Diskussion:Hus i park

message: Artikeln Hus i park är tydligt negativt vinklad. Jag förmodar att artikeln kan vara skriven av en förening med en särskild agenda. Väsentlig information saknas. Detta står förvisso redan längst ner på sidan.... Det bör stå högre upp!
replies: text: Stubbmall, som den kallas, ska ligga i slutet av artikeln. Den innebär egentligen bara att en artikel är påbörjad men inte fullständig och därför kan sakna vissa relevanta uppgifter. Upplever du artikeln som vinklad placerar du en lämplig åtgärdsmall överst i artikeln. Det är då viktigt att du skriver en motivering i mallen eller på artikelns diskussionssida. Tycker du att det verkar krångligt med mallar kan du få hjälp med det, men en tydligare motivering behövs först. Vad är vinklat i artikeln? /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 1 februari 2017 kl. 15.58 (CET)
replies: text: :Slut på kopiering.  Roufu (diskussion) 2 februari 2017 kl. 10.44 (CET)
thread_title: Kopierat från Anmäl ett fel

message: Detta är en artikel som uppenbart kräver arbete. S jälv reagerar jag på historieskrivningen. Artikeln Kvarteret Liljan, som är en av de få som länkar hit, beskriver det första exemplet i Uppsala, som dateras till 1934 och hänvisar till Le Corbusiers idéer. Artikeln om Stockholmsutställningen 1930 , har fler exempel på bostadsbebyggelse av denna typ från 1930.talet. Det är alltså idéer som präglat svensk stadsplaneinng sedan den tiden och som är betydligt äldre än miljonprogrammet. Låg markutnyttjande kännetecknar villaförstäder, men gäller det också för svenskt byggande av flerfamiljshus sedan 1930-talet? Jag vet inte. 
Jag är inte arkitekt eller arktekturhistoriker, och boken som artikelns enda källa, känner jag inte till. Jag menar att artikeln i nuvarande form brister i objektivitet, troligen oavsiktligt, och förtjänar en mall som talar om detta. Roufu (diskussion) 2 februari 2017 kl. 11.47 (CET)
replies: text: Jag tog bort om miljonprogrammet, då detta var mer typiskt före. Huset jag växte upp i var klart 1947 och var ett typiskt hus i park, vilket ses mycket tydligt i stadsplanen (se den i Årsta).Yger (diskussion) 2 februari 2017 kl. 12.16 (CET)
replies: text: :Jag tycker att artikeln är neutralt utformad. Den tar upp både fördelar (god tillgång till dagsljus, frisk luft, och rekreationsyta) och nackdelar (lågt exploateringstal och oklar avgränsning). /ℇsquilo 3 februari 2017 kl. 17.48 (CET)
replies: text: ::Med "Hus i park" avses inte ett hus utan flera. Artikelns inledning är därför fel formulerad. "Hus i park" är tillsammans med grannskapsenhet ett stadsplaneringsideal som i Sverige kom till användning under efterkrigstiden och stod i kontrast till den slutna kvartersstaden. Man blandade punkthus och lamellhus i ett parklandskap där den ursprungliga vegetationen bevarades. Alltså något positivt. Ett lyckat exempel för "Hus i park" är Torsvikshöjden på Lidingö. Artikeln bör inte fokusera för mycket på Jane Jacobs negativa inställning som kanske stämmer i USA. --Holger.Ellgaard (diskussion) 8 april 2022 kl. 10.05 (CEST)
replies: text: ::: Jag håller helt med  om att artikeln borde handla om ett stadsplaneringsideal och inte om "ett hus som står i en park". Några länkar som diskuterar detta:  http://kortedalamuseum.se/hus-i-park/, https://byggnadsvardsnytt.wordpress.com/2010/01/29/varfor-har-arkitekterna-sa-svart-att-slappa-hus-i-park-tanken-har-de-drabbats-av-ett-kollektivt-typologiskt-trauma-kronika-pa-yimby/ --Chandra Varena (diskussion) 8 april 2022 kl. 10.17 (CEST)
replies: text: ::::jag putsade och tog även bort kritikdelen Yger (diskussion) 8 april 2022 kl. 10.44 (CEST)
replies: text: :::::Jag putsade lite till.--Holger.Ellgaard (diskussion) 8 april 2022 kl. 11.36 (CEST)
thread_title:  Objektivitet?