Diskussion:Croissant

message: "Observera att croissanter inte bör förväxlas med gifflar trots den slående likheten med vissa typer av dessa." Bör inte croissanten snarare ses som en typ av giffel? --95.192.19.87 16 februari 2013 kl. 20.58 (CET)
replies: text: Jo, croissanten är en fransk variant av giffeln (kipfel). Se till exempel den engelska Wikipedia-artikeln, för en beskrivningen av hur österrikaren August Zang introducerade giffeln i Paris och skapade Croissanten. Påhitten om att ursprunget skulle kommit från motstånd mot turkar i Buda eller Wien gäller definitivt klassiska gifflar, inte franska saker med deg och smör varvat. För övrigt verkar Croissanter och Wienerbröd ha dykt upp ungefär samtidigt, runt 1840/1850, så jag undrar om det inte fanns tekniska uppfinningar som gjorde det praktiskt att baka på det sättet först då. Före ca 1800 hade vi i stort sett bara "pizzaugnar" och jag vet inte om de passade för den typen av smörbak. MagnusLycka (diskussion) 22 januari 2015 kl. 16.16 (CET)

message: Ska verkligen det franska uttalet länkas i den svenska artikeln? ~ Dodde (disk) 20 juni 2013 kl. 00.04 (CEST)
replies: text: Ersatte franskt uttal med svensk fonetisk skrift. Putsa gärna på det. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 16 februari 2017 kl. 15.30 (CET)
thread_title:  Uttal 

message: "Typiska franska croissanter brukar innehålla 50-60% fett (smör/margarin) av den totala mjölvikten". Aves det som står? Alltså med 100 g mjöl ska det vara 50-60 g fett? Totalt 150-160 g. Då är ju ordet "totala" förvirrande. Eller avses att av den totala vikten är 5-60 % fett? Hyperboré (diskussion) 6 mars 2014 kl. 14.51 (CET)
replies: text: Jag var djärv och raderade uppgiften eftersom den dels kändes malplacerad och dels inte kunde verifieras eftersom källa saknades. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 16 februari 2017 kl. 15.36 (CET)
thread_title:  Fett 

message: "Croissantens historia sträcker sig tillbaka till slutet av 1600-talet. Då hade turkarna belägrat staden Wien i Österrike och en natt hörde bagarna hur turkarna höll på att ta sig förbi stadsmuren. Bagarna varnade och staden sattes i högsta beredskapsläge. Tack vare att österrikarna var förberedda kunde de vinna detta slag. Som en hyllning till att bagarna hade varnat för turkarna lät de göra ett bakverk som skulle likna en halvmåne som är de muslimska turkarnas symbol. På 1700-talet flyttade Marie-Antoinette från Österrike till Frankrike för att gifta sig med frankrikes kronprins. Hon tog då även med sig an bagare som fortsatte att baka detta för det franska hovet och därefter har det spridit sig ut i världen."
Finns det några källor till detta eller är det bara en myt? "Som en hyllning till att bagarna hade varnat för turkarna lät de göra ett bakverk som skulle likna en halvmåne som är de muslimska turkarnas symbol." Gjorde bagarna en hyllning till sig själva? Hyperboré (diskussion) 6 mars 2014 kl. 14.53 (CET)
replies: text: Det låter absolut som en myt, men även myter behöver källor för att vara relevanta.--LittleGun (diskussion) 6 mars 2014 kl. 15.31 (CET)
replies: text: :Citat från TV-serien "Så görs din mat" (Food Factory) S1E10 på Discovery Channel: "[Enligt legenden lär den] ha skapats av bagare i Wien 1529 som ett hån mot turkarna efter deras misslyckade anfall mot Wien och ska anspela på den turkiska flaggan." Snudedude (diskussion) 17 september 2014 kl. 06.15 (CEST)
Nu står det i stället "Som tack för sin vaksamhet fick bagarna tillstånd att baka ett nytt bröd som skulle påminna om händelsen". Visserligen har jag förstått att under skråväsendets tid var mycken verksamhet reglerad på olika sätt. Men var det verkligen så att en bagare måste ha tillstånd för att baka ett visst bakverk? Vem fick han i så fall detta tillstånd av? Hyperboré (diskussion) 17 september 2014 kl. 11.38 (CEST)

text: Den engelska artikeln om Croissant säger att man kan spåra den österrikiska förlagan Kipfel tillbaka till 1200-talet, och den är klart skeptisk till de mer fantasifulla historierna. "Deutsches Wörterbuch von Jacob Grimm und Wilhelm Grimm" skriver "Die kipfel sollen zuerst in Wien 1683 gebacken sein zur darstellung des türkischen halbmonds. aber schon im 13. jh. gab es in Wien chipfen als feines gebäck" alltså "men redan på 1200-talet fanns det i Wien chipfel som konditorivaror". En annan referens till 1200-talet finns här: http://www.bmlfuw.gv.at/land/lebensmittel/trad-lebensmittel/speisen/kipfel.html och en som anger dokumentation från 1227 här https://www.wien.gv.at/wiki/index.php/Kipfel . För övrigt är så vitt jag förstår den smördegsbakade croissonten en fransk konstruktion från 1800-talet. Idén om att Marie Antoinette (som enligt legenden föreslog att Parisarna kunde äta bakelser om de inte hade bröd) skulle ha fört med sig Kipfel till Frankrike förefaller lika fantasifull som berättelserna om bagarna och turkarna. Den tyska artikeln om Kipfel är tämligen samstämmig med den den engelska. MagnusLycka (diskussion) 22 januari 2015 kl. 15.49 (CET)
thread_title:  Historiken 

message: Beskrivningen av tekniken saknar mening om man inte nämner smöret. Caztorp (diskussion) 19 mars 2019 kl. 21.47 (CET)
thread_title:  Treslag