Diskussion:Reinhold Blomberg

message: Det där med trolovningsbarn är intressant. Uppgiften måste vara förskönad. Märk att han ännu 1927 var gift med fru nr 2, varför han inte kunde vara trolovad 1926. Kunde man bli trolovningsbarn s a s retroaktivt? Det skulle vara enda möjligheten i så fall. 31.209.16.109 29 maj 2013 kl. 23.33 (CEST)
Men å andra sidan gifte han sig ju åter igen 1928, så jag tolkar trolovningsbarn som en försköning av utomäktenskapligt barn. Varifrån kommer uppgiften? 31.209.16.109 29 maj 2013 kl. 23.34 (CEST)
replies: text: Fellkes artikel i DN kultur, länk finns i not i slutet av stycket. Som jag uppfattar det är det väldigt grundliga efterforskningar som gjorts. / Pontuz (disk) 29 maj 2013 kl. 23.37 (CEST)
replies: text: :Jo, men kan väl inte ingå trolovning medan man är gift? Trolovning och äktenskapsbrott går liksom inte ihop. 31.209.16.109 29 maj 2013 kl. 23.40 (CEST)
replies: text: ::Det borde man kanske inte kunna men jag tror (inte hundra procent säker) att jag sett det någon gång i någon födelsebok. I annat fall är det kanske retroaktivt. / Pontuz (disk) 29 maj 2013 kl. 23.44 (CEST)
replies: text: :::Nej, DN-artikeln är sanningsenlig. Läser man noga ser man att planen är att få det till en trolovningsson.  Men skilsmässodomen skjuts upp två gånger, vilket blir ödesdigert för kontrahenterna. Det är därför som barnet skall födas i Köpenhamn. Myndigheterna där skall duperas. Talar inte Fellke om att "dra en vals"? Det är ingen trolovningsson. Men det visar spelet mellan sken och verklighet. 31.209.16.109 29 maj 2013 kl. 23.48 (CEST)
"Reinhold Blomberg, pappa till Astrids barn och redaktör för Wimmerby Tidning, låg alltså i rättsprocess med sin fru Olivia Blomberg. 1924, efter fyra års äktenskap, dömdes de till hemskillnad "på grund av djup och varaktig söndring". De var separerade men formellt fortfarande gifta när han och Astrid Ericson inledde sitt förhållande. 
Den 2 september 1926 var makarna Blombergs mål uppe i Sevede Häradsrätt, denna gång för att fastslå dom om äktenskapsskillnad. Skilsmässa alltså, vilket båda förespråkade. Frågan var bara på vilka ekonomiska villkor.
Just före domarens avgörande klubbslag begärde Olivia Blombergs ombud uppskov i förhandlingarna. Fru Blomberg hade inte hunnit överväga "vissa omständigheter", som hon nyligen fått reda på och som kunde leda till en dom med bättre utfall för hennes del.
Reinhold Blomberg försökte få skilsmässan avklarad snarast möjligt. Han tänkte fria till Astrid Ericson på Näs och ville vara ordentligt skild först. Det var inte heller långt kvar tills barnet skulle födas.
Så Reinhold Blomberg bestred bifall till uppskov, men häradsrätten valde att gå på hustruns linje. Nästan två månader fick hon på sig att närmare undersöka de "vissa omständigheter" som hon fått nys om. Målet sköts fram till den 28 oktober 1926, tre dagar innan Astrid Ericson planerat att lägga in sig på Vättersnäs förlossningshem. 
I tinget den 28:e anklagade Olivia Blomberg genom sin advokat redaktör Reinhold Blomberg för att han "efter det hemskillnad meddelats, gjort sig skyldig till horsbrott". Redaktör Blomberg förnekade otrohet och protesterade mot uppskovet. Men frun ville få ytterligare tid till sondering och även denna gång gick rätten på Olivia Blombergs linje. Det blev ingen dom - ärendet sköts upp till den 9 december. 
Beslutet var ett ödesdigert bakslag för Reinhold Blomberg och Astrid Ericson.
Den 9 december skulle barnet antagligen redan vara fött. Och Blomberg fortfarande en gift man.
Därmed hade också planen att föda på Vätters­näs fallit. Att ha barnet i fosterhem, "åt­minstone under den första tiden", likaså. Enda chansen för redaktören att inte bli dömd för otrohet var att barnet föddes utomlands, någonstans där pappans identitet inte behövde uppges. Och att barnet stannade utanför Sveriges gränser tills processen var avslutad. På inga villkor fick det bli mantalsskrivet på samma ort som modern. Det skulle kunna intygas av kyrkan och användas som bevis mot Reinhold Blomberg.
På kvällen den 3 november 1926 kommer i alla fall Astrid Ericson till Vättersnäs. Alva Svahn möter i Jönköping och för henne till förlossningshemmet. Svahn minns den unga Astrid ­Ericson som en lång, smärt och gänglig flicka med blont shinglat hår. Hon förundras över att Astrid omedelbart gör klart att hon inte ska stanna tills förlossningen är avklarad. Nej, Astrid säger att hon ska gifta sig med sin fästman, som just står i begrepp att skilja sig. Hon blir undersökt och Alva Svahn konstaterar att havandeskapet är långt fram­skridet.
Under vistelsen drar Astrid en vals om att det lyst för henne för tredje gången i Stockholm och att hennes fästman heter Gustafsson, är ingenjör och bor i Hälsingborg. Det är i hans hemstad som bröllopet ska stå och det är på barnbördshuset där som hon ska föda.
Rättvisans snara knöts allt hårdare runt Reinhold Blomberg och Astrid Ericson. De pressades till ett desperat dubbelspel. I Nässjö, helgen 6-7 november 1926, såg vittnen dem tillsammans på Hotel Continental. Det var samma helg som Astrid sagt till Alva Svahn att hon måste vara borta ett par dagar från Vättersnäs för att åka till Jönköping och gifta sig.
I rätten nekade Reinhold Blomberg bestämt till att han varit med Astrid Ericson på Hotel Continental. Men hans trovärdighet pulvriserades. En portier på hotellet vittnade att Blomberg skrivit in sig som Ing Axel Gustafsson, födelseort Skavshult, hemort Falerum.
"Nämnda herre hade även en dam i sällskap, vilken bodde i samma rum som Ing. Gustafsson, och då damen hade två släta ringar tog personalen för givet att damen var Ing Gustafssons fru, trots det att hon var betydligt yngre än Ing. Gustafsson. De voro även i matsalen och superade på kvällen."
Ett annat vittne hade sommaren innan gjort affärer med Astrid Ericsons far och till och med bott en tid hos familjen på Näs i Vimmerby. Han hade då lärt känna Astrid.
Vittnet hade mött Astrid Ericson i hotellets vestibul och noterat att hon var med barn.
"Då hon återvänt till matsalen, hade hon strax innanför den mellan denna och vestibulen befintliga dörren mött en för vittnet obekant mansperson, vars utseende vittnet ej hunnit iakttaga, och givit honom ett tecken att återvända in i matsalen, vilket denne tillsammans med Astrid Eriksson gjort. Astrid Erikssons avsikt hade tydligen varit att förhindra, att vittnet finge se nämnda mansperson."
Den 21 november, två veckor efter besöket i Nässjö, åker Astrid Ericson till Danmark. Den 4 december föder hon en son på Rigshospitalet i Köpenhamn. Några dagar senare döps barnet som alltså får namnet Lars. Astrid bor hos sin barnmorska och är tillsammans med sonen till dagen före julafton då hon vänder hem till Sve­rige. Ensam, utan Lasse, som får en fostermamma i fru Stevens i Brönshöj utanför Köpenhamn. Hos henne blir han kvar i tre år.
I Sevede Häradsrätt i Vimmerby drog skilsmässoprocessen mellan Reinhold Blomberg och hans hustru ut på tiden. Olivia Blomberg och hennes advokat samlade bevisinformation och vittnen - Reinhold Blomberg likaså. Varannan månad ända fram till den 27 oktober 1927 var det förhandling. Reinhold Blomberg slutade protestera mot uppskoven. Tiden spelade ingen roll längre, barnet var ju redan fött. Men Vimmerbyborna var nyfikna. Gång efter gång begärde parterna att förhandlingen skulle ske inför stängda dörrar." 31.209.16.109 29 maj 2013 kl. 23.53 (CEST)

text: Menar du att formuleringen trolovningsbarn inte kan användas? / Pontuz (disk) 29 maj 2013 kl. 23.57 (CEST)
replies: text: :Ja, det måste strykas. Det var tänkt som en teknikalitet men fungerade inte ens då när det hände. Han var ingen trolovningsson. 31.209.16.109 29 maj 2013 kl. 23.59 (CEST)
replies: text: ::Jag tolkar inte texten så, tredje stycket från slutet lyder: "Blomberg var en driftig affärsman och lär ha varit miljonär när han gick bort 1947. En tredje hustru och många barn delade på arvet. Trolovningsavtalet gjorde att även Lasse fick en ansenlig skärv från fadern, någonstans i storleksordningen en halv miljon kronor, räknat i dagens penningvärde." / Pontuz (disk) 30 maj 2013 kl. 00.01 (CEST)
replies: text: :::Ja, där har Du någonting. Du läser noggrannare än jag. Det hela är en ganska sjaskig historia, men det måste ha varit så att Blomberg och Lindgren efter att skilsmässan gått igenom har upprättat ett trolovningsavtal - ganska fjärran från de känslor man förknippar med förlovning - och sedan har var och en gått vidare i livet, men juridiskt har sonen blivit ett trolovningsbarn. Helt rätt tolkat! 31.209.16.109 30 maj 2013 kl. 00.12 (CEST)

text: :::Den springande punkten är väl frasen om att någon är avlad under äktenskapslöfte. Detta har s a s bestyrkts genom en s k trolovning när Blomberg väl var skild. 31.209.16.109 30 maj 2013 kl. 00.15 (CEST)
replies: text: ::::Vi kommer kanske på en bättre formulering om vi funderar lite. Spännande historia är det i alla fall. / Pontuz (disk) 30 maj 2013 kl. 00.18 (CEST)
replies: text: :::::Möjligen skulle trolovningsbarn kunna ändras till lagligt erkänd son el liknande för att undvika sådana starka reaktioner som mina inlägg ovan. Hur som helst är det alltid givande och trevligt att samarbeta med Dig. Du ser väl alla buggar jag åtgärdar?! 31.209.16.109 30 maj 2013 kl. 00.21 (CEST)
replies: text: ::::::Visst ser jag det, första gången fattade jag inte vad du menade. :) Sedan verkar det som det fattas ett barn. Fellke anger i jubileumsartikeln att Blomberg hade fått tretton barn. Frågan är var det fattas ett barn, om det är med andra hustrun som helt mörkas i publicistklubbens matrikel eller om det är med tyska hustrun, de kan ju ha fått fler barn efter matrikelns utgivning 1936. / Pontuz (disk) 30 maj 2013 kl. 00.24 (CEST)
replies: text: :::::::Det är alltid roligt att ha någon att diskutera med när man lagt upp en artikel. Ibland när ingen pillar alls på det man skrivit är det nästan som artikeln inte finns ;) / Pontuz (disk) 30 maj 2013 kl. 00.27 (CEST)
replies: text: ::::::::Mycket bra formulering som det nu står! Den är sanningsenlig samtidigt som den liksom upprättar barnet Lars. Ang barnen kan ju ännu ett ha fötts efter 1936. Äktenskapet med tvåan var ju söndrat, men det var var det väl inte hela tiden. Å andra sidan var det kanske "tvång" och så dog barnet. Ja, artiklar måste läsas! 31.209.16.109 30 maj 2013 kl. 01.07 (CEST)

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Reinhold Blomberg. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100826140259/http://jubileumstidning.vimmerbytidning.se/pdfs/article_15.pdf till http://jubileumstidning.vimmerbytidning.se/pdfs/article_15.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 28 juli 2017 kl. 12.12 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade