Diskussion:Skadereduktion

message: Stora delar av texten i denna artikel från Grundide och framåt saknar relevanta källor och är fyll av uppenbara fel, där finns till ex en missvisande beskrivning av Nederländerna, jfr till ex med texten i Drug policy of Netherland i engelska WikipediaLeif Stenberg 26 september 2011 kl. 01.27 (CEST)
replies: text: Korrigera gärna uppenbara fel. Jag behärskar inte ämnet. När det gäller källor så verkar boken Samhället i narkotikan av Ted Goldberg, 2005. (; Academic Publishing of Sweden) ha angivits under literaturlistan i samma redigering som Användare:Watson12 lade till merparten av texten under Grundidé. Kan det ge någon ledning? Luttrad 26 september 2011 kl. 10.28 (CEST)
replies: text: :Rättade några av de uppenbara felen men mycket kan förbättras, vem säger något och vad och enligt vilken källa osv.Leif Stenberg 28 september 2011 kl. 01.03 (CEST)

message: Enligt Nils Bejerot in Theories of Drug abuse, Selected contemporary perspectives, page 246-255, NIDA, 1980 så "såg [Bejerot] drogberoende som ett inlärt beteende, dvs det var även möjligt att lära om, att lära sig att leva utan droger." Det är fel. Jag gjorde mig besväret att läsa artikeln. Han argumenterar mycket riktigt för drogberoende handlar om betingning. Men det finns enligt honom inte några skillnader mellan olika individer, utan de är alla lika hårt bundna till de effekter som olika droger har och som de lärt sig uppskatta. Och att det finns möjlighet att lära om, är en direkt lögnaktig sammanfattning av vad han säger. Enligt Bejerot kan man o-lära sig en sådan betingning ungefär lika lätt som man kan förtränga alfabetet. De exempel han ger där detta kan hända är traumatiska hjärnskador som efter en motorcykelolycka och demens.
Jag undrar därmed vad som menas med att han inte passar in under "objekt under droger" snarare än "subjekt inför droger"? Steinberger 4 oktober 2011 kl. 23.13 (CEST)
replies: text: Du  har läst artikeln väldigt slarvigt eller helt hoppat över delar av artikeln. Bland annat finns ett avsnitt som börjar "The basic personality is not without significance..." osv där han nämner att det finns skillnader mellan olika individer. Bejerot drar parallellen med rökning och konstaterar att olika personer verkar ha olika svårt att sluta röka. För en inbiten rökare är det inte lätt att sluta, men det går. En strategi för att sluta röka som däremot normalt inte fungerar för en fd storrökare är att "bara" röka lite grann; det slutar, enligt Bejerot, oftast med att den fd storrökaren efter en tid återgår till sina gamla rökvanor.  Bejerot skrev  andra texter om att resurserna till behandling borde ökas och att behandlingen skulle syfta till drogfrihet. Det är helt korrekt att påstå att Bejerot hävdade att narkoman kan att lära sig att leva utan narkotika; en narkoman kan bli en drogfri narkoman, likaväl som alkoholist bli en nykter alkoholist.  Det finns ju föreningar där sådana personer träffas för att hjälpa varandra att stå emot suget efter narkotika eller alkohol.Leif Stenberg 5 oktober 2011 kl. 01.01 (CEST)
replies: text: :Som jag förstår honom, är det inte att svårigheterna att sluta som skiljer rökarna åt (drogens effekt är samma för alla). Men att en persons karaktär spelar roll när det gäller att inte börja igen. Steinberger 5 oktober 2011 kl. 01.50 (CEST)
replies: text: ::Exakt var skriver Bejerot "att drogens effekt är samma för alla"? Jag kan inte hittat någon text där har uttryckt sig på det sättet. Däremot finns det en hel del texter av Bejerot där han skriver om skillnaden mellan olika typer av narkomani.Leif Stenberg 6 oktober 2011 kl. 21.18 (CEST)
replies: text: :::"If the individual’s sole problem is nicotinism, this will not make it essentially easier for him or her to stop smoking than it would for anyone else. [...] [All] enter into the same kind of abstinence state". Du får gärna säga hur citatet kan tolkas på något annat sett än att drogers effekt är samma för alla.

text: :::Att det finns olika former av narkomani är också lite dubiöst. Det Bejerot säger är väl snarare att det finns olika vägar till beroende och att diverse behandlingar måste ta hänsyn till dessa. Att samma stöd som kan hjälpa en läkare som tar morfin mot somatisk värk, förmodligen inte kan hjälpa en konstnär som tar morfin för inspiration eller en kriminell som... ja, du förstår. Steinberger 6 oktober 2011 kl. 22.08 (CEST)
replies: text: ::::En rimlig och ordagrann översättning av orden "All enter same kind of..." i texten du citerat ovan är "Alla går in i någon form av...". Din översättning "drogens effekt är samma för alla" är inte korrekt. Leif Stenberg 7 oktober 2011 kl. 00.57 (CEST)
replies: text: :::::Nix. En ungefärligt ordagrann översättning vore "alla går in i samma form av abstinenstillstånd". Men, med tanke på att det står "the same kind of" så är "alla drabbas av precis samma tillstånd av abstinens" ännu närmare meningen i originalet. För "alla går in i någon form av abstinenstillstånd" är det absolut inte, det står nämligen inte "[All] enter some kind of abstinence state" i Bejerots text. Steinberger 7 oktober 2011 kl. 13.12 (CEST)
thread_title:  Vad säger Bejerot? 

message: Skadereduktion skall inte ses som en ersättning för prohibition, utan som en komplement till prohibition. För akademiker är detta lite av tjusningen med konceptet. Man kan göra något åt de problem en absolut prohibition skapar för missbrukare utan att behöva tänka om alla delar av den förda politiken. Således är innebär skadereduktion inte att några speciella ändringar i åtgärderna mot grova narkotikabrott måste vidtas. Dessutom kan till exempel Nederländernas hårdnande attityd mot drogturism och coffeeshops när de ligger nära skolor faktiskt ses som åtgärder inom skadereduktion. Att minska de skador på samhället som horder av bråkiga turister innebär eller att minska tillgängligheten av cannabis för skolbarn, är inte på något sätt uppenbart i motsättning till skadereduktion. Påståenden om att så skulle vara fallet, måste därför förses med källor som direkt stödjer en sådan tolkning. Steinberger 4 oktober 2011 kl. 23.51 (CEST)
thread_title:  Om grova brott och skadereduktion 

message: Den beskrivning som finns i artikeln är inte en korrekt  översättning av de officiella målen: 
"...(i) to prevent drug use and to treat and rehabilitate drug users; (ii) to reduce harm to users; (iii) to diminish public nuisance caused by drug users; and (iv) to combat the production and trafficking of drugs"   28 februari 2012 kl. 01.07 (CET)
replies: text: Men påstås det i artikeln att det är en redogörelse av de officiella målen? Det är väl snarare en beskrivning av politiken i praktiken! Om vi tar påståendet "att minimera drogkonsumtion är inte ett mål i sig för drogpolitiken" som exempel: Att arbeta preventivt mot droganvändande för att minska drogernas skadeverkningar, är inte samma sak som att arbeta preventivt mot droganvändande för att minska droganvändandet. Steinberger 28 februari 2012 kl. 10.42 (CET)
thread_title: Mål i Nederländerna drogpolitik