Diskussion:Leipt

message: I artikeln står det följande: "En underjordisk flod som de som dött en andra gång är bundna av Urd att gå över. Leipt flyter genom underjordens lycksalighetsfält. De döda som är på väg till sina straff (i någon av de nio pinohålorna) måste gå här för att se vad de går miste om." Är detta verkligen fornnordisk mytologi? För egen del tycker jag det låter mer som ett hopkok av medeltida kristendom och grekisk-romersk mytologi. Det vore bra om källor kunde anges så att läsaren förstår vad det är för information. / Achird 13 mars 2010 kl. 03.55 (CET)
replies: text: En formulering som "underjordens lycksalighetsfält" avslöjar källan lika osvikligt som ett fingeravtryck: Viktor Rydberg, Fädernas gudasaga:

text: "Leipt (Leiptr), en älf, som med klart och skinande vatten, vid hvilket eder svärjas, genomflyter underjordens lycksalighetsfält." http://runeberg.org/gudasaga/0285.html

text: På sid 233ff skriver Rydberg vidare:

text: "När domen öfver dem, som begått dödssynder, afkunnats, hafva de att vandra till mötes sin förfärliga bestämmelse. Deras forna fylgior gråta, när de se deras affärd. Fly är dem icke möjligt, nornornas bojor fängsla dem, och de drifvas sin väg fram af heiptorna, väpnade med spöknippor af törne, som obarmhärtigt gissla dem på dröjande hälar. Deras väg från Urds källa går norrut genom Mimers rike. Det är så anordnadt, att de före sin ankomst till kvalens värld skola hafva sett lycksalighetens ängder. De få sålunda veta, hvad de hafva förspillt. [Min kursivering.] Så leder dem deras kosa öfver älfven Leipt, vid hvars skinande, klara, högheliga vatten dyra eder pläga sväras, och som flyter mellan »glansfält» med blomster, som aldrig vissna, och skördar, som aldrig skäras – öfver denna älf förbi Breidablik, den strålande borgen, där Balder och Nanna bo med Leiftraser och Lif; förbi Hoddgoda, en af flere underjordsfloder omslingrad borg, där Mimer samlat skatter för en kommande världsålder …" Och så vidare. Den som har starka nerver och vill veta vilka kval som väntar de fördömda, kan läsa vidare här: http://runeberg.org/gudasaga/0233.html

text: Följande är känt om floden Leiptr: Namnet betyder "ljungeld, blixt" (på danska lyn): http://www.septentrionalia.net/lex/index.php?book=e&page=368&ext=png Leiptr 2:3 i Lexicon Poeticum. Floden omtalas i Grímnismál 28, här i Brates översättning: "Vidare heter en Vina,/ Vegsvinn en annan,/ den tredje Tjodnuma;/ Nyt och Not,/ Nonn och Ronn,/ Slid och Rid,/ Sylg och Ylg,/ Vid och Van,/ Vond och Strond,/ Gjoll och Leipt,/ de löpa människor nära/ och härifrån falla till Hel." I strof 26 omtalas också att dessa floder har sin upprinnelse i Hvergelmir.

text: Snorre har ungefär samma info i Gylfaginning 4:  "Det var många mansåldrar före jordens skapelse som Nifelheim gjordes, och mitt i Nifelheim ligger en brunn som heter Hvergelme, och från den rinna de åar som heta Svöl, Gunntrå, Fjörm, Fimbultul, Slid och Hrid, Sylg och Ylg, Vid, Leipter; Gjöll är närmast till Hels grindar." (Björn Collinders översättning. Han försvenskar alltså Leiptr till Leipter.)

text: Rydbergs uppgift att "dyra eder pläga sväras" vid Leipts "skinande, klara, högheliga vatten" kommer från Helgakviða Hundingsbana önnur, strof 31, här i Brates översättning:

text: [Sigrun sade:]
replies: text: :Dig skola alla

text: :eder bita,

text: :som du hade

text: :åt Helge svurit

text: :vid floden Leiptrs

text: :lysande vatten

text: :och vid Vågens

text: :våta sten.

text: Namnet Leiptr är också nämnt i tulornas Á heiti, sjätte strofen: http://www.abdn.ac.uk/skaldic/db.php?id=1223&if=default&table=verses

text: Jag tror inte att floden Leiptr förekommer på fler ställen i källorna. Enbart flodtulorna i Grímnismál 27-28 innehåller 37 floder med ytterligare fyra i strof 29. Alla kan inte få artiklar på wp. Kanske kunde några infogas någon annanstans.  Elivågor(?) Det intressanta är väl vad namnen betyder; vilka floder som är verkliga floder (några är det men med förvanskade namn, t.ex Rhen och Dvina), och vilka som kan knytas till myter (t.ex Vid och Ván). Srv.rosen (diskussion) 7 september 2016 kl. 22.28 (CEST)
replies: text: : Varför kan inte alla floder få artiklar? Vi har obegränsat utrymme. Tostarpadius (diskussion) 12 januari 2019 kl. 23.41 (CET)
Tostarpadius: Det finns massvis hel- eller halvmytologiska namn på älvar (för att inte tala om dvärgar och jättar, med mera) som nästan enbart är kända från tulor. Artiklar om vart och ett av dessa namn skulle då bli ganska innehållslösa och stereotypa. Rudolf Simek har i sin Dictionary of Northern Mythology tagit med oväntat många sådana namn. Några exempel:
# Nyt (ON, 'use'). One of the (mythical?) rivers in the river catalogue in Grímnismál 28 and in the þulur.
# Nǫt (ON, 'the stinging one'). One of the (mythical?) rivers in the catalogue of rivers in Grímnismál 28 and in the þulur. The name possibly refers to the stinging cold of the water.
# Nǫnn (ON, 'the strong one'). One of the (mythical?) rivers in the catalogue of rivers in Grímnismal 28.
# Hrǫnn (ON, 'wave'). One of the (mythical?) rivers in the river catalogue in Grímnismál 28.
# Hríð (ON, 'stormy weather, tempest'). One of the mythological rivers in the catalogue of rivers given in Grímnismál 28. In Snorri (Gylfaginning 4) Hríð is one of the Élivágar rivers which originate in the spring Hvergelmir.
# Sylgr (ON, 'devourer'). One of the mythical rivers in the catalogue of rivers in Grímnismál 28. In Snorri (Gylfaginning 4) Sylgr is one of the Élivágar rivers which flow from the spring called Hvergelmir.
# Ylgr (ON, 'she-wolf'). One of the mythical rivers in the catalogue of rivers in Grímnismál 28; in Snorri (Gylfaginning 4) Ylgr is one of the Élivágar rivers which originate from the spring Hvergelmir.
Namnen är här nämnda i den ordning de förekommer i tulan, och det finns fler namn men jag stoppar här. Jag vet inte om Simek har missat någon information. Beträffande punkt 4 kan tilläggas att Hrǫnn ('bölja') också är namn på en av Ägirs döttrar (Simek har detta som separat uppslagsord, Hrǫnn 2). Att, betr. punkt 2, namnet Nǫt möjligen syftar på vattnets genomträngande iskyla är intressant. Nǫt är också ett heiti för 'spjut', vilket Simek inte nämner (Spjóts heiti). Kanske kan Nǫt räknas in i gruppen "vapenbärande floder", dit även Slid och Geirvimull brukar räknas. Vapnen har ansetts symbolisera älvarnas genomträngande iskyla. Även älvnamnet Ylgr anspelar sannolikt på den "bitande" kylan; man kan här jämföra med hur heitet garmr har använts. (Alla älvar i Nifelheim var isande kalla enligt Snorre.)
Jag menar att det vore meningslöst att skapa en sida för varje flod om vilken knappt mer än namnet är känt. En samlingssida för Älvar i nordisk mytologi, där älvarna kan samkas i alfabetisk ordning tillsammans med den lilla info som trots allt kan uppletas, vore i så fall bättre.
Jag skulle inte heller ha skapat någon sida om floden Leipt, men det gjorde jag inte för sidan fanns redan, dock utan källor och med ovederhäftig information. Så jag skrev om och lade till de källor som finns. Leiptr finns inte på någon annan språkversion (länken till enwp är bluff). Det enda som rättfärdigar denna artikel på wp är att floden nämns i Helgakviða Hundingsbana önnur. Jag menar att detta är en förutsättning: För att en artikel om en mytologisk flod skall platsa på wp bör floden vara nämnd någonstans i litteraturen och inte bara i en tula. De som enbart finns i tulorna kan samsas i bokstavsordning på en samlingssida. (Det kan förstås finnas undantag, men jag vet inte nu vad det skulle vara; ett särskilt intressant och omskrivet namn kanske.) Här är en lista över namntulornas älvar: Á heiti. /Srv.rosen (diskussion) 14 januari 2019 kl. 17.59 (CET)
thread_title:  Ifrågasatt information