Diskussion:Regering

message: Jag har tittat på olika statsskicks hemsidor, och vad jag kan se är att i presidentialism innebär regering själva maktapparaten, inte bara på engelska. I italien är Il Governo presidenten, hans ministrar, ministeriet (departementen). Presidenten och hans närmaste organ kallas La Presidenza del Consiglio (presidentens konselj, dvs statsrådsberedning), medan Consiglio dei Ministri är ministerkonselj, ett regelbundet möte.
Exakt likadant är USA:s government organiserad. Jag gissar att det finns något samband mellan presidentialism och organisation på denna nivå, men har inte någon sådan litteratur.//--IP 12 september 2006 kl. 07.30 (CEST)
replies: text: Italien är väl en parlamentarisk republik? Det kan vara viss begreppsförvirring i och med att regeringschefen kallas presidente del consiglio, "konseljpresident". Ordet presidente används alltså både för statschefen och regeringschefen./Nicke L 12 september 2006 kl. 15.18 (CEST)
replies: text: :Det är en semipresidentialism som Finland. Vallinder inräknar dessa i parlamentarismen, men så ses det inte generellt.//--IP 12 september 2006 kl. 15.39 (CEST)

text: :Mina italienska språkkunskaper är väldigt begränsade, men vad jag får ut av denna sida stämmer inte din definition, så jag har frågat Torvindus för säkerhets skull.//--IP 12 september 2006 kl. 15.48 (CEST)

text: :Nej, det kanske är full presidentialism...//--IP 12 september 2006 kl. 15.53 (CEST)

text: :Jo, det var tydligen rätt... Orsaken att man krånglar till det med presidentialism osv är för att presidentstyren är mer specifikt än republiker, och för att i teorin är det möjligt med en monarki med semipresidentialism - jag tor att det har funnits i norra Afrika - alltså med en kung med ceremoniella uppgifter, en president som har viss verkställande makt, och en premiärminister som leder regeringsarbetet. Republikanism är alltså inte helt synonymt med presidentialism.//--IP 12 september 2006 kl. 16.12 (CEST)
thread_title:  Presidentialism  

message: Det är en omfattande och genomarbetad artikel. Att själva begreppet regering är svårt att definiera och att det skiljer sig mycket från engelskans government gör att det ofrånkomligen blir en del problem med avgränsningar och dylikt. I övrigt har jag några synpunkter:
I avsnittet "historik" borde kanske den första meningen klargöras lite. Vad åsyftas med "de första regeringsmakterna"? Om det gäller samhällen utan skriftspråk är det ju naturligt att det saknas (skriftliga) källor. Detta kunde alltså skrivas ut lite tydligare.
Det står att Schweiz har ett "konventsystem". Jag har satt , eftersom det är ett begrepp som jag inte har sett förut, och som inte ger så många träffar på Google. Folkrepresentationen i Schweiz är ett folkvalt parlament, förbundsförsamlingen, med två kamrar. Att Schweiz skiljer sig från parlamentariska stater är såvitt jag vet för att landet har en i praktiken permanent samregering, som väljs av förbundsförsamlingens båda kamrar i gemensam session, och att regeringen, förbundsrådet, har en starkare ställning gentemot parlamentet än vad som brukar vara fallet i parlamentariska demokratier. Är det den gemensamma sessionen för parlamentets kamrar som kallas "konvent" här? (Schweiz skiljer sig ju också i fråga om användandet av folkomröstningar, men det har väl inte med ämnet "regering" att göra.Nicke L 12 september 2006 kl. 15.22 (CEST))
Frågan om majoritets-, minoritets-, sam- och samlingsregeringar har väl relevans enbart för parlamentariska system plus semipresidentiella system och det schweiziska systemet, men inte för presidentiella system där regeringen inte är beroende av parlamentets stöd? Jag är inte säker på detta, men om så är fallet kunde det skrivas ut i klartext./Nicke L 12 september 2006 kl. 15.18 (CEST)
replies: text: Det blir några fler träffar om man söker på konventssystem med två s :) Det var ett rent slarvfel. Sökning på Convent system verkar ge att det är ett medeltida system. Konventet enligt Vallinder är folkrepresentationen, så vitt jag ser förbundsrådet. Vad gäller den partipolitiska frågan, så skulle jag gärna vilja tillfoga att t.ex. presidenten i USA så vitt jag ser det, kan välja ministrar utanför partipolitiken alltså på meriter. I vissa länder - jag tror att det är så i UK - så måste däremot ministrarna hämtas från parlamentet. Men jag är inte säker på detta.//--IP 12 september 2006 kl. 15.36 (CEST)
replies: text: :Folkrepresentationen måste vara förbundsförsamlingen, alltså parlamentet (lätt att förväxla dessa namn som är väldigt lika)./Nicke L 12 september 2006 kl. 15.40 (CEST)
thread_title: Synpunkter

message: Förfarandet med anledning av beskattningsrätten beskrivs nu utifrån ett svenskt, parlametariskt perspektiv, och gäller kanske inte för presidentialism och semipresidentalism. Det gäller nog inte heller stater med starkare monarki, typ Saudiarabien. Vad som generellt kan sägas är att statsorganet har beskattningsrätt, och att denna skatt delvis skall komma medborgarna till gagn på något sätt (om inte annat genom skydd mot yttre fiender). Dessutom, vad gäller Sverige, är det i praktiken så att regeringen lägger fram budgeten, vilken majoriteten i riksdagen accepterar - men regeringen är vanligen bildad genom dess storlek i riksdagen varför det inte är någon motsättning mellan dessa. Det är därför budgeten får en sådan framskjuten roll i media när den läggs fram.//--IP 29 maj 2007 kl. 18.07 (CEST)
replies: text: Ja, men formellt är det riksdagen (parlamentet) som beslutar om så viktiga frågor i demokratier och även i konstitutionella monarkier och republiker, även om regering och riksdag i praktiken ibland kan blandas ihop i parlamentariska stater. Jag håller med om att i Saudi-Arabien beslutas allting av monarken, även statsbudgeten (dvs. ett envälde). Det är därför jag skrev "i många länder". I parlamentariska stater måste i regel regeringen avgå (t.ex. en minoritetsregering) om den inte får igenom den viktiga statsbudgeten i parlamentet, grunden för all politik är ju fördelningen av medlen för den. Får regeringen inte igenom budgeten, kan den inte styra i övrigt och har förlorat sitt förtroende eftersom den inte fått igenom det viktiga beslutet.

text: Pengarna som är i omlopp i offentlig verksamhet är ju dessutom något som bör kontrolleras av medborgarna eftersom det är deras pengar som ska användas till skilda ändamål, därför anses att budgeten ska hanteras direkt av de folkvalda och vara en del av riksdagens befogenheter.

text: Detta är väl sant, eller vad tycker du? /D.O.G. 29 maj 2007 kl. 19.31 (CEST)
replies: text: :Jag är osäker på vem som har den ekonomiska makten i USA, t.ex., eller Frankrike. Jag antar att det står i Utländska politiska system, någonstans. Vad gäller att hänvisa direkt till en lag (RF), kan det generellt innebära problem, eftersom det inte alltid är överensstämmelse mellan ord och praxis, inte heller i Sverige. Vad gäller de genuint svenska förhållandena håller vi för övrigt på att diskutera fram en disposition, se diskussion:Svensk politik och kom gärna med synpunkter.//--IP 29 maj 2007 kl. 19.36 (CEST)
replies: text: ::Intressant med diskussion:Svensk politik!  (Länkfix Sveriges politik -> Svensk politik pga av fix av dubbel omdirigering) --MagnusA 2 mars 2009 kl. 07.43 (CET)

text: ::Både i Sverige, USA och Frankrike är det folkrepresentationen som bestämmer om medel till olika ändamål i statsförvaltningen och i Sverige är det reglerat i grundlag i RF:s 9 kap. I USA har nu under våren exempelvis pågått en strid mellan kongressen och presidenten om medel till trupperna i Irak. Eftersom demokraterna nu är i majoritet i kongressens båda kamrar ville de inte villkorslöst ge pengar till det, men slutligen uppnåddes en kompromiss. I Frankrike tillhör det enligt konstitutionen parlamentets kärnuppgifter. – Det gäller också alla EU-länder skulle jag tro.

text: ::Dock kan riksdagen delegera åt regeringen (eller presidenten) i respektive land att besluta i detaljfrågor och det kan variera från år till år, vad respektive parlament vill överlåta åt regeringen att besluta om. Då behöver parlamentet inte heller ägna sig alltför mycket åt enskildheter som tar tid, det vill säga så kallad målstyrning. Detta är nog ganska otvivelaktigt påstående, inte sant? /D.O.G. 29 maj 2007 kl. 19.58 (CEST)

text: ::Tydliga regleringar i grundlag brukar dessutom inte i demokratier kunna omtolkas helt och hållet i praxis, det är därför domstolar är till för att hålla koll på efterlevnaden av grundlagens (av demokratins) regler och förhindra radikal omtolkning och omläggning av reglerna. Istället ska domstol opartiskt tolka lagbestämmelser efter deras ordalydelse (och inte partiskt efter något intresse) och om tveksamhet uppstår, efter vad som sägs i förarbetena, det vill säga efter vad som var lagstiftarens mening med att stifta lagen. Detta är grunden för maktdelningsläran. Innan den fick genomslag kunde godtyckliga beslut efter något intresse fattas om tolkningen av lagar, utifrån att regering och högsta domstol kunde vara ett och samma organ, som inte respekterade lagens bokstav.

text: ::Däremot kan i praxis bli en utveckling att vissa regler i grundlag blir av rent formell karaktär, att formella beslut fattas av en viss person eller av en viss församling, medan det verkliga beslutet fattas någon annanstans.

text: ::Om jag har benat upp det här på detta sätt, håller du med då? /D.O.G. 29 maj 2007 kl. 20.15 (CEST)
replies: text: :::Ja men vi har ju ingen författningsdomstol i Sverige, och relationen mellan riksdag och regering är otydlig: dessa frågor är några av de grundläggande problemen för den pågående Grundlagsutredningen att ta ställning till. //--IP 29 maj 2007 kl. 20.19 (CEST)
replies: text: ::::Ja, men vi har domstolar som kan ogiltigförklara beslut som uppenbart har fattats grundlagsstridigt. Det är väl ändå sant. /D.O.G. 29 maj 2007 kl. 20.26 (CEST)

text: ::::Dessutom har vi väl i Sverige ganska tydlig uppdelning mellan vad som hör till riksdagens uppgifter och vad som hör till regeringens, jag har inte hört att det är så vanligt att man inte vet var gränserna går när det gäller grundlagsregleringen. Grundlagen följs, endast några smärre mål i domstol har förekommit. /D.O.G. 29 maj 2007 kl. 20.30 (CEST)

text: ::::Jag förstår förresten inte vad det är som är så kontroversiellt med en författningsdomstol, det beror väl på vad som står i grundlagen, om den är otydlig eller inte. Vanligtvis handlar det väl om praktiska frågor, om vem som ur ett demokratiskt perspektiv har beslutanderätt i en viss enskild fråga osv. /D.O.G. 29 maj 2007 kl. 20.37 (CEST)
replies: text: :::::Eftersom Europarådet tydligen engagerat sig tror jag att författningsdomstolarna i första hand handlar om att garantera sig emot situationer när odemokratiska partier blir folkvalda. Och uppenbarhetsprincipen är också svår, eftersom det lämnar ett så stort utrymme för subjektivitet. Problemet med relationen mellan riksdag och regering bottnar, så vitt jag ser det, i att regeringen tillkommer via riksdagsval, varmed regeringsmakten inte har en motpol i folkförsamlingen: all makt utgår från folket, men då finns ingen motkraft.//--IP 29 maj 2007 kl. 20.41 (CEST)

text: Ja att förbjuda partier kan ju vara demokratiskt tveksamt i sig, men kanske nödvändigt i värsta fall, men en författningsdomstol kan ju vara ett ganska harmlöst maktorgan, som ser till att grundläggande principer efterlevs och inte har hand om politiska kontroverser som abort och dylikt.

text: Om man vill åstadkomma en motkraft kan man införa en svag första kammare vald av folket på något sätt (t.ex. delvis direkt av folket och delvis indirekt genom kommunerna), som tillfälligt kan hindra beslut att fattas (för att skapa debatt), men där det avgörande beslutet fattas av den kammare som är direkt folkvald och som regeringen är ansvarig för och vars förtroende regeringen behöver ha för att sitta kvar. Denna kammare kan ju också delvis utse lagfarna domare till författningsdomstolen och som i USA utreda lagligheten av regeringens beslut och godkänna regeringens eller myndighets utnämningar av domare och ämbetsmän utefter ett regelverk om opartiska utnämningar. På så vis får folket insyn i utnämningar med mera. — Men i praktiken tror jag inte att Sverige har några problem med om grundlagens ganska tydliga regler följs eller inte. Problemet kan dock ligga i en risk för alltför stor maktkoncentration hos regeringen, det håller jag med om (eftersom de både kontrollerar utnämningar av t.ex. domare och ibland också vad riksdagen ska besluta om). /D.O.G. 29 maj 2007 kl. 20.56 (CEST)

text: Ja författningsdomstolens uppgifter är att se till att demokratins spelregler följs som sagts. Jag missuppfattade förut, men i Tyskland har domstolen också rätt att förbjuda odemokratiska och militanta (militäriska) partier./D.O.G. 29 maj 2007 kl. 21.25 (CEST)
replies: text: :Det jag menade egentligen var att när det gäller finansmakten, så går ju regeringens budgetproposition igenom av naturliga skäl, eftersom regeringen antingen har majoritet i riksdagen av sig själv eller tillsammans med sina "samarbetspartier". Därför har regeringen de facto finansmakten, eftersom den tar fram förslaget, vet att förlaget kommer att gå igenom, och sedan fördelar pengarna. Intressant inlägg med idén om organiseringen av ett bikameralt system!//--IP 29 maj 2007 kl. 21.23 (CEST)
replies: text: ::Ja, de facto är det ju så för det mesta (om inte partier eller enskilda ledamöter i regeringens underlag protesterar och går emot, vilket alltså vanligen inte sker i Sverige och inte så ofta utomlands heller alltid). Kul att min idé är intressant! /D.O.G. 29 maj 2007 kl. 21.30 (CEST)

text: ::Nu har jag lagt till lite om regeringens makt de facto när det gäller statsbudgeten. Jag tror det täcker in diskussionen om den formella regleringen och om praxis. /D.O.G. 29 maj 2007 kl. 21.42 (CEST)
thread_title: Beskattningsrätten

message: Artikeln är välskriven, tillräckligt omfattande och källbelagd. Grundin 22 november 2008 kl. 13.01 (CET)
thread_title:  Rekommenderad artikel 

message: Begreppet "regering" är inte helt enkelt eftersom betydelsen skiljer sig kraftigt mellan olika stater och språk. Artikeln är uppenbart skiven av någon med ett tydligt svenskt perspektiv och mycket av det artikeln omfattar skulle passa bättre in i den mer övergripande artikeln om verkställande makt. Ricjac 7 februari 2012 kl. 13.37 (CET)
Den interwikiade engelska artikeln (som är en basartikel) handlar dessutom mer om statsskick och statsmakt än "regering". Ricjac 24 februari 2012 kl. 15.55 (CET)
Koranen nu får ni bestämma er att förbjuda koranbränning omedelbart vi svenskar accepterar inte att de får hålla på så vilka kostnader för oss svenskar ! Ut ur landet omelbart vissa att ni kan leda landet ! Ut omelbart vissa lite ryggrad  en som röstar på kd  🙏❤️ gör något alldeles för dyrbart ! Fel att släppa in så många som förstör landet ut med dessa personer som inte rättar sig i ledet häls Kerstin Johansson trött på  alla kostnader 👎 80.216.50.245 4 september 2023 kl. 13.16 (CEST)
replies: text: Kerstin Johansson 80.216.50.245 4 september 2023 kl. 13.17 (CEST)
thread_title:  Problematiskt begrepp