Diskussion:Partitiv

message: På vilket sätt är ordstammen ändrad i de estniska exemplen. Jag kan bara se att man lagt till en ändelse?
130.236.119.26 20 september 2005 kl.18.20 (CEST)

message: Vad har rakasta, om det betyder älskade, bland exemplen att göra? Älskade är ju en verbform och det här handlar om nomenböjning. Visserligen kan ju älskade vara perfekt particip plural, som är en adjektivisk verbform, men är det vad som avses? Det blir i så fall ett otydligt exempel. Rakasta är ju (också?) verbet älska i pres. 3 p. sg., vilket emellertid är intressant i sammanhanget av en annan anledning: att dess objekt får kasus partitiv, som i "Koira rakasta taloa" ("Hunden älskar huset").
Någon som är kunnig i finska och lingvistisk terminologi som kan reda ut detta?
Lavas 2 maj 2006 kl.04.33 (CEST)
Nu har jag bytt ut rakasta mot maata bland exemplen, men skulle ändå vilja ha svar på frågorna ovan. Jag skulle också gärna vilja veta vilka fler verb än rakasta som får objekt i partitiv.
Lavas 2 maj 2006 kl.04.38 (CEST)
replies: text: Rakasta är inte ett verb (verbet är rakastaa, i pres. 3 p. sg. och i infinitiv), utan partitiv av rakas (kär, älskad, som ju också i svenskan kan användas som substantiv: "min älskade").

text: Exempelmeningen ovan borde lyda "Koira rakastaa taloa", annars blir det "Hunden det kära huset" (ett verb behövs).

text: Frågorna visar hur man måste hålla tungan rätt i mun i finskan, då skiftningar i ljudlängd och böjning ofta ger helt andra betydelser åt det man säger. Bra att ett annat ord, med färrre fallgropar, hittades.

text: --LPfi 16 februari 2011 kl. 12.40 (CET)
thread_title: Rakasta

message: Andra verb som kräver objekt i partitiv är hävetä, kuuntele, och yhdistää.
Tänkte också att i finska så har partitiv tre olika ändelser: -a/-ä eller -ta/-tä eller -tta/ttä, den senare verkar inte finnas med, och den används efter grundformer på -e.
Isaklindh 7 december 2007 kl. 11.57 (CET)
replies: text: Hävetä, kuunnella och yhdistää (kuuntele är imperativ). Men också dessa verb kan ibland användas med avslutade handlingar: skämmas ögonen ur sig blir hävetä silmät päästään (inte silmiään), när man lyssnar från början till slut blir det kuuntelin hänen kertomuksensa (inte kertomustaan) och när man förenar två saker blir det yhdistin asiat (toisiinsa). Till och med rakastaa fungerar så: i rakastin hänet kuoliaaksi, jag älskade henne till döds används inte partitiv. --LPfi 17 februari 2011 kl. 13.01 (CET)
För övrigt tycker jag det är lite konstigt formulerat att partitiv bildas genom att man lägger till "-(t)a eller -(t)ä" en mer korrekt version är "-a/-ä eller -ta/-tä eller -tta/ttä" eftersom skillnaden mellan a och ä enbart beror på vokalharmonin,
Isaklindh 7 december 2007 kl. 12.12 (CET)
thread_title:  Andra verb 

message: Om "dricka kaffet" är exempel på partitiv i norrländska dialekter måste väl "dricka kaffe" vara precis lika mycket partitiv i rikssvenskan? Brukar man verkligen tala om partitiv i svenskan? För övrigt blir det lite konstigt när partitiv definieras som ett kasus och franskan sedan nämns som ett exempel. Visst finns det partitiv artikel i franskan, men det brukar såvitt jag vet inte betraktas som ett kasus.--Skogsfrun 16 februari 2011 kl. 11.01 (CET)
replies: text: Det var nog förhastat av mig att skriva så. Ser nu att "article partitif" på franska WP tas upp under "partitif" som kasus.--Skogsfrun 16 februari 2011 kl. 11.03 (CET)

text: Om man på franskan betraktar "de +..." som genitiv, borde även partitiv kunna vara ett kasus (funktion) vars form på franska sammanfaller med genitivformen (form). Beryllium-9 (diskussion) 8 september 2023 kl. 14.53 (CEST)
thread_title:  Partitiv i svenskan och i franskan 

message: Inte bara "vissa norrländska dialekter" nyttjar bestämd form för partitiv, även Orsamål ("litä mjotji"="litet mjölken") gör så. Kan vara värt att nämna, särskilt om det visar sig vara gemensamt för t.ex. ovansiljansmålen överlag.
Beryllium-9 (diskussion) 8 september 2023 kl. 14.35 (CEST)
thread_title:  Även Orsamål och förmodligen fler oansiljansmål