Diskussion:Tjuvholmen (Färnebofjärden)

message: Stort tack för artikeln, ! Nu har artikeln fått sin första bild, vilket blev en karta. Förhoppningsvis kan någon wikipedian besöka Tjuvholmen med kamera vid lämpligt tillfälle. --Paracel63 (diskussion) 5 augusti 2017 kl. 14.39 (CEST)
replies: text: Vad bra, Paracel63! Det finns ju några här som gör diverse utflykter, så vi hoppas att nån även kommer dit. Vivo (diskussion) 8 augusti 2017 kl. 08.44 (CEST)
replies: text: : Och tack för historien om eken, ! Det påminner mig om andra ekar på märkliga öar, typ den här. --Paracel63 (diskussion) 8 augusti 2017 kl. 13.03 (CEST)

text: Om vi skall vara kinkiga överfördes Nora socken inte alls till Uppland först 2007. Nora socken har tillhört Tiundaland och Uppland så länge någon dokumentation finns, vilket torde vara 1314, men det finns inget skäl att tro att det hört någonannanstans tidigare. Däremot överfördes Nora och övriga Våla härad 1549 från Örbyhus län till Salbergs län, och kom sortera under Västerås län, som senare blev Västmanlands län. Det har gjort att det ibland då också räknats som Västmanland - lite beroende på hur man definierar landskap. Landskapsgränserna har efter 1634 i alla fall inte haft någon adminstrativ betydelse så hur van valt definera dem har kunnat variera. Vad som hände 2007 var att Heby kommun överfördes från Västmanlands län till Uppsala län. Det borde ju egentligen inte spela någon roll i sammanhanget eftersom det inte har med landskapsgränsen att göra.FBQ (diskussion) 11 september 2017 kl. 00.09 (CEST)
replies: text: : Anågende det äldre namnet Strömsholmen, jag tror att det helt enkelt är en missuppfattning, nästa gränsröse längs gränsen mellan Uppland och Gästrikland, visserligen inte upptaget i tvisterna på 1500-talet men väl i en tvist från 1679 ligger på Strömsholmen. Det är en annan holme strax väster om Älgholmen, mellan Tinäset och Lilla Gångborn.FBQ (diskussion) 11 september 2017 kl. 00.32 (CEST)
thread_title: Bild

message: Efter att ha studerat ett antal olika kartor, både äldre och nyare där landskapsgränser redovisas, skulle jag vilja påstå att det vid denna holme endast möts tre landskap (Dalarna, Gästrikland och Västmanland), detta på grund av att den traditionella landskapsgränsen mellan Gästrikland och Uppland i själva verket möter Västmanland cirka tre kilometer längre söderut. Detta syns bland annat i Motormännens vägatlas över Sverige, det syns i Cohrs' atlas över Sverige och det syns i  Nationalencyklopedins landskapskartor. Det går även att se, bland annat på den gamla Generalstabskartan, att även länsgränsen ursprungligen följde samma gräns, för att sedan vid någon tidpunkt ändras till den nuvarande, vilket sedan i sin tur har lett till att fyra län numera möts på Tjuvholmen. Det korrekta måste då vara att här möts fyra län och fyra kommuner men inte fler än tre landskap. Detta stämmer för övrigt då också överens med historien om trädet och de tre ringarna.RoMex (diskussion) 15 januari 2020 kl. 11.19 (CET)
replies: text: Tja, jag ser det nog som att det är en definitionsfråga. Landskap är ju inget som har administrativ betydelse och därför handlar det mestadels om konventioner hur det anses att de skall dras. Området som gör att Upplands gräns skiljer sig är "Färnebo kronopark". Den går tillbaka på den medeltida tvisten jag har beskrivit i artikeln, den tillhörde bönderna i Österfärnebo socken i Gästrikland. Däremot räknas den som framgår av ekonomiska kartan till Nora socken och Nora kommun (idag Heby kommun), i Västmanlands och senare Uppsala län. Om det betyder att den skall räknas som Uppland eller Gästrikland blir då en definitionsfråga.FBQ (diskussion) 15 februari 2020 kl. 12.48 (CET)
replies: text: : Så intressant, där har vi ju då förklaringen till att gränserna skiljer sig i detta fallet! Landskapsgränserna (som inte har någon administrativ funktion) brukar återspegla historien och kan i praktiken betraktas som frysta sedan länsindelningens införande. På Generalstabskartan från 1837 samt Häradsekonomiska kartan från 1905-1911 följer länsgränsen den historiska landskapsgränsen medan den på Ekonomiska kartan från 1954/1963 har ändrats till det nuvarande läget. Någonstans däremellan måste väl då länsgränsen (samt motsvarande kommungräns, sockengräns, församlingsgräns m.fl.) ha justerats från det sydligare läget till det nuvarande. Sådana sentida administrativa ändringar påverkar dock inte landskapsindelningen och landskapsgränsen kan därför förväntas ha förblivit där den varit.RoMex (diskussion) 17 februari 2020 kl. 09.42 (CET)
replies: text: ::Jag har dock uppfattat att landskapsgränserna i några fall (pragmatiskt) ändrats. Jag har grottar ner mig i främst hur NE kartorna återger gränserna. Gränsen mellan Västerbotten och Ångermanland, är för några små långdragna ytor lite oklar, men länsgränsen klar och där är ju sockenbildningen sen. Det är också några ytor mellan Dalarna och Närke/Västmanland, som jag aldrig fått rätsida på. Det kan ju där handlat om ägor som tillhört en gård i det andra landskapet.
replies: text: :::Just när det gäller gränsen mellan Ångermanland och Västerbotten/Lappland så finns den beskriven här (inklusive shape-fil) enligt fastställande från 1766. NE-kartan tycks visa samma gräns.RoMex (diskussion) 17 februari 2020 kl. 10.32 (CET)
replies: text: :::: Som jag tidigare lade in i artikeln har området varit omtvistat. Gränsregleringen av gränsen mellan Uppland och Gästrikland 1314 går fram till ett gränsmärke som kallas "Långenys udd". Noraborna och Österfärneboborna har i tvisten 1500 hänvisat till två olika rör eller gränsrösen som identiska med detta, "Långwyudd" respektive "Longhanyws wdh". 1500 och 1504 får Noraborna rätt och det här området tillfaller Nora. 1508 döms dock till Österfärnebobornas fördel. Jag ser dock att gränsen åter varit omtvistad bland annat 1693, 1709 och 1753-1758. Området har ju uppenbart i slutändan tillfallit Österfärnebo enligt moderna kartor men möjligen har området ur vissa aspekter ändå betraktats som Uppland. Funderar om det kan ha räknats som det tidigare räknats som Nora jordebokssocken men Österfärnebo kyrksocken. I så fall skulle det vara i samband med samstämmighetsregleringarna från sent 1800-tal fram till 1950 som området tillförts Nora i alla avseenden. Men, då är ju frågan varför man sett det som den enklaste lösningen i stället för tvärtom. Jag hittar inte heller några noteringar om det.FBQ (diskussion) 17 februari 2020 kl. 12.01 (CET)

text: Sedan ser jag nog också frågan om sägnen kopplat till det faktum att Våla härad 1544 överförs från Örbyhus län till Salbergs län, och under 1600- och 1700-talet vanligen räknas som Västmanland i sin helhet. I vissa fall anges ju också att det är gränserna som gällde före 1634 som avgör till vilket landskap ett område skall höra. I så fall är hela Våla härad Västmanland och Uppland når absolut inte hit. Först runt 1900 börjar man utifrån att Våla härad under medeltiden hörde till Tiundaland och Uppland åter börja räknas dit, även om alla källor inte varit helt konsekventa. Nu är det kanske inte avgörande för gränsens utforming men kan ha spelat roll för att man inte sett det som naturligt att ha en bestämt möte mellan de fyra landskapen vilket ju annars hade kunnat vara en enkel gränspunkt att ta fasta på.FBQ (diskussion) 3 juli 2021 kl. 14.54 (CEST)
thread_title:  Fyra län men bara tre landskap