Diskussion:Corioliseffekten

thread_title: Arkiv

message: Jag instämmer med Mats och med Lars om att artikeln behöver förbättring. Att envist tala om Corioliskrafter istället för att förklara dom inertia och tröghetseffekter som ligger bakom fenomenet gör artikeln både ovetenskaplig och opedagogisk. Det mest stötande är emellertid attityden av ett defensivt och oresonligt artikel-ägande som alltmer sprider sig i Svenska Wikipedia. Det gör att man inte gärna bidrar och att många artiklar förblir hopplöst föråldrade och ovetenskapliga.
Bengt Nyman (disk) 22 februari 2014 kl. 10.44 (CET)
Se vidare nedan. Bengt Nyman (disk) 23 februari 2014 kl. 08.55 (CET)
thread_title:  Tråkigt med ovetenskaplig envishet 

message: Så har då även denna artikel fått sin bildstormare... På tiden kan man kanske tycka då artikeln väsentligen består av ”orginalet” från ca 2005 + de något senare tillagda kapitlen ”härledning” & ”tyngdkratspåverkan”... Ett sätt att ändra detta är dock inte att språkligt/sakligt ”skriva ner” artikeln utan att identifiera dess svagheter och finna ett nytt upplägg!
Nuvarande artikel, kort som den är, fokuserar på metereologiska aspekter vilket är mindre lämpligt på grund av vädersystemens  komplexa natur men förståligt genom vädrets allmänintresse.
Artikeln bör istället inledas med en renodlad förklaring av corioliskrafter;  corioliskrafter i planet, på en roterande sfär etc. ”Tillämpningarna” kan anstå till senare kapitel.
Hur åstadkomma detta? Ett sätt att utveckla ”döda” artiklar är ju som bekant att kopiera in lämpligt material från eng wiki... Att kopiera hela artiken med fotnoter och allt är en ganska betungande uppgift men med lämpligt urval + lite nytt material kan den svenska artikeln komponeras om utan allt för stor möda. Detta behöver inte vara så illa om artikeln fokuserar på det väsentliga och kan genom kompakthet måhända vara  mera tilltalade för många läsare. 
T ex förde Allmänna relativitetsteorin en avdomnad tillvaro men uppdaterades genom att vissa kapitel ströks och ersattes av kapitel från eng wiki. Detta kan förefalla något snopet för den nationellt sinnade och strida mot den i tidsandan så omhuldade mångfalden, men helt avgörande är artikelns encyklopediska kvaliteer. Svjo (disk) 22 februari 2014 kl. 22.55 (CET)
replies: text: Hej Svjo. Ikonoklasm, även bildstorm, innebär att uppsåtligen förstöra religiösa ikoner samt andra symboler eller monument. Alternativt: Det rikliga bruket av bilder och kulten av dessa. Jag ser att du accepterar en begränsad möjlighet att förbättra artiklar under din bevakning. Det hedrar dig. Jag förstår svårigheten att sortera bort okunnigt klotter från seriösa försök att bidra till en förbättrad artikel. Jag finner det humoristiskt att dina egna försök att förbättra en artikel genom att nyligen lägga till en illustration går utan kommentar medan andras bidrag gör dom till "bildstormare...". Men, låt oss återgå till fysiken. Om du/ni inte kan förmå er att tillåta uppdatering av "era" artiklar så får ni gärna låna valda delar av nedanstående för att klargöra ovanstående artikel:

text: Corioliseffekten är INTE associerad med en kraft. Valet av referenssystem motiverar fortfarande inte att associera corioliseffekten med en kraft, fiktiv eller icke. Den enda orsaken att lägga till en coriolisterm i ekvationen utifrån en roterande referensram är för att fiktivt balansera en ekvation som är konstruerad under olämpliga förutsättningar. Se nedan. Corioliseffekten medför, skapar eller beror inte på existensen av någon kraft, corioliskraft eller annan. Corioliseffekten är ett direkt resultat av Newtons första lag, den så kallade tröghetslagen: "En kropp förblir i vila eller i likformig rörelse så länge inga yttre krafter verkar på kroppen." Att använda ordet kraft i samband med corioliseffekten är förlegat och missvisande. Det finns här en parallell till centrifugaleffekten. I båda fallen förblir en kropp i vila eller i likformig rörelse så länge inga yttre krafter verkar på kroppen. I fallet corioliseffekten finns det ingen yttre kraft och ingen corioliskraft som påverkar kroppens rörelse. Därför förblir kroppen i likformig, rätlinjig och icke accelererad rörelse. Att rörelsen förefaller krökt för en betraktare som själv genomgår en krökt rörelse genom att stå på en roterande kropp är självklart och ovidkommande. I fallet centrifugaleffekten krävs det en kraft för att tvinga en kropp med massa och därmed tröghet att beskriva en accelererad eller krökt rörelse. Denna kraft kallas centripetalkraft. Varken corioliskraft eller centrifugalkraft är externa, effektskapande krafter. Någon corioliskraft existerar överhuvudtaget inte medan centrifugalkraften är tröghetsreaktionen till en centripetalkraft som tvingar en kropp till en cirkulär rörelse. Att i upplysningssammanhang välja otjänliga koordinatsystem och matematik som leder till obefintliga, fiktiva krafter är onödigt och missvisande. En mer vederhäftig förklaring baserar sig på tröghetslagen och dess lätt förklarade konsekvenser. Bengt Nyman (disk) 23 februari 2014 kl. 08.44 (CET)
thread_title:  Artikelns framtid 

message: Två sökord leder till artikeln, corioliseffekten och corioliskraften, och artikeln skall därför handla om dessa (artikeln är inte en lärobok i meteorologi eller något annat sådant). ”corioliseffekten” är en referens till ett ”fenomen” och corioliskraft/coriolisacceleration svarar mot kvantitativa aspekter. 
Varje beräkning av hur till exempel föremål rör sig i förhållande till jordytan, föregås av ett val av koordinatsystem. Det naturliga är att välja det system som ger de enklaste beräkningarna för att lösa det givna problemet. Om problemet är att beräkna sambandet mellan tyngdaccelerationen uppmätt av två observatörer i likformig relativ rörelse, kan ett sfäriskt koordinatsystem som följer jordens rotation vara ett lämpligt val om den ene observatören är stationär i förhållande till jordytan. Det är inget särskilt exotiskt med detta val. Det vanliga longitud/latitud-systemet (som  förvisso följer jordens rotation) är ett exempel.
Coriolisacceleration/corioliskraft är en konsekvens av att välja ett roterande sfäriskt koordinatsystem.
Ett alternerande bruk av ”corioliseffekt” och ”corioliskraft” tycks leda till viss förvirring hos läsaren som konsekvent måste förstå corioliskraftens beräkningstekniska grund. En  bot mot detta är kanske att respektive ”ordbruk” så mycket som möjligt samlas i skilda kapitel...
Svjo (diskussion) 24 februari 2014 kl. 16.14 (CET)
thread_title:  Försök till förtydligande 

message: Corioliseffekten gör att en kropp som när den betraktas i ett stationärt koordinatsystem rör sig i en rät linje utmed ytan av en roterande kropp uppfattas som om den rör sig i en cirkelrörelse när den betraktas i ett roterande koordinatsystem som till exempel från en punkt på den roterande kroppen.
Corioliskraften är den teoretiska, fiktiva kraft som skulle behövas för att orsaka denna acceleration och resulterande cirkelrörelse när förloppet betraktas utifrån detta roterande koordinatsystem. Bengt Nyman (diskussion) 25 februari 2014 kl. 04.49 (CET)
replies: text: Ej bra. En inledning skall börja med "C är" och den första meningen skall vara så enkel att en 12 åring kan förstå. Yger (diskussion) 25 februari 2014 kl. 05.14 (CET)
replies: text: :Corioliseffekten är en relativ observationseffekt som gör att en kropp i rätlinjig rörelse uppfattas som om den avviker från denna rätlinjiga rörelse när den betraktas i ett roterande koordinatsystem.

text: :Corioliskraften är den teoretiska, fiktiva kraft som skulle erfordras för att orsaka denna avvikelse betraktat i ett roterande koordinatsystem. Bengt Nyman (diskussion) 25 februari 2014 kl. 13.22 (CET)
replies: text: ::Nja, det är fortfarande inte bra. Som en mer fackmässig beskrivning skulle din formulering funka, men vi måste var mycket mer lätta att förstå, i alla fall i artikelns första mening: Corioliseffekten är det som gör att ett föremål som rör sig rakt fram uppfattas som om att den svänger av från sin väg om den betraktas [infoga lämplig beskrivning här, men ingen 12-åring vet vad ett roterande koordinatsystem är!]. Riggwelter (diskussion) 25 februari 2014 kl. 13.32 (CET)
replies: text: :::Corioliseffekten är det som gör att ett föremål som i verkligheten rör sig rakt fram uppfattas som om det svänger när det observeras av någon som står på ett roterande föremål, som till exempel på jorden.

text: :::Corioliskraften är den teoretiska, fiktiva kraft som skulle erfordras för att orsaka denna avvikelse betraktat från denna roterande observationspunkt. Bengt Nyman (diskussion) 25 februari 2014 kl. 13.52 (CET)
Din kommentar ovan Yger, tar stora priset. Att med en enda mening förklara vad Corioliseffekten är för något och därtill så enkelt att en 12-åring förstår, låter som en riktigt skojig utmaning. Eftersom det har förljudits, att du besitter kunskaper i fysik, vilka "nästan" är på högskolenivå, så föreslår jag att du själv gör ett försök. Det förefaller mig som om Riggwelter, skulle kunna bistå dig. Tyvärr lär du inte kunna få någon vägledning genom att studera den engelska, tyska eller franska versionen av det aktuella uppslagsordet. Formuleringarna därstädes synes mig alltför svårfattliga, till och med för en 13-åring. Fylgia Fock (diskussion) 25 februari 2014 kl. 15.09 (CET)

text: Lagom spydigt inlägg av någon som själv inte heller bemödar sig med att förbättra artikeln. /ℇsquilo 25 februari 2014 kl. 15.53 (CET)

text: Corioliseffekten är en modell inom fysiken som beskriver rörelser i roterande system och bland annat används för att förklara hur metereologiska låg- och högtryckssystem cirkulerar med- och moturs på norra och södra halvklotet.--Yger (diskussion) 25 februari 2014 kl. 16.15 (CET)
replies: text: :Bra! Förslag till puts: Corioliseffekten är ett fenomen inom fysiken som förklarar rörelser i roterande system och bland annat förklarar hur meteorologiska låg- och högtryckssystem cirkulerar moturs på norra halvklotet och medurs på södra halvklotet. Den fiktiva kraft som associeras med corioliseffekten kallas corioliskraften.Bengt Nyman (diskussion) 25 februari 2014 kl. 16.49 (CET)

text: :--Yger (diskussion) 25 februari 2014 kl. 17.05 (CET)
replies: text: :::Inte en modell, snarare ett fenomen (och jag tycker man i princip kan stryka termer som "inom fysiken". Corioliseffekten kan observeras av andra än fysiker...). Dessutom är det ett viktigare krav att faktiskt säga något vettigt än att vara begriplig av alla. Om vi kan nå högstadieelever, gott. Kan vi inte det skall vi göra oss så lättförstådda vi kan. Annars kan vi helt enkelt inte ha artiklar om t.ex. högre matematik. Nu går jag och är djärv och ändrar i artikeln...
replies: text: :::andejons (diskussion) 25 februari 2014 kl. 17.50 (CET)
replies: text: ::::Mycket bra. Och medan substanstexten kan vara skriven på ett svårare språk än att en högstadielev klara läsa så är det viktigt ingressen eller åtminsone förste meningen är begriplig för så många som möjligt. Det går även med matematik på gymnasie och bashögskolenivå.--Yger (diskussion) 25 februari 2014 kl. 18.17 (CET)
Det handlar också om att skapa klarhet i vad corioliskraft/coriolisacceleration är (om nu inte dessa skall ha en egen artikel...:)). Låt oss anta att den är bestämd av den korrektionsterm som måste införas vid övergång till ett roterande sfäriskt koordinatsystem. Då kraften är källfri är den en fiktiv kraft. Det innebär inte att den blott är ett påhitt som inte behöver tas på allvar... Se uttrycket för g-effektiv i kapitlet ”Tyngdkraftspåverkan” (texten är för kortfattad men leder tydligen till lösningen av ”beräkna sambandet mellan tyngdaccelerationen uppmätt av två observatörer i likformig relativ rörelse på en sfärisk yta etc”). Coriolisaccelerationen förekommer som term i denna lösning och under antagandet att lösningen är korrekt kan coriolistermen inte undvaras. Mer fiktiv än så är inte denna term.
Corioliskrafter/coriolisaccelerationer tenderar alltså att förekomma i  kvantitativa lösningar (entydiga/korrekta) till problem relaterade till corioliseffekten.
Det är kanske lämpligare att börja med artikelns ”substans” och anpassa inledningen till denna... Jfr t ex med de tyska/engelska versionerna där inledningarna har substans...
I artikeln måste ”corioliseffekt” och ”corioliskraft” användas i rätt sammanhang (”kraft” (kvantitativ aspekt) tenderar att felaktigt bli editerad till ”effekt” (fenomen)). Svjo (diskussion) 26 februari 2014 kl. 19.05 (CET)

text: Undertecknad instämmer med författaren till ovanstående inlägg, vilken tydligen är Svjo. Med kravet att artikelns ingress skall kunna förstås av en 12-åring, kan den självfallet inte bli någonting annat än ett veritabelt snömos. I det här fallet en kompott av meningslösheter, vilka  saltats med total begreppsförvirring. Fylgia Fock (diskussion) 26 februari 2014 kl. 16.23 (CET)
thread_title:  Förslag till inledning 

message: Paragrafen under "Myt" reser frågor om sakligheten av innehållet. Att dra en gräns under vilken corioliseffekten är "alldeles för svag" är ovetenskapligt. Vattenrörelser i kärlet före dränering, dräneringshastigheten och kärlets form är av större betydelse. En statistisk studie av förekomsten av moturs kontra medurs rotation i badkar och handfat skulle förmodligen föreslå en inverkan av corioliseffekten även på små system. Jorden vrider sig ~ 0.004 grader per sekund. På Stockholms breddgrad är 0.002 grader av detta i det horisontella planet. Den rörelseenergi som inducerats av detta resulterar in en accelererande rotation ju närmare dräneringshålet vattnet kommer. Jämför detta med den spinnande skridskoåkaren som drar in armarna. En försiktigare och mer vetenskaplig utformning av denna paragraf skulle vara mer passande. Bengt Nyman (diskussion) 26 februari 2014 kl. 12.06 (CET)
replies: text: Förslag till uppdatering:
Ett vanligt förekommande påstående är att corioliseffekten får utrinnande vatten i badkar och handfat att rotera och att det då skulle rotera åt olika håll på norra och södra halvklotet. Detta stämmer i princip, även om corioliseffekten är mycket svag i små system. I ett kärl som är symmetriskt och stort nog initierar corioliseffekten en viss rotationsriktning vilken sedan förstärks av att vattnet accelereras av tyngdkraften emot och ner i avloppet.
Enligt en gammal sägen tillfångatogs en tysk ubåtskapten av de allierade under första världskriget och låstes in i en fönsterlös hytt. Han skulle sedan med handfatets hjälp ha avgjort när båten passerade ekvatorn genom att studera vattenvirveln när han tömde handfatet. Bengt Nyman (diskussion) 26 februari 2014 kl. 20.21 (CET)

text: Mycket bättre än nuvarande i alla fall.--Yger (diskussion) 26 februari 2014 kl. 20.35 (CET)

text: Hellre "Detta skulle i princip kunna stämma, men vattnet påverkas även av en mängd andra faktorer som ojämnheter i karet eller vibrationer. i ett tillräckligt symmetriskt kärl i vila skulle dock corioliseffekten kunna vara avgörande. När väl en viss riktning valts kommer denna förstärkas." (Gör som sagt gärna ändringar direkt i artikeln. Det är effektivare än att vi skall hålla på så här).

text: andejons (diskussion) 26 februari 2014 kl. 21.21 (CET)
replies: text: :Hej och tack andejons. När det gäller större ändringar i texten så tycker jag att det är bättre att vi når en rimlig överenskommelse på diskussionssidan än att vi hamnar i onödiga, utdragna och prestigedrivna redigeringskonflikter. Bengt Nyman (diskussion) 26 februari 2014 kl. 22.01 (CET)
replies: text: ::Om det går hål i pottan och någon anser att det därmed uppstått ett instrument för att registrera corioliskrafter kan detta anspråk på kunskap avvisas med stor säkerhet. Det har gjorts försök där behållarens diameter var ca 10 m och vars botten ytterst noga bearbetats för att bli plan och jämn och där åtskilliga prov gjorts för att hitta rätt diameter på tapphålet. Framgång rapporterades men tillförlitligheten i detta är svår att uppskatta och förutsätter detaljerad undersökning av förloppet (t ex skall vattnet stå ”opåverkat” ett antal timmar i konstant temperatur). Det är alltså ytterst osannolikt att en "statistisk undersökning" skulle motsäga nullhypotesen (ingen påverkan). Svjo (diskussion) 26 februari 2014 kl. 23.24 (CET)
Hej andejons, Du åberopar en författare som säger: "Research in the 1960s showed that if you do carefully eliminate these (other) factors, the Coriolis force can be observed." Trots detta avslutar han med en känslomässig motsägelse: "Maybe there's a conspiracy to manufacture right-handed sinks in the Northern Hemisphere and left-handed sinks in the Southern Hemisphere? In any case, don't blame it on the Coriolis force unless your sink is the size of a small ocean." Han erbjuder inga som helst experiment, inga beräkningar, inga bevis, han bara insisterar. Du bör nog vara lite mer kritisk innan du tror på och citerar skräpförfattare. Dessa känslomässigt laddade, överdrivna och subjektiva påståenden är inte goda nog för Wikipedia. Bengt Nyman (diskussion) 28 februari 2014 kl. 21.57 (CET)

text: Ja, och det var därför det stod att corioliseffekten bara är avgörande i extremt kontrollerande system, vilket är precis vad han säger: det går, men då räcker det inte med att tappa lite vatten i ett badkar och dra ur proppen, vilket är ungefär vad myten går ut på. Här är ytterligare en studie som refererar Shapiros studie (och ger den intressanta detaljen att det krävdes flera dagars tid för vattnet att stillna) Här är en bok av Neil deGrasse Tyson som säger ungefär samma sak.

text: Slutsats: att påstå att andra effekter "kan komma" att bestämma riktningen är helt uppåt väggarna. Sluta nu ta bort formuleringar som direkt stöds av källan.

text: andejons (diskussion) 28 februari 2014 kl. 22.24 (CET)
replies: text: :Uttrycket "extremt kontrollerande (du menar extremt kontrollerade) system" är missvisande och överdrivet. Corioliseffekten är ett faktum. Uttrycket "andra effekter kan komma att bestämma..", eller liknande, beskriver på ett mer objektivt och neutralt sätt begränsningarna av corioliseffekten i mindre system. Att påstå att det behövs "a small ocean" är inkorrekt och typisk för den överdrift och osaklighet som karaktäriserar din högst ovetenskapliga källa. Om du inte kommer upp med en mer korrekt formulering så finns risken att denna meningslösa dans tvingas fortsätta. Bengt Nyman (diskussion) 1 mars 2014 kl. 00.25 (CET)
replies: text: ::"Extremt kontrollerade" är direkt ur källan. Om man är tvungen att arbeta i ett fysiklabb och låta vattnet stillna över ett par dagar så är det ett extremt kontrollerat system, i synnerhet om man jämför med mytens förutsättningar. Corioliseffekten är försumbar så länge man inte noggrant eliminerar flera andra faktorer.

text: ::Sedan må "a small ocean" vara ett skämtsamt sätt att avfärda myten, men tonen i avfärdandet har mycket lite att göra med argumenten till varför man kan göra det. Tidigare har det givits både beräkningar av storleken på corioliskraften i ett handfat och hänvisningar till de experiment som gjorts. Det hela är betydligt mer trovärdigt än dina påståenden, som inte belagts med någonting alls. Jag föreslår att du får fram några egna källor som stödjer dit påstående om att corioliskraften över huvud taget påverkar rotationsriktningen under förhållanden utanför välkontrollerad laboratoriemiljö innan du tar bort källbelagd information.

text: ::andejons (diskussion) 1 mars 2014 kl. 08.11 (CET)
replies: text: :::Faktum att du citerar en källa betyder inte att vi måste ordagrant citera denna källa, speciellt som språket är oklart, ofullständigt och överdrivet. Din citerade källa saknar trovärdighet i proportion till avsaknaden av experiment, beräkningar och vidare referenser och hänvisningar. Jag har nu gjort ett ytterligare försök att presentera en rimlig konsensus av vad vi har diskuterat. Om du återigen av ren envishet insisterar på att ändra detta så vänligen ansträng dig att formulera dig på ett klart och sakligt sätt. Uttrycket "extremt kontrollerade" är inte tillräckligt klart eller beskrivande. Sidan om corioliseffekten handlar om att beskriva den, inte bestrida den, oberoende av om du förstår den, tycker om den, eller inte.  Bengt Nyman (diskussion) 1 mars 2014 kl. 09.10 (CET)
replies: text: ::::Det är inte ordagrant citerande, men det följer resonemanget i källan, istället för att komma med vagheter som inte har det minsta stöd i den eller något annat. Källan är långt, långt bättre än dina egna funderingar, vilket är allt du kommit med hittills.

text: ::::De experiment som påvisat corioliskraften har använt cirkulära kärl, med ett utlopp någon millimeter i diameter, som fått stå still i ett temperaturkontrollerat rum i några dagar. Corioliskraften har ingenting att göra med rotation man kan se i hemexperiment att göra, och man skall inte försöka påskina att det har det genom att prata om att andra effekter "sannolikt" "kan påverka". Det om något är att uttrycka sig oklart, ofullständigt och överdrivet och att inte vare sig kunna beskriva eller förstå corioliseffekten.

text: ::::andejons (diskussion) 1 mars 2014 kl. 09.54 (CET)
Kanske någon annan som stimulerar mindre agg i denne man kan hjälpa till att objektivera och snygga till ovanstående mening. Bengt Nyman (diskussion) 1 mars 2014 kl. 10.35 (CET)
Så länge jorden fortsätter att rotera kommer corioliseffekten att existera, medan andra effekter kan betraktas som slumpvis förekommande. Statistiskt sett är det därför mer sannolikt att ett dränerande system på norra halvklotet utvecklar en motursrotation, jämfört med ett dränerande system på södra halvklotet som är mer sannolikt att utveckla en medursrotation. Bengt Nyman (diskussion) 2 mars 2014 kl. 07.08 (CET)

text: Corioliseffekten här högst påtaglig även i mindre systen. Det finns massor av experiment för att påvisa coriolis. , . /ℇsquilo 2 mars 2014 kl. 10.30 (CET)
replies: text: :Corioliseffekten för vatten som strömmar ur en tratt är i princip noll vid ekvatorn (den är kontinuerlig). Det "experimentet" innehåller massor av saker som skulle kunna vara den riktiga orsaken (t.ex. formen på trattarna, eller kvarvarande cirkulation som inte stoppas av plastbiten).

text: :Det andra verkar lite mer tillförlitligt, men det är betydande skillnad mellan system som är av storleksordningen 1 m (badkar) och 1 km (prickskyttegevär). Experimentet med geväret kräver också betydligt mindre förberedelser för att få likvärdiga initialvillkor.

text: :andejons (diskussion) 2 mars 2014 kl. 11.16 (CET)
replies: text: ::Det finns fler relaterade handfatsvideor som alla visar samma resultat. /ℇsquilo 2 mars 2014 kl. 13.14 (CET)
replies: text: :::Handfatscoriolis är bondfångeri och inget annat. Hur många "misslyckade" redovisningar kan tänkas nå Youtube?
replies: text: ::::Prova själv så får du se hur mycket bondfångeri det är. Själv fick jag stifta kontakt med corioliseffekten första gången när jag praktiserade på hydrolabbet på dåvarande ITT Flygt i betydligt mindre simuleringsbassänger än de handfat som visas i videon. Pumpar man ut vatten från en dräneringskanal så bildas det en virvel. Virveln roterar åt samma håll som pumphjulet om pumpen är monterad i dräneringskanalen, men om den är monterad någon annan stans och ansluten till kanalen med ett insugningsrör så är det corcorioliseffekten som avgör åt vilket håll virveln snurrar. Oavsett håll så monterar man en fena på kanalens botten under insuget för att stoppa virvelbildningen som annars suger in luft i pumphuset och ställer till det. /ℇsquilo 2 mars 2014 kl. 16.07 (CET)
replies: text: :::::Att det vanligen bildas en virvel tvivlar ingen på. Däremot så beror riktningen inte på corioliskraften, utan på en massa andra saker. Med tanke på att de forskare som ville visa på den var tvungna att låta vatten stå stilla i dygn för att bli av med tidigare rörelser tvivlar jag starkt på att det ni såg var orsakade av corioliseffekten, såvida det inte var precis vad ni var ute efter. (Man kan dessutom räkna ut Rossby-talet för att se om corioliseffekten kommer vara relevant. För ett badkar på nordiska breddgrader måste man ha en typisk radiell hastighet på sådär 0.1 mm/s eller mindre...

text: :::::Men oavsett vilket så spelar det ingen roll vad du tror, såvida inte du kan få fram trovärdiga källor som visar på att corioliskraften bestämmer riktningen.

text: :::::andejons (diskussion) 2 mars 2014 kl. 18.13 (CET)
replies: text: :::::: Sorgligt! Bengt Nyman (diskussion) 2 mars 2014 kl. 18.22 (CET)
Hur länge accepterar man inom se.wikipedia att okunniga och envisa troll härjar i artiklarna? Det borde finnas en mekanism eller åtminstone civil kurage att skydda mot detta. Bengt Nyman (diskussion) 2 mars 2014 kl. 16.57 (CET)

text: Hur praxis är på se.wikipedia (samiskspråkiga wikipedia tror jag) får du nog fråga där. Det här är sv.wikipedia (svenskspråkiga wikipedia). Det har inget direkt med nationen Sverige att göra. --MagnusA 2 mars 2014 kl. 17.02 (CET)

text: se.wikipedia.org diskuteras lämpligast på deras wiki. Lixer (diskussion) 2 mars 2014 kl. 17.00 (CET)
replies: text: :Ursäkta, mitt misstag. Jag menar naturligtvis sv.wikipedia, där vi båda är aktiva. Frågan kvarstår. Bengt Nyman (diskussion) 2 mars 2014 kl. 17.21 (CET)
replies: text: ::Här har vi däremot en praxis av att argumentera i sak, inte i person. Att argumententen övergår till antydningar att den/de som inte tycker som du är "envisa troll" och liknande är inte sakligt. --MagnusA 2 mars 2014 kl. 17.29 (CET)
replies: text: :::Instämmer helt. Ber om ursäkt och finner mig i att osaklighet och felaktigheter är del av vår mänskliga verklighet. Bengt Nyman (diskussion) 2 mars 2014 kl. 17.55 (CET)
thread_title:  Myt? 

message: Meningen "Det används bland annat för att förklara hur meteorologiska låg- och högtryckssystem cirkulerar mot- respektive medsols." är enligt min mening fel på grund av en betydelse av respektive. I en mening av typen "A och B gör C respektive D" används respektive för att säga att A gör C medan B gör D. Detta betyder att ovanstående mening betyder att lågtryckssystem cirkulerar motsols och högtryckssystem cirkulerar medsols. Som Bengt Nyman mycket riktigt skriver är rotationsriktningarna motsatta på norra och södra halvklotet. Därför är det riktigare med "eller", och informationen om cirkulationsriktningar kan läggas i artikelns huvudtext. Sjö (diskussion) 27 februari 2014 kl. 07.08 (CET)
thread_title:  Respektive -> eller 

message: SVJO har nu lagt in en i det närmaste helt obegriplig text för den oinvigde istället för den enklare vi kommit överens om. Det är möjligt den enklare kunde kompletteras med ett nytt eget avsnitt som beskriver ämnet i mer facktermer, där delar av denna nyinlagda text kunde överföras. Men nuvarande är en klar försämring mot tidigare och, om ingen gör det först, så avser jag återställa den tidigare.--Yger (diskussion) 27 februari 2014 kl. 12.39 (CET)
replies: text: Hej Yger, Jag instämmer helt med din kommentar och slutsats. Bengt Nyman (diskussion) 27 februari 2014 kl. 14.07 (CET)

text: P.S. Alternativt lägg in den överenskomna texten före den spretiga engelska kopian. Vi kan sedan putsa båda för att undvika repetition. Bengt Nyman (diskussion) 27 februari 2014 kl. 14.17 (CET)
replies: text: :Bra idé, vi prövar den vägen.--Yger (diskussion) 27 februari 2014 kl. 14.18 (CET)
thread_title:  Inledningen igen 

message: Denna paragraf är bevisligen en selektiv "översättning" av delar av en betydligt mer omfattande artikel i en.wikipedia. Översättningen garanterar varken att innehållet är korrekt eller anpassat till den betydligt kortare svenska artikeln. Felaktigheter i den engelska texten vad beträffar användandet av uttrycken tyngdkraft/normalkraft behöver korrigeras. Utsvävningar angående bland annat materialval och tillverkning av en parabolisk form passar inte in i den betydligt kortare och mer kompakta svenska artikeln om corioliseffekten. Bengt Nyman (diskussion) 14 mars 2014 kl. 12.43 (CET)
replies: text: Kapitlet kan anses fristående och refererar endast till termen "tröghetscirkel" som behandlas i kapitlet om meteorologi på eng wiki.
replies: text: :Uttrycket "tröghetscirkel" bidrar inte med någon information på svenska. Bengt Nyman (diskussion) 15 mars 2014 kl. 09.33 (CET)
replies: text: ::??? termen tröghetscirkel används på svenska...

text: Resultanten av normalkraften & tyngdkraften har de egenskaper som förväntas av en centripetalkraft pga den paraboliska ytan.
replies: text: :Tyngdkraften orsakar normalkraften. Centripetalkraften är den horisontella komponenten av normalkraften. Man gör inte en resultant av krafter som är orsak och verkan. Stirra dig inte blind på den engelska figuren. Bengt Nyman (diskussion) 15 mars 2014 kl. 09.33 (CET)
replies: text: :: fullständigt nonsens...
replies: text: ::: Inte alls ! Bengt Nyman (diskussion) 17 mars 2014 kl. 00.55 (CET)

text: Det behöver naturligtvis inte stå något om hur en parabolisk skål kan tillverkas (beskrivningen borttagen)...

text: Det fanns en del spår kvar av googleöversättningen, förhoppningsvis är de flesta nu borta...
replies: text: :En Googleöversättningen är en möjlig början men långt ifrån en språkriktig eller slutlig text. Bengt Nyman (diskussion) 15 mars 2014 kl. 09.33 (CET)

text: :???
replies: text: :: Det är bra att du bygger på artikeln. Dina Googleöversättningar är förfärliga. Glöm inte att pedagogiken och språket också är viktiga. Lycka till. Bengt Nyman (diskussion) 17 mars 2014 kl. 00.55 (CET)

text: För den intresserade läsaren som vill ha klart för sig vad som händer i "experimentet" är det knappast för många detaljer ("torrisen" då möjligen). Demonstrationen är potentiellt mycket instruktiv och bör inte slarvas bort. Svjo (diskussion) 14 mars 2014 kl. 22.57 (CET)
replies: text: :Instämmer. Se föreslagen och uppsnyggad text. Bengt Nyman (diskussion) 15 mars 2014 kl. 09.33 (CET) 
Följande mening är oklar och insinuerar nödvändigheten av ospecificerade förhållanden: "Men om skålens yta har rätt form och roteras i rätt takt, är resultanten av tyngdkraften och normalkraften exakt lika med den centripetalkraft som skulle vara nödvändig för att hålla fast objektet (under förutsättning att ingen friktion förekommer). Denna noggrant profilerade yta tillåter att corioliskraften visas i frånvaro av andra krafter."
I en obegränsat stor parabolisk skål uppstår en balans mellan den utåtriktade centrifugalkraften och den inåtriktade normalkraftskomponenten oberoende av skålens rotationshastighet. I en grundare skål måste rotationshastigheten begränsas för att förhindra att pucken lämnar skålen. Om emellertid skålen har en för formen lämplig rotationshastighet så blir den inåtriktade normalkraftskomponenten lika med den centripetalkraft som behövs för att hålla pucken och dess tröghetsrörelse kvar i skålen. Bengt Nyman (diskussion) 18 mars 2014 kl. 10.56 (CET)
thread_title:  Illustration av corioliseffekten 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Corioliseffekten. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20060930232444/http://earthobservatory.nasa.gov/Newsroom/NewImages/images.php3?img_id=17026 till http://earthobservatory.nasa.gov/Newsroom/NewImages/images.php3?img_id=17026
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 17 april 2017 kl. 18.24 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Corioliseffekten. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20140306102750/http://www.algon.dk/dokumenter/coriolis.pdf till http://www.algon.dk/dokumenter/coriolis.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 17 juni 2017 kl. 17.53 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Corioliseffekten. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070630051336/http://www.physics.ohio-state.edu/~dvandom/Edu/newcor.html till http://www.physics.ohio-state.edu/~dvandom/Edu/newcor.html
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20080513010327/http://www.annalsnyas.org/cgi/content/abstract/871/1/367 till http://www.annalsnyas.org/cgi/content/abstract/871/1/367
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 29 augusti 2018 kl. 12.09 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade