Diskussion:Flottning

message: Texten nedan är flyttad från artikeln
Flottning kallas den åtgärd, hvarigenom flytande virke framforslas uti ett vattendrag. Flottning förekommer af såväl timmer som kol- och pappersved; stundom flottas äfven props och brännved. F. n. flottas helst barrträd, emedan dessa trädslag flyta bättre än löfträden. Man har dock börjat flotta äfven björktimmer. För att kunna framflotta virket har man måst uppföra särskilda flottnings-byggnader. De viktigaste äro dammar 1. spår-dammar, afsedda att hopsamla vatten, hvarigenom flottningen å vissa svårare delar i flottleden skall kunna ske med mera vatten och alltså lättare; ledare, skaf- 1. styrdammar, lägre dammar, som anläggas  parallellt med vattendraget dels för att hoptränga detsamma och sålunda göra det djupare, dels äfven för att leda virket i krokiga flottleder. Vidare användas flottningsrannor l. timmerrännor som leda virket förbi platser, där det antingen alls ej eller ock med yttersta svårighet skulle kunna flottas, och bommar 1. länsor, d. v. s. i rad lagda stockar, hopfogade med vidjor eller fottningssmiden för att leda virket. Dessa bommar fasthållas i vattendragen genom dykdalber, stenkistor eller sänkstöd.
På grund af den korta tid (10 å 20 år), som virket varar i flottningsbyggnaderna, använder man numera i stället stenbyggnader eller andra mera varaktiga byggnadssätt. Sålunda byggas stendammar och stenledare, och i st. f. timmerrännor upprensas flottleden i största möjliga grad. Virket framföres såväl löst (lösflottning) som i flottar.   Lösflottningen förekommer i våra bäckar, åar och älf var, flottarna i större insjöar, i hafvet eller i kanaler.  Man skiljer mellan ringbommar, som äro flottar, i hvilka de olika stockarna flyta oberoende af hvarandra, dock omgifna med en bom, och fasta flottar, bunkar, i hvilka timret hoplagts och hvari det  sammanhålles med särskilda stag.   Lösflottningen  bedrifves i såväl allmänna som enskilda flottleder.
De förra innehafvas af flottningsföreningen för  vattendraget i fråga. Flottningsföreningen är en  kooperativ förening af dem, som ega det för året  framflottade virket. Verkställande direktören  i   denna  förening  kallas flottningschef  eller flottchef.   Föreningen sammanträder två gånger  om året å flottningsstämmor   och   har   sitt  arbetssätt   fastställdt   i flottningsreglementet.     Den viktigaste delen i detta handlar om flottningskostnadernas beräkning.   Dessa  betalades förr pr styck, stycketalsberäkning,  med den begränsningen, att virket vanligen skulle  vara mellan 10 och 27 (29) fot. Var timret längre,  utgingo kostnaderna 2, 4, ja ända till  48   gånger  högre  än   för  ett  enkelt fottgods (timmerenhet).  Den   senare   införda  kortlängdsberäkningen  reducerar kostnaden för flottning af små-virket,  så att exempelvis 10 fots virke betingar lfb, 13  fots virke 1/s af kostnaderna för timmer, som är  mellan 15 och 27  fot.   I den af V.  Ålund i vårt land bekantgjorda kubikfotsberäkningen lägges virkets  verkliga  kubikmassa  till  grund   för  beräkningen  af flottningskostnaderna.   I flottningen ingår äfven  sorteringen eller gallringen,  d.  v.  s.  skiljningen af flottgodset.   Denna är möjlig på  grund af de flottningsmärken, som hvarje flottande inslagit i sitt virke. 
I Sverige, där man på grund af flodernas läge  och vatteniöring bättre än i andra länder kan  betjäna sig af flottningen, framföras omkr. 30 å  40 mill. flottgods om året. Af dessa sjunka under  flottning omkr. 2  å 3 proc., mera af frodvuxet än  af senvuxet  virke. Man anser, att det flottade virket  blir mera lättarbetadt än det oflottade, hvarjämte  det erhåller en jämnare färg.
thread_title: Nordiska familjebok om flottning (1908)

message: Källor, inga jättestora luckor, helt okej skriven. Rekommenderar. Tanzania 5 november 2010 kl. 13.20 (CET)
replies: text: Skanar helt fotnoter. Tar bort rekommendation. --Kigsz 13 augusti 2012 kl. 13.42 (CEST)
thread_title:  Rekommenderad 

message: Varför är artikeln skriven i dåtid? Flottningen må vara försvunnen i Sverige men den pågår fortfarande i andra delar av världen. I Finland flottas det exempelvis fortfarande i bland annat Joensuu och Varkaus. Se den finska artikeln om flottning: http://fi.wikipedia.org/wiki/Uitto Stora Kogha (disk) 30 maj 2013 kl. 19.11 (CEST)
thread_title: Varför är artikeln skriven i dåtid?