Diskussion:Rote

message: Har begreppet "rote" inom flygvapnet (två flygplan som hör ihop) sitt ursprung i det gamla ordet? Vivo  disk.↔ 23 april 2008 kl. 00.02 (CEST)
replies: text: Jag fick svar från Nationalencyklopedin att så tydligen var fallet. Det fornfranska ordet rote betyder "del av en här". Vivo  disk.↔ 23 april 2008 kl. 00.25 (CEST)
thread_title: Rotepar/flygrote

message: Det kanske är lämpligt att splittra upp artikeln i flera och göra denna till förgreningssida?Edaen 3 juni 2011 kl. 19.21 (CEST)
replies: text: FLygbetydelsen har inget med de andra att göra och borde lyftas ur. Övriga betydelse är väl besläktade? Mange01 3 juni 2011 kl. 20.51 (CEST)
replies: text: :Instämmer med Mange01.Yger 3 juni 2011 kl. 21.29 (CEST)
replies: text: ::Besläktad betydelse, ja, men ändå olika begrepp. Det som gör att de sammanförts till en artikel är nog att samma ord används för på sätt och vis näraliggande betydelser. Hade man använt olika ord för de olika begreppen, så hade de knappast sammanförts i en artikel. Det som framför allt fick mig att rycka till, var att man länkade till Rotemansarkivet i en artikel, som jag trodde handlade, om indelningsverket. --Edaen 3 juni 2011 kl. 21.33 (CEST)
replies: text: :::Nån som vet om distriktsindelningen var densamma för dessa olika ändamål? (Soldatrote, båtsmansrote, fattigsvårdsrote, husförhörsrote, osv)? I min släktforskning har jag sett att i folkbokföringen var soldaternas familjer folkbokfördes efter kompani och rote. Mange01 4 juni 2011 kl. 18.28 (CEST)
replies: text: ::::De militära begreppen är inte de samma som fattigvårdsrote och husförhörsrote. Om de två sistnämnda stämmer överens kanske kan skilja mellan olika socknar. För övrigt ger fattigrote fler träffar på Google-Books än fattigvårdsrote. Edaen 4 juni 2011 kl. 18.31 (CEST)
replies: text: :::::Truppuppställningsbetydelsen är naturligtivs något helt annat, och det är okej att lyfta ur den betydelsen till en egen artikel. Men som distrikt misstänker jag att det fanns kopplingar. I vart fall var soldatrotena ibland omnämnd i folkbokföringen. T.ex. kunde en flicka (dvs civilist) vara född i en viss by i ett visst rote i en viss församling. Dock nämner inte alla församlingsböcker roten. Är du säker på att soldat/båtmansrotet inte brukade vara lika med fattigrotet? De bestod ju av flera byar och var en delmängd av socknen i bägge fall. Sockenindelningen var ju vanligen identisk för helt skilda tillämpningar, så varför skulle inte roteindelningen kunna vara det.

text: :::::Meningen "denna administrativa indelning kom att överföras även på olika sociala verksamheter och inom kyrkan" skulle behöva utvecklas. Har den hamnat under rätt rubrik (Stadsdel) och i rätt sammanhang (Stockholm)? Mange01 4 juni 2011 kl. 19.01 (CEST)
replies: text: ::::::Soldatrotarna inrättades vid indelningsverkets införande från 1680-talet så det är olika myndigheter och intressen bakom. Rotarna indelades efter vad som var lämpligt för att bära en soldat. Husförhörsrotar kunde omfatta flera soldatrotar. Edaen 4 juni 2011 kl. 19.23 (CEST)
replies: text: :::::::Rote betyder bara del av helhet (människor). Man hade kunnat använda helt olika namn för företeelserna. Folkbokföringsrotarna i Stockholm hade t.ex. kunnat kallas folkbokföringsdistrikt och fattigrotarna fattigområden. Om så, hade de då sammanförts till en artikel? Edaen 4 juni 2011 kl. 19.27 (CEST)
(Avidenterar)Edaens förslag:
*Rote (militärförband): Bra förslag. Den har du ju redan skapat själv. 
*Rote (flyg): Bra förslag. (Är det alltid två plan i ett rote eller kan det vara fler?),
*Rote (sockendel): Alla övriga betydelser av rote är ju sockendel, utom möjligen stadsdel (som är en församlingsdel). Så där duger artikeln rote fint. Det finns fler varianter som vi inte har tagit upp i artikeln, t.ex. bönrote,(se ) som också var en sockendel. En tabell på sid 35 i den källan indikerar att bönrote, husförhörsrote och skolrote ofta fick samma upptagningsområden.
*Rote (indelningsverket). Där finns redan rotering som fyller den funktionen. 
*Rote (folkbokföring). I folkbokföringen har jag hittat att församlingsböckerna angav fattrigrote och rote. Rote kan betyda stadsdel (om Stockholm), eller vad jag tolkar som sockendel (vid landsbygd). För soldatfamiljer anger man kompanitillhörighet och vilket soldatrote som står för underhållet. Mange01 5 juni 2011 kl. 13.23 (CEST)

text: När det gäller Rote (folkbokföring) var det Stockholm och rotemannen jag hade i åtanke, en omdir till Rotemansarkivet vore nog lämpligast.Edaen 5 juni 2011 kl. 13.26 (CEST)
replies: text: :Jag har sett att även Göteborg var indelat i roten under 1600-talet och fram. Se t.ex. här. Ett litet tips om ni inte sett det, det hade inte jag. Jag lärde mig häromdagen att borgare också hade båtsmän, s.k. stadsbåtsmän - det kanske är förklaringen? Jag skrev det i artikeln indelningsverket där källan finns.--90.233.168.175 5 juni 2011 kl. 14.30 (CEST)

text: :En sak om Göteborg kanske kan vara att indelta soldater under yngre indelningsverket verkar ha blivit inskrivna där (en ren gissning att det finns samband). Jag vet en indelt soldat, född i en bondesläkt Västerbotten (eller var det hans far som var bondeson?), som fick bege sig till Göteborg för inskrvning till Västerbottens regemente där. Jag vet dock inet varför.--90.233.168.175 5 juni 2011 kl. 14.37 (CEST)
replies: text: ::Jag la in din Göteborgskälla. Min formulering om att endast i Stockholm hade roteindelningen administrativ funktion var hämtad från Ugglanutgåvan 1923. Bör man vara skeptisk mot det påståendet? Ugglan har haft fel förr, och kan vara Stockholmcentrerad. Mange01 5 juni 2011 kl. 16.52 (CEST)
replies: text: :::Ugglan har nog rätt i det här fallet. Rotemansindelningen i Stockholm handlade om folkbokföring, medan roteindelningen i Göteborg var en kommunal indelning.Edaen 5 juni 2011 kl. 18.55 (CEST)
replies: text: ::::Ok - fint!

text: ::::Fördjupningsartiklar är nu skapade delvis enligt Edaens förslag, och med vissa likheter med hur tyska Wikipedia delat upp artiklarna. Är det okej att ta bort mallen längst upp? Mange01 5 juni 2011 kl. 20.08 (CEST)
replies: text: :::::Jag tror att roten fanns i alla städer. Jag hittar det på släktforskarsidor, men årtalen ska inte ses som när de infördes: Gävle, Hudiksvall, Öregrund, etc. Detta är kuststäder. De fanns också i inlandet (som också hade stadsbåtsmän) Skara, Karlstad etc. Jag tror nog på ett ursprung i stadsbåtmännen.--90.233.168.175 5 juni 2011 kl. 20.54 (CEST)
replies: text: ::::::Jag tror att det kom med stadsplaneringen.

text: ::::::SAOL talar om:  "Stadz och Rothe-Båtzmän. SCHMEDEMAN Just. 1410 (1695)"

text: ::::::Det finns hur många detaljer och aspkter som helst i SAOL man skulle kunna ta med. Orkar inte läsa mer där nu. Nån annan får gärna lusläsa. Gonatt! Mange01 5 juni 2011 kl. 23.23 (CEST)
  
===Militär rekrytering===
Det skedde stora förändringar i Försvarsmaktens personalförsörjingssystem mot slutet av 1600-talet. Fram till 1680-talet utskrevs knektar genom ett slags draftsystem. Från 1680-talet infördes det ständiga knektehållet. I det äldre systemet indelades den manliga befolkningen i rotar om 10 personer där en togs ut till knekt och ny rotering skedde vid varje tillfälle. Rotering betyder här tillfällig indelning för utskrivning. . Om roterings- och utskrivningslängder hos SVAR Roterings- och utskrivningslängder hos SVAR I det senare systemet med ständigt knektehåll är roten en permanent indelning av en eller några gårdar som har skyldighet att sätta upp och försörja en soldat.Rotering hos Ugglan Edaen 5 juni 2011 kl. 18.50 (CEST)

text: Andra och fjärde länken funkar inte. Tredje länken krävde inloggning på Svar (vilket jag kunde göra genom jobbet). Ugglantexten om båtsmansrotering borde tas med i artikeln om rotering. Du verkar ha bra kunskap om militärhistoria - har du möjlighet att fixa det? Mange01 5 juni 2011 kl. 20.28 (CEST)
thread_title:  Ett ord, flera begrepp 

message: Det skedde stora förändringar i Försvarsmaktens personalförsörjingssystem mot slutet av 1600-talet. Fram till 1680-talet utskrevs knektar genom ett slags draftsystem. Från 1680-talet infördes det ständiga knektehållet. I det äldre systemet indelades den manliga befolkningen i rotar om 10 personer där en togs ut till knekt och ny rotering skedde vid varje tillfälle. Rotering betyder här tillfällig indelning för utskrivning. . Om roterings- och utskrivningslängder hos SVAR Roterings- och utskrivningslängder hos SVAR I det senare systemet med ständigt knektehåll är roten en permanent indelning av en eller några gårdar som har skyldighet att sätta upp och försörja en soldat.Rotering hos Ugglan Edaen 5 juni 2011 kl. 18.50 (CEST)
replies: text: Andra och fjärde länken funkar inte. Tredje länken krävde inloggning på Svar (vilket jag kunde göra genom jobbet). Ugglantexten om båtsmansrotering borde tas med i artikeln om rotering. Du verkar ha bra kunskap om militärhistoria - har du möjlighet att fixa det? Mange01 5 juni 2011 kl. 20.28 (CEST)
thread_title: Militär rekrytering

message: Jag tog bort POV för att inte säga historieförfalskning. Att vara rotehållare var inte ett "tvång" som påstods utan en plikt och förstås en ära: när inte bönderna själva fick ha skjutvapen eftersom det var förbehållet kung och adel, fick rotehållaren utse en (oftast yngre son i dennes familj) person från trakten som dagligen var beväpnad. Vid krig där flera soldater stupade kunde det bli betungande. Men till soldattorpen hörde en liten täppa där soldaten själv fick odla sin mat och i övrigt var det inte särskilt stora utgifter. Däremot gav det förstås respekt att ha en beväpnad soldat under sitt hushåll.--90.233.187.12 3 juni 2011 kl. 19.22 (CEST)
replies: text: Det där är nonsens. Det var inte en ära att bli soldat, och bönderna var normalt inte alls förbjudna att äga skjutvapen. Under stora nordiska kriget och andra krig där flera soldater på roten stupat på raken drastiska åtgärder för att slippa bli utskrivna och de flesta rotar hade svårt att få tag på soldater. Rotebönderna försöker då hitta på alla ursäkter inför rätten om att de måste ha sina kvarvarande söner kvar på gården, och stora summor betalas ut till sådana som ville åta sig uppdragen, och jag har hittat massor med domar då mindre nogräknade personer låtit förskriva sig till soldater och därefter rymt med legopenningarna. Av de rotebönders söner som blev tvångsutskrivna valde många senare att lämna roten sedan man hittat någon annan villig. Under mer fredliga tider kom soldaterna sällan från bondfamiljerna utan var oftast torparsöner.--FBQ (diskussion) 30 september 2014 kl. 21.30 (CEST)
replies: text: :För en fattig dräng eller backstugusittare var det absolut ett kliv upp på sammhällsstegen att bli soldat. Man fick ett eget torp med täppa, man fick uniform. Detta bekostades av rotebönderna, vilket förstås kunde vara betungande, men så länge man hade en knekt man kunde skicka till armén så riskerade man inte själv att bli utskriven. /ℇsquilo 1 oktober 2014 kl. 07.59 (CEST)
replies: text: :: Missat esquilos svar: ja, absolut. Framför allt var ju soldat för en fattig torpare en möjlighet att bilda familj. Goda torp som gick att försörja sig på var under många perioder mycket svårt. Som dräng gick det i allmänhet inte att försörja en familj och det krävde vanligen att man jobbade dygnet runt och gav vanligen mycket lite annan lön än mat, husrum och kläder. En gift dräng och piga kunde knappast räkna med att få sova tillsammans och en piga med barn att sköta var det få bönder som ville anställa. Men, viljan att bli soldat varierade ju med situationen, under krigsår var intresset vanligen mindre. Exempelvis under stora nordiska kriget avverkades ju snabbt intresserade kandidater och när en rote på tio år avverkat kanske 4-5 soldater som alla stupat var ju intresset att bli soldat ofta ganska litet. Men soldater rekryteras ju mestadels bland torpare och andra jordlösa och inte bland jordägare. Och visst fanns det, åtminstone under 1800-talet en viss status i att vara soldat, särskilt i jämförelse med att vara vanlig dagsverkstorpare.FBQ (diskussion) 27 april 2018 kl. 20.16 (CEST)
replies: text: :::Åjo, även bondsönder kunde allt bli indelta soldater. Många hade stora barnkullar som omöjligt kunde försörjas av fadersgården och det var väl bara äldsta sonen som ärvde - när ändrades det? /Ascilto (diskussion) 27 april 2018 kl. 20.54 (CEST)
replies: text: :::: Visst, jag var kanske otydlig, gränsdragningen mellan bönder och torpare har vanligen inte varit benhård, en bondson i en stor barnkull kunde givetvis bli torpare. Men om det fanns chans att ta över hemmanet så tror jag ingen valde att hellre bli soldat. Alla barn har haft arvsrätt i historisk tid - däremot har principen (om vi nu räknar bort Dalarna) varit att gården inte skall delas om det inte finns tillräckligt med jord för att försörja flera familjer.  Den som vill vara med och dela gården måste också kunna visa att man har samma förmåga som det syskon som vill ta över gården att lösa ut övriga syskon från jorden. Och äldste sonen hade vanligen första tjing, men det är inte helt ovanligt att det var någon annan av sönerna som tog över gården - kanske var det så att den äldste av de överlevande sönerna var den som kunnat få utbildning - eller så blev han måg till äldsta dottern i en gård med bara döttrar, kanske var han ofärdig på något sätt, skälen kunde vara många.FBQ (diskussion) 28 april 2018 kl. 00.45 (CEST)
replies: text: :::::Jag letade bland våra artiklar i :Kategori:Arv och jag kunde inte hitta någon artikel om historisk arvsrätt. Inte i Ugglan heller. /Ascilto (diskussion) 28 april 2018 kl. 11.50 (CEST)
replies: text: ::::::: Har för mig att jag varit in på ämnet i någon wikipediaartikel men det var länge sedan och jag minns inte vilken. Kanske vore det en bra idé att utöka artikeln om arv om jag får tid och möjlighet.FBQ (diskussion) 28 april 2018 kl. 11.58 (CEST)
thread_title:  POV 

message: Civil förvaltning avser den civila delen av staten eller till och med den civila delen av krigsmakten. Edaen 5 juni 2011 kl. 19.39 (CEST)
replies: text: Ordbyte från administrativ indelning till kommunal indelning föreslås.Edaen 5 juni 2011 kl. 20.41 (CEST)
replies: text: :Civil förvaltning var ingen bra formulering - bra att du strök den. Om du avser ingressen så är ju sockenindelningen både för militära och kyrkliga ändamål såväl som samhällsservice (det som sedermera skulle bli kommunala ansvarsområden). Så jag strök "administrativ" ur ingressen. Mange01 5 juni 2011 kl. 20.56 (CEST)

text: :Jag tog mig friheten att ta bort  eftersom den artikeln tills i morse inte nämnde roten.Mange01 5 juni 2011 kl. 21.31 (CEST)
thread_title:  Civil förvaltning 

message: Jag tycker dess ändringar är alldeles utmärkta, bra insats Edaen och Mange01! Jag undrar nu och referensen till Ugglan fortfarande är relevant, är den inte så omskriven och utvidgad att den borde tas bort, eller bara behålla som vanlig referens?Yger 5 juni 2011 kl. 20.52 (CEST)
replies: text: Tack. I stort sett är faktauppgifterna från Ugglan där ingen annan källa anges, även om vi har omformulerat och förtydligat/förklarat lite. Mange01 5 juni 2011 kl. 20.53 (CEST)

text: Jag har också nu märkt artikeln rekommenderad då jag ser den föredömligt strukturerad och källbelagd och med ett innehåll som är starkare än vad som kan återfinnas i traditionella uppslagsverk om ämnet.Yger 5 juni 2011 kl. 21.17 (CEST)
replies: text: :Trevligt. Många sådana artiklar är längre, men det är bra om också korta huvudartiklar med många fördjupningsartiklar kan belönas på detta sätt.Mange01 5 juni 2011 kl. 21.32 (CEST)
thread_title:  Ugglan 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Rote. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100811151219/http://www.gbgtomter.se/kvarterskarta.html till http://www.gbgtomter.se/kvarterskarta.html/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20111008063643/http://www.ssa.stockholm.se/sv/Anvand-arkiven/Sokvagar/Rotemansarkivet/ till http://www.ssa.stockholm.se/sv/Anvand-arkiven/Sokvagar/Rotemansarkivet/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 28 juli 2017 kl. 19.30 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, just nu beskriver den här artikelns wikidataobjekt Rote#Minsta truppavdelning. Enligt tidigare diskussion verkar det som att den betydelsen av ordet skulle brytas ut från den här artikel. Går det bra om jag skapar ett nytt Wikidataobjekt som beskriver underindelning till socken, för att koppla till den här artikeln? Alla övriga betydelser går in under beteckningen, om vi tolkar att artikeln beskriver den administrativa indelningen med betoning på dess praktiska användning i organisering på lokal nivå. /Bengtsson96 (diskussion) 27 april 2018 kl. 17.42 (CEST)
replies: text: Det låter i högsta grad rimligt. /Ascilto (diskussion) 27 april 2018 kl. 19.08 (CEST)
replies: text: :Instämmer.Yger (diskussion) 27 april 2018 kl. 19.41 (CEST)
replies: text: ::Fixat. Mina finskakunskaper är så gott som obefintliga, men enligt Google translate avhandlar :fi:Ruotu huvudsakligen den administrativa indelningen och under underrubriken, står en punkt om någonting som har med flottan att göra och en punkt om Rote (arméförband). Jag länkar den till samma objekt som den svenska, rätta gärna om jag tolkade texten fel. /Bengtsson96 (diskussion) 27 april 2018 kl. 22.09 (CEST)
thread_title:  Wikidata 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Rote. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20080201160547/http://www.nog.nu/roteman.html till http://www.nog.nu/roteman.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 10 september 2018 kl. 20.08 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade