Diskussion:Kovändning

message: Jag vill hävda att sakinnehållet i denna artikel är helt fel. En ko vänder inte tvärt och snabbt, tvärtom. Den långa och tunga kroppen gör att en kovändning är en långsam och klumpig företeelse, i motsats till ex.vis en häst som vänder på bakbenen.
Att kovända på sjön är ju också en manöver i många moment som tar lång tid.
Vill man beskriva en tvär vändning i motsatt riktning, använder man med fördel uttrycket lappkast. 
replies: text: Du har aldrig varit på en bondgård med kor som går på bete? --Βονγομαν 9 oktober 2007 kl. 18.53 (CEST)
replies: text: :Jodå, jag är uppväxt på landet. Men har du sett insidan av en ladugård?
Kor på bete går långsamt och stabilt åt samma håll. Inga snabba vändningar där inte.
replies: text: ::På ett spaltgolv i en frigångshall kan jag förstå att det går rätt lugnt till men en skrämd ko på stabilt underlag vänder snabbare än en politiker efter valet. Jag har fodrat, mockat och mjölkat ett antal kossor i mina dar. --Βονγομαν 9 oktober 2007 kl. 20.26 (CEST)
Jag citerar min uppslagsbok: "I bildlig bemärkelse: göra en klumpig vändning i handlingssätt eller åsikt." Wikipedia ska inte sprida missuppfattade fakta. Artikeln bör omarbetas eller raderas!
---
Även den sista beskrivningen är i mina ögon fel. En kovändning är motsatsen till en gipp. 
I hårdare vind blir krafterna på rigg och segel ofta så stora att man (ko-)vänder genom vinden istället.
För den här åsikten slåss jag i motvind, DNs språkspalt har likställt kovändning med gipp.
Saken har diskuterats i båtpressen.

text: Jag instämmer med föregående talare. Jag har aldrig någonsin hört talas om att en kovändning och en gipp skulle vara samma sak. Tvärtom, man kovänder ju för att slippa gippa om man känner att man inte klarar att göra en kontrollerad gipp. Att kovända är att gå från t.ex. styrbords slör till babords slör via en stagvändning, dvs. utan att gippa. Det är en klumpig manöver precis som uttrycket antyder, men mycket tryggare än gippen och skonsammare mot rigg och segel i hårt väder. /LA
Enligt min mening innebär den iofs klumpiga vändningen till att en ko kan göra tämligen snabba och oväntade "lappkast" när de vill byta riktning genom att hoppvika sin kropp på mitten för att sedan låta frambenen ta stöd på den nya platsen. När detta sker utan förvarning är kursändringen både plötslig och dramatisk och således långt från en förutsägbar klumpig ändring i t.ex tjurfäktningssammanhang, vilket känns långt från ett svenskspråkigt ursprung. Dessutom handlar ju liknelsen om relativt fredliga kor som gör en kursändring och inte uppretade tjurar./Ronny W 17 april 2010 kl. 11.46 (CEST)
Det är inte kul att se missuppfattningar spridas genom Wikipedia. Gå in på DN.se. Titta där i Kultur & Nöje/ Språket. Leta där upp Catharina Grunbaums artikel "Kon står över kohandeln".

text: Vad bra info! Hämtade in länken, som kan ligga som grund för viss omarbetning av infon (seglingstermen, ser t.ex inte helt rätt ut)./Ronny W 20 april 2010 kl. 19.40 (CEST)
replies: text: :Bra! Men vad jag är ute efter, är att essensen i uttrycket är att det är en klumpig manöver både i lagården och på sjön. Jag tycker att det framgår av Grünbaums artikel.
replies: text: ::Har skrivit om med hänsyn till referensen + ytterligare två som verkar vara samstämmiga med att: seglingstermen "kovändning" innebär att vända undan vinden, dvs en gipp. Det som jag uppfattar som "pudelns kärna" är alltså den tvära, lite ryckiga, växlingen av t.ex en åsikt, som kontrasterar skarpt gentemot tidigare kurs. Sedan kan liknelsen iofs implicit medföra att den som använder uttrycket också kan mena att förändringen är osmidig eller t.o.m. klumpig. Detta kan dock växla beroende på vem som använder uttrycket och hur denne uppfattar situationen (eller kor) men jag skrev iaf om till osmidigt, vilket bör vara ganska adekvat i sammanhanget./Ronny W 21 april 2010 kl. 15.51 (CEST)
replies: text: :::Ja, jag inser att i takt med att svenskars erfarenhet av kors beteende minskar, kommer "kovändning" alltmer att betyda tvärvändning, och sambandet med seglingstermen kommer att försvinna.

text: :::Jag tänker mig följande scen:

text: :::Gusten och Nordqvist sitter på bryggan och ser Carlsson komma seglande in.

text: :::-Han vänder lika omständligt som kon hemma i lagårn, fnyser Gusten.

text: :::-Ja, en riktig kovändning, skrockar Gusten.

text: :::Nog diskuterat om detta för en som själv fegar med en kovändning ibland.

message: Hej!
Ja, ni er väl allesamman i gott sällskap här med Nordisk Familjebok etc., men ni ÄR jo också allesamman lika mycket ute och cyklar som fx de tyska Wiki-folk! Jag har sänt dom det här beskedet:
>>
(I hope that you can accept this in English, my written German is too poor for a a comlicated message as this!) Yes, "Q-wende" ("kovending" in Danish, "kovändning" in Swedish) is certainly of Scandinavian origin, but you are totally wrong about the root of the expression! The expession has always been a maritime expression; documentation of its use in connection with cattle in early times can not be found! The expression is allegorical. When using one fairly big square sail, like the viking boats had, it is rather difficult to turn through the wind. In calm sea and little wind this could be done, sometimes with the help of an oar or two, but in fair wind and high sea, this was a risky manouvre. Therefore one chose to turn away from the wind, with filled sail all the way around. For such a manouvre one needed more space on the water and took more time. Therefore the sailors compared this manouvre with the problems you have when you work on a field and your plough is pulled by cows (or oxes) instead of horses, which are much easier to controle when doing a full turn! For about one thousand years or so, "kovending" figuratively meant to do something the right way even if it was more time-consuming instead of choosing a quick and risky method. When rigs changed during the 19th century and square sails became outdated (at least on fast sailing ships in regattas etc.) turning through the wind suddenly became the most secure manouvre and turning away from the wind was the unsecure manouvre with a risk for a unpleasant sudden beam-shift! Therefore the the modern figurative meaning of the expression also changed to the opposite, probably around 1890!
Regards John Larsson, Hillerød, Denmark; jodalela@gmail.com
<<
thread_title: ==

message: Intressant! Hur kan ett gammalt uttryck för bökig omständlighet glida över till rakt motsatt betydelse? Kanske för att vi inte vill konfronteras med tanken på mjölk- och köttproduktionens avigsidor. Vi vill se lilla röda stugan med lilla kossan, som skuttar omkring i lilla hagen och betar friskt grönt gräs. En något förljugen verklighetsbild behöver ett något förljuget språkligt uttryck.Carl-David (diskussion) 25 december 2018 kl. 10.44 (CET)
thread_title: =

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Kovändning. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20170923183903/http://www.omk.se/anslagstavlan/sjotermer till http://www.omk.se/anslagstavlan/sjotermer
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 4 oktober 2018 kl. 01.26 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade