Diskussion:Djursnäs

message: Hittade inga källor för att "Djursnäs blev genom donation till sätesgård 1572 för Tomas Engelsman", däremot finns uppgifter om att Djursnäs byggdes 1572 för Wollmar Yxkull och att denne Tomas Engelsman (Tomas, engelsman) fick 1570 Säby gård i Värmdö i förläning "på behaglig tid" . --Holger.Ellgaard (diskussion) 15 mars 2015 kl. 19.01 (CET)
replies: text: Källan är Kulturmiljöprogram för Nynäshamns kommun utfärdat av Länsstyrelsen i Stockholms län och där på sid 241 står följande: ”Djursnäs bebyggdes 1572 till sätesgård för Tomas Engelsman. Därefter omnämns inte säterifriheten förrän i början av 1600-talet då säteriet återupprättades. Den nuvarande tvåvåniga huvudbyggnaden uppfördes 1823-24 i empirstil och renoverades 1916-17.” Detta är den källa som jag tidigare uppgett i artikeln, däremot känner jag inte till någon ”donation” som du Holger själv lagt in den 15 mars 16.42 . Vad min källa beträffar så har den utan min påverkan blivit länkad till en kortversion där uppgiften om Engelsman saknas, däremot ingår det ovan nämnda citatet i Länsstyrelsens totala program, en tjocka bibba på 300 sidor från 1983. Att Djursnäs byggdes 1572 för Wollmar Yxkull har jag dock inte lyckats hitta i det programmet. Dorcas (diskussion) 18 mars 2015 kl. 17.34 (CET)
replies: text: :Hmm, intressant! Om familjen Yxkull och Djursnäs man läsa här  och att Djursnäs ägdes av  Wollmar Yxkull här  (...Wollmar Yxkull död 1627 och ägare till Ogesta och Djursnäs...). Det äldsta Djursnäs stod färdigt 1572 och byggdes av Wollmar Yxkull... står här , men den källan är lite tveksam. Din källa är mycket seriös, men jag förstår inte hur Tomas Engelsman och Wollmar Yxkull kunde samtidigt äga gården. Märklig även att Stockholms läns museum inte nämner Tomas Engelsman. På deras sida (skriven av Peter Bratt och Rolf Källman) står bara Djursnäs (la 152) bebyggdes som sätesgård 1572 .  Googla man på "Djursnäs Tomas Engelsman" hittar man bara varianter av din ursprungliga text och inget annat.--Holger.Ellgaard (diskussion) 21 mars 2015 kl. 17.55 (CET)
replies: text: ::Att Engelsman och Yxkull ägde (förlänade) gården samtidigt kan vi utesluta. Det framgår inte heller i Bratt/Källmans text att så varit fallet, där står endast Engelsman omnämnd. Jag har sökt vidare i prosten Quists bok "Ösmo" från 1930. Axel Quist var kontraktsprost och kyrkoherde i Ösmo och det är resultatet av hans mycket noggranna forskning om människorna och bebyggelsen inom Ösmo socken som legat till grund för Länsstyrelsens text, tillika för Stockholms läns hemsida. Quists bok som bygger på kyrkans längder, jordeböcker, skrivelser etc, samt intervjuer och uppsökande verksamhet hos församlingsborna, är enligt mitt tycke en mycket seriös källa och eftersom jag just nu har ett sådant gammalt slitet exemplar från utgivningsåret framför mig så citerar jag här ett utdrag av den aktuella texten:

text: ::”Djursnäs bestod ursprungligen av tre hemman, två kallade Biskopsgården och ett Djursnäs. De voro under medeltiden prebendehemman under biskopen i Strängnäs. När och huru de blivit det finnas nu inga uppgifter om, förmodligen före 1280, ty efter den tiden vet man när de många kyrkohemmanen i Ösmo genom köp eller testamente kommit i kyrkans ägo. År 1536 indrogos de tre gårdarna jämte de flesta andra kyrkohemmanen i Ösmo till kronan. Av gårdarna synes Djursnäs hava varit det mindre, det kallades 1551 ”Djursnäs torp”. I början av 1570-talet innehades gården på förläning av Tomas Engelsman och 1573-90 av Johannes Henriksson skrivare. Sistnämnda år fick fru Helena Magnidotter, naturlig dotter till Gustaf Vasas son Magnus och gift med den från Lifland inflyttade översten Wollmar Yxkull, Djursnäs till ”evärdelig egendom”. Om makarna bott på gården är ovisst, de ägde även Ogesta, upprepade gånger gåvo de vin till sockenkyrkan. Han dog 1627, och hans enkla begravningsvapen är uppsatt i Ösmo kyrka. Han efterträddes på Djursnäs först av sonen Didrik Yxkull, som med sin maka Beata Oxehuvud bodde på gården. Gårdsfolket utgjordes på hans tid av 25 personer, och särskild gårdspredikant var anställd. Didrik Yxkull flyttade 1636 till Ogesta, som han även ärvt efter fadern, och efterträddes på Djursnäs av brodern Wollmar Yxkull d. y. Denne nedlade mycket arbete på godset, bl. a. anlade han 12 st torp, förut hade inga sådana funnits. 1643 ingick han äktenskap med Helena Fleming, som fick Djursnäs i morgongåva. Efter mannens död 1649 gifte hon om sig med friherre Nils Bååt, som dog 1659.”

text: ::Djursnäs ägare är de kursiverade. Sedan fortsätter texten om mangårdens byggnationer och godsets påföljande ägare. Hoppas texten kan vara till någon hjälp. Vad som i artikeln ska stå får du själv närmast avgöra. Med vänlig hälsning Dorcas (diskussion) 25 mars 2015 kl. 10.40 (CET)
replies: text: :::Tack för avskriften. Har nu (bättre sent än aldrig) rättat texten. Hälsningar --Holger.Ellgaard (diskussion) 2 juni 2015 kl. 17.47 (CEST)
thread_title: Ifrågasatt uppgift