på riksdagens  beslut om dess införande rekommenderar jag att h*n gör det i ett särskilt avsnitt. / Wvs 25 november 2009 kl. 18.22 (CET)
thread_title: Lagens tillkomst