Diskussion:Ekotempel

message: Ekotemplet på Haga från 1700-talet är nog inte något bra exempel. Det har fått sitt namn för att det ekar när man talar. 80.216.193.75 5 februari 2010 kl. 12.27 (CET)
replies: text: Det framgår inte av artikeln men kan väl vara orsaken eller snarare en ljudeffekt man upptäckte när väl templet var färdigställt. Ett ekande tempel var nog inte Gustav III:s huvudavsikt med byggnaden om det inte i första hand var aukustik man var ute efter och testade olika utformning under byggnationen. Det behövs en källa till vad man egentligen kallade byggnaden 1790. Jag är övertygad om att det var ett "tempel" man var ute efter, d.v.s. ekotempel inte en byggnad för att få speciella ljudeffekter. Lidingo 5 februari 2010 kl. 16.06 (CET)
replies: text: :Se även: Diskussion:Ekotemplet, Hagaparken. --Holger.Ellgaard 5 februari 2010 kl. 16.19 (CET)
replies: text: ::Ja, namngivningen kom säkert sedan. Däremot fanns begreppet EKOLOGI s a s inte på kartan på den här tiden; man talade i så fall bara om EKONOMI. Artikelns folketymologi blir verkligen just folketymologi.  80.216.193.75 5 februari 2010 kl. 17.33 (CET)
Från disk. Ekotempeln i Hagaparken:
eko-, av grek. oiko- (av oikos "hus", "boning") är nog det man ska ta fasta på. Efterledet tempel kanske är helt fel i Hagaparkssammanhang även om det de facto har den klassiska formen av ett ekotempel, som ofta används för utomhusvigslar, av den anledningen att det är ett tempel. Problemet är att termen ekologi började användas först 1866, så eko borde då bara avse ett litet hus. Slående är dock att de flesta ekotempel saknar dörrar och fönster, d.v.s. ska fungera som ett permanent fristående uterum, hur nu det definieras? Lidingo 5 februari 2010 kl. 16.46 (CET)

text: :Ja, ja, naturliktvis! eko-, av grek. oiko- (av oikos "hus", "boning") STRÅLANDE!! Nix eko eller ekologi. Då bör du ändra lite i artikeln ekotempel behövs ej längre, jag gjorde det. Tack!--Holger.Ellgaard 5 februari 2010 kl. 17.48 (CET)

text: :P.S. Lusthus finns även utan fönster och dörrar. Hela Hagaparken var ju en lustpark och Ekotempeln i Hagaparken var inget annat än G III:s "lilla" lusthus. --Holger.Ellgaard 5 februari 2010 kl. 17.52 (CET)
replies: text: ::Nja, detta känns väl långsökt. "Oikos"=hus är grunden för ord som ekonomi, ekologi och ekumenik, på vilket sätt är dessa lusthus mer hus än andra, så att de skulle kallas "hus-tempel"? Den etymologin behöver i så fall rejält källstöd, om jag ska tro på den. Min erfarenhet av dessa byggnder är begränsad, men åtminstone det ekotempel som finns i stadsparken i Falun är så vitt jag kan förstå medvetet konstruerat för att ge en mycket påtaglig ljudeffekt. Om man står i dess mitt så ekar ens röst tillbaka på ett mycket kraftigt och effektfullt sätt. På 1700-talet bör sådana akustiska miljöer, ha varit ganska sällsynta (det fanns inga gångtunlar då...). Om detta är utmärkande för alla s.k ekotempel, vilket jag antar, är det rimligt att anta att det är det akustiska fenomenet som namnet anspelar på. Under den aktuella tiden var dessutom anspelningar till klassisk grekisk mytologi och arkitektur mycket vanligt. Däremot var byggandet av echotempel knappast fråga om en allvarligt menad tillbedjan av Olympens gudar eller besläktade väsen, lika lite som Bacchi Tempel och dess förmenta Dionysoskult, men ett sätt att visa sin bildning på ett lekfullt sätt. Taxelson 6 februari 2010 kl. 10.59 (CET)
replies: text: :::Där ser man. Jag tyckte Lidingos förklaring lät bra och han får väl plocka fram en bra källa för sitt påstående. Ekotemplet i Hagaparken har i alla fall med eko att göra, som jag nu fick fram av Hagaparkens parkmuseum och de borde ju veta. --Holger.Ellgaard 6 februari 2010 kl. 14.52 (CET)
replies: text: ::::Upptäckte denna bild på Ekotemplet, Hagaparken. Där är det avbildat tillsammans med två andra tempel tillägnade grekiska gudomligheter! Detta ger väl stöd för att associationen till Echo måste ha legat nära till hands. [När det gäller kristen, nutida, användning av sådana "tempel" för exempelvis vigslar, är associationen till "avgudatempel" (om än bara på "låtsas"), mer ett problem än en naturlig koppling. Svenska kyrkans präster är dock vanligen mycket tillmötesgående och torde i många fall inte motsätta sig en sådan plats, men kanske mera sällan själva föreslå den? Stackars Echo är väl dessutom en tämligen olämplig "beskyddarinna" av äktenskapet ;-)] Taxelson 6 februari 2010 kl. 15.33 (CET)
replies: text: :::::Ja, denna avbildning visar Ekotemplet och Amor och Psyketemplet, byggnaden längs till vänster är något annat, mera profant och blev aldrig byggd. Intressant är även att Hagaparkens ekotempel från början hette "Gröna salongen" och var Gustav III:s utematsal, först senare fick byggnaden sitt nuvarande namn (kan man läsa i Hagaparkens parkmuseum som jag besökte idag). Hälsningar --Holger.Ellgaard 6 februari 2010 kl. 16.42 (CET)
replies: text: ::::::Jag tror inte ljud-ekon har med templet att göra utan enbart en fysikalist effekt av hur byggnaden är konstruerad. Vi talar ju om ett litet hus för kontemplation, eftertanke, inte ett hus för akustiska experiment. Vad skulle ljud-ekon tillföra kontemplationen.? Den runda formen tror jag har med koncentration att göra, att utövaren omges av en sluten cirkel. Eventuella ljudekon från kupolens sfäriska inneryta eller utefter en cirkulär vägg är ju ett känt fenomen, ex. i Stockholms stadsbibliotek, ljudvågorna "rullar" utefter en cirkulär vägg och kan nog studsa mot centrum från en sfärisk kupol, som en reflektor i en ficklampa. Hur som helst vore det önskvärt att hitta någon förklaring till namnet ekotempel i litteraturen, men där går jag bet, förutom oikos=> "hus", "boning". Lidingo 6 februari 2010 kl. 23.20 (CET)
replies: text: :::::::Jag tvivlar som sagt på den allvarliga religiösa betydelsen. Luthersk kristendom var det enda tillåtna religionen, även om inte minst upplysningsteologin, neologin, gjorde intryck, men självklart utan "egen infrastruktur" i form av några tempel i "hednisk" mening. Den gjorde anspråk på att vara en rationell och modern form av kristendom. Uppenbarligen fungerade ekotemplet i Hagaparken som matsal. Den klassiska begreppsapparaten hörde till varje bildad människas självklara referensram, och användes lekfullt. Med "Amor och Psyche templet" intill är associationen till ett Echo-tempel knappast långsökt. Hon gestaltar ju ett annat kärlekstema, förknippat med det akustiska fenomenet som tydligen var påtagligt i Gröna salongen. Oikos betyder som du riktigt säger "hus", men används inte minst i bildlig betydelse om "den ordnade värden" Begreppet Oikos är vanligen så mycket mer seriöst än vad ett sådant lusthus vill ge uttryck för. Tolkningen att det syftar på "ekologi" i naturromantisk mening torde knappast gå längre tillbaka än till 1900 talets senare del. Taxelson 7 februari 2010 kl. 00.38 (CET)

text: :::::::Tillägg: I SAOB (1920) är ekologi, uppenbarligen ännu ett rent fackspråkligt uttryck utan redovisade belägg i allmänspråket. Taxelson 7 februari 2010 kl. 00.44 (CET)

text: :::::::Tillägg2: I denna text från 1866 stavas det "echotempel", vilket avslöjar att åtminstone denna författare inte avsåg "oikos" (οικος) utan uppenbarligen "Echo" (Εχο). Oikos kan nämligen omöjligen stavas med "ch" (chi) utan måste stavas med k (kappa). (Att moderna svenska stavningsregler sedan drygt 100 år förvillar oss är beklagligt, men hör väl inte hit) Taxelson 7 februari 2010 kl. 00.56 (CET)
Intressanta synpunkter! Gällande Ekotemplet har jag nu lagd in en bild på infotavlan, där texten är läsbar i förstorning. Där förklara i alla fall Statens Fastighetsverk förleden "Eko-" med ett ljudfenonen som uppstår under kupolen. I den engelska översättningen kallas byggnaden "The Temple of the Echo". Den källan borde även tillfredställa Lidingo. Jag tror knappast att det finns olika ekotemplar, där en del syftar på "eko"=ljudfenomen och en del på "oikos"=hus. Och vem (bortsett från Lidingo) säger att det var en plats för kontemplation? I Gustav III:s fall var det en ganska profan picknickplats. --Holger.Ellgaard 7 februari 2010 kl. 09.47 (CET)

text: "Därom tvista de lärde".Ett steg tillbaka: Tempel och ekologi i betydelsen ett naturnära tempel tror jag är det man avser, d.v.s. genom att utforma byggnaden rund utan några egentliga väggar har man en utsikt 360 gr. Huset är egentligen utformat som ett paraply som bärs upp av pelare i periferin. Sen tillkommer i vissa fall en akustisk effekt, men det är inte detta man avsåg med eko, utan naturnära, i samspel med naturen. Det är också påfallande att man oftast återfinner dessa tempel på en liten kulle för att få en för blicken ostörd kontakt med omgivningen. Att templet i Hagaparken kallas ekotemplet för att det ekar är tydligen ett sentida påhitt av någon som sen felaktigt förts vidare till ”the tempel of echo”. Gustav III kallade förmodligen huset för lusthus, friluftsrum, motsvarande det nutida partytältet. Stavningen echo eller eko ska man nog inte lägga så stor vikt vid. Det finns också mer konventionella rektangulära grekiskinspirerade små tempel som benämns ekotempel,  ex.  Ekotemplet i Strängnäs. d.v.s. återigen små fristående tempel ute i naturen, som inte ger akustiska effekter som i vissa fall kan uppstå i runda byggnader. Att SFV har hängt upp sig på akustiska fenomen är inget man kan ta fasta på. Det som genomgående saknas på dessa tempel är väl någon typ av religionssymbol på toppen, typ ett kors som på kristna kyrkor, men det skulle förta avsikten att fungera som hus för valfri trosbekännelse och allmän kontemplation. Lidingo 7 februari 2010 kl. 10.14 (CET)
replies: text: :Frågan är om det är fler än Lidingo som tvista därom. Hade det varit ett sent 1900-talsfenomen hade jag kunnat köpa Lidingos argument, men men nu är det min övertygelse att hn tyvärr är ute och cyklar i detta fall. Lidingo har hittills inte lagt fram några hållbara argument för oikos-etymologin. Att stavningen skulle sakna betydelse är orimligt. Jag kan inte se att något talar emot att det skulle handlar om den olyckliga mytologiska nymfen och den med henne förknippade återklingande rösten. Ganska vanligt med denna typ av antikt inspirerade "låtsastempel" till antika mytologiska gudar från renässansen och århundradena framåt. Saken torde vara uppenbar för de flesta. Jag har inte mer tid att ägna åt detta för närvarande. Echo-etymologin bör ha företräde i artikeln, och den nutida religiösa användningen framgå att den är sekundär och sentida. Taxelson 7 februari 2010 kl. 14.27 (CET)
Jag har blivit uppmärksammad på denna diskussion och som helt riktigt framgår av ovanstående inlägg är begreppet "ekologi" betydligt senare än "templet" i Hagaparken. I själva det grekiska ordet "oikos" finns ingenting som indikerar att byggnaden skulle vara naturnära. Om det i vår tid, när förleden "eko-" allmänt har fått den betydelse, tolkas så är det frågan om en slags folketymologi och ingenting annat. Den innebörden hade den ingalunda på 1700- eller 1800-talen. Finns den företeelse som beskrivs i artikeln är den i så fall en, i historien mycket vanlig, felaktig anknytning till en tradition. Det kan i sig vara en intressant upplysning. I den mån namngivningen varit av religös natur har det varit de grekiska myternas värld man anknutit till och inte någon (förment keltisk?) naturdyrkan. Fernbom2 8 februari 2010 kl. 12.22 (CET)

text: Som väl sagt är 'eko' ett sentida förled men 'tempel' är nog inte så sentida och anger att huset spelar en andlig roll. Hur sentida den rollen är, går tydligen inte att belägga än. Jag hävdar dock att det akustiska ekot, som angetts vara utmärkande för ekotemplet i Hagaparken, även om effekten av ett konvext runt innertak kan ge den effekten liksom helt plana tak inuti runda byggnader, inte är en effekt man avsåg uppnå när man uppförde dessa byggnader. Man ska komma ihåg att ljudet färdas med c:a 340 m/s så för att uppnå någon hörbar ekoeffekt måste takhöjden vara rätt hög om det inte handlar om "badrumseffekten" där ljudet studsar upprepade gånger mellan tak och ett hårt golv och mellan alla hårda väggar i ett enda kaos men ändå hörbart smattrande eko. Hur som helst har ju Oikos betydelsen av 'hus' eller 'boning' så ekologi í betydelsen natur är kanske helt fel, men det är fullständigt klart att dessa tempel uppfördes i naturskön mijö, ofta på en kulle för fri utsikt runt om och fristående från andra störande byggnader d.v.s. tronar för sig själv i naturen för någon typ av andlig koncentration. Sen kan man ju tänka sig att just Gustav III var ute efter ett lusthus, men då borde det ha funnits ett lågt runtomgående staket som avskärmar mot yttersidan för att bli mer ombonat, som det brukar vara på runda lusthus. Lidingo 8 februari 2010 kl. 23.13 (CET)
replies: text: :Eko för att det är byggt på en plats ifrån vilket man kan få ljudeffekten eko, med syftet att kunna ha en ståtlig plats när man utropar det som ska eka. Tempel som en lekfull arkitektonisk hyllning till nymfen Echo som gett namn fenomenet. Precis som Taxelson säger. Betydelsen eko = hus är möjligtvis en fortsatt lek med orden, men enligt mig en slump (precis som eko i ekologisk är en slump), så bort med det det från betydelsen.--LittleGun 10 februari 2010 kl. 13.37 (CET)
replies: text: ::Du menar att man kan få ekoeffekter på en öppen plats från en kulle.? Vad är förresten en ståtlig plats.?Lidingo 10 februari 2010 kl. 15.27 (CET)
replies: text: :::Ja, över sjön. Ett tempel till exempel.--LittleGun 10 februari 2010 kl. 17.47 (CET)
replies: text: ::::Eko över sjön? Du menar att det hörs bättre över en slät, relativt sett, hård yta, som en sjö vid vindstilla förhållanden. Det handlar då om att ljudet reflekteras/"rullar" ganska förlustfritt fram över en sjö liksom det kan göra utefter en krökt vägg inomhus. Det har inget med eko att göra. Över en sjö mot en bergvägg på andra sidan sjön kan man dock få en synnerligen bra ekoeffekt, när det är vindstilla genom att ljudet kommer tillbaka med minimala förluster. Lidingo 10 februari 2010 kl. 18.55 (CET)
replies: text: :::::Precis.--LittleGun 10 februari 2010 kl. 21.12 (CET)
replies: text: ::::::Du menar alltså att ekotempel ska företrädesvis uppföras vid berglandskap invid stranden till en sjö för att generera ekon utifrån? inte inne i tempelhuset som SFV anger. Lidingo 10 februari 2010 kl. 22.55 (CET)
replies: text: :::::::Jag vill nog hävda att ett tempel utan väggar ekar extremt dåligt till skillnad mot tempelhus med krökta eller nomala plana väggar. Det mesta av ljudet försvinner ju ut i omgivningen genom att huset är helt öppet. En marginell del studsar mellan mellan tak och golv. Alla byggnader så även klassiska tempel av någon storlek ekar om väggarna är hårda och kala. En katedral t.ex. Ju större innervolym desto tydligare ekoeffekt genom längre tidsfördröjningar. Lidingo 10 februari 2010 kl. 23.39 (CET)
replies: text: ::::::::Som jag nämt ovan, är det s.k ekotemplet i Stadsparken i Falun byggt på så sätt att kupoltaket har sin brännpunkt nära huvudhöjd för en person som står i dess mitt. Effekten är att den som där ger ifrån sig ett svagt ljud får ett starkt ljud som "omedelbart" svar. Det i Hagaparken tycks vara mer sofistikerat, genom att det som viskas på ett ställe hörs starkt på ett annat. Att denna akustiska förstärkningseffekt möjligen inte är ett eko i dess strikta definition (p.g.a det korta tidsintervallet) är en annan sak. Likväl har det med de akustiska egenskaperna att göra. Taxelson 11 februari 2010 kl. 12.04 (CET)
thread_title:  Hur tänkte du nu? 

message: Som jag uppfattat det:
*Ekotempel som benämning på hustypen är ett sentida påhitt förmodligen genom att pelarna associerar till en tempelbyggnad.
*Huset i Hagaparken har inget med tempel att göra utan är en typ av lusthus för glada middagar i det fria, typ partytält i sten.
*Eko har inget med ekologi att göra utan kommer av den akustiska effekt som till viss del kan uppstå med välvd takkupa men var inte något man eftersträvade när huset byggdes utan kom som en bieffekt.
*Någon har lurat en hel generation genom att kalla det tempel. Det är inget tempel utan ett uterum rätt och slätt med ursprung i engelska parker.
*SFV borde ändra benämningen på skylten till Gröna salongen. Den sentida benämningen ekotempel är inte korrekt för detta historiska "hus". Lidingo 12 februari 2010 kl. 18.00 (CET)
replies: text: Precis, förutom att vi väl inte vet är hur det var med avsikten när det gäller den akustiska effekten. Om den var oavsiktlig kan man tänka sig när "huset" var byggt och effekten upptäcktes, kallade men det en smula skämtsamt för ett "Echo-tempel". Men möjligheten kan knappast heller uteslutas, att den akustiska effekten var avsiktlig (i något fall eller som regel) men det måste i så fall källbeläggas, och några sådana källor har väl vi inte för närvarande. Det bästa är kanske, tills källor finns, att skriva så att båda möjligheterna finns öppna. Taxelson 12 februari 2010 kl. 20.36 (CET)
replies: text: :Jag tror man kan lägga till i artikeln att ekotemplet i Hagaparken inte byggdes som ett tempel utan som en utomhus matsal, även kallad Gröna salongen. Förledet eko har sitt ursprung i en akustisk effekt av det välvda taket och att efterledet tempel är en sentida missuppfattning av byggnadens ursprungliga funktion. Jag är stärkt i min uppfattning efter att ha tillfrågat en extern sakkunnig i arkitekturhistoria. Lidingo 13 februari 2010 kl. 00.18 (CET)
replies: text: ::Jag däremot är övertygat om att efterledet tempel inte är en sentida (=1900-tal) missuppfattning av byggnadens ursprungliga funktion. Tempel som arkitektoniskt uttrycksmedel var "inne" på 1700-talets mitt och Gustav III var formligen besatt av nyklassicismen och tempelbyggen. För Stora Haga slott anlitade han inte mindre än sex olika arkitekter, samtliga ritade tempel som G III hade fått intryck av på sin italienresa. En av dem var Léon Dufourny, specialist på just tempel. En annan var arkitekt Olof Tempelman, med ett taget namn som passade bra för uppgiften. Mindre tempel kallades "kasio", "paviljong", "gymnasium", "Petit Trianon" eller liknande. Läs alla turer om Stora Haga slott, då förstår du hur vinden blåste inom 1700-talets rikemans-arkitektur. Hälsningar --Holger.Ellgaard 15 februari 2010 kl. 17.31 (CET)
replies: text: :::Sentida är ett problematiskt uttryck. 1770-tal är ju synnerligen sentida i förhållande till den antik som tjänade som förebild... Nåväl, en rad om att "tempel som arkitektoniskt (men knappast religiöst) uttrycksmedel var vanligt inom nyklasissismen." skulle vara på sin plats i artikeln. Jag tror du Holger kan uttrycka det mer pregnant än jag. Taxelson 15 februari 2010 kl. 20.03 (CET)
 --Holger.Ellgaard 16 februari 2010 kl. 10.37 (CET)
thread_title: Summa sumarum av diskussionerna

message: thumb|"Ekotemplet i Baiae tycks vara ett kupolformat rum med påtaglig återklang
I en bildtext i artikeln :en:Baiae finns en bild på ett "så kallat ekotempel" där just de remarkabla akustiska egenskaperna anges som skäl för namnet. Borde väl vara med i vår artikel inte minst för att göra den mer global, men också för att det ger ett belägg att de akustiska egenskaperna faktiskt kan ge skäl för betckningen. Taxelson 10 februari 2010 kl. 23.05 (CET)
replies: text: Ja, den språkliga härledningen borde vara uppenbar vid det här laget! Om det ekar mer eller mindre i öppna byggnader än i slutna är i sammanhanget perifert. Vad gäller ordet "tempel" användes det ofta under 1700-talet utan att ange att huset på allvar skulle användas för religiösa ändamål. Ingen dyrkade - så vitt jag vet - Olympens gudar vid denna tid. Eller vill någon seriöst hävda att den Bcchidyrkan Bellman ägnade sig åt var en Dionysuskult i ordets egentliga bemärkelse? Jag är övertygad om att det låg långt mer av verklig andlighet bakom hans psalmer. Fernbom2 11 februari 2010 kl. 09.38 (CET)
replies: text: :Samtliga tre av mig besökta ekotemplar (se mina tre illustrationer i artikeln) står helt fritt i naturen med inga bergväggar inom synhåll. På ett eko (ropat över sjön) kan man alltså vänta förgäves. Ekotemplet i Hagaparken har dock ett tydligt eko inom/under byggnadens välvda tak. Så står det på infoskylten och så förklarar parkmuseets personal namnet. I Hagaparken fanns planer på flera templar, dessa hade dock (som Fernbom säger) ingen religiös betydelse utan var en del av Gustav III:s lustpark, enbart till rekreation och nöje eller som uppställningsplats för en vacker skulptur (som Amor och Psyketemplet) . --Holger.Ellgaard 11 februari 2010 kl. 11.20 (CET)
replies: text: ::Ajdå, fel av mig.--LittleGun 11 februari 2010 kl. 19.42 (CET)
thread_title:  "Ekotemplet" i Baiae, italien 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Ekotempel. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20091227211143/http://www.bluehotel.se/erbjudanden.asp/id/70/lid/7008 till http://www.bluehotel.se/erbjudanden.asp/id/70/lid/7008
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 3 september 2017 kl. 00.51 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Ekotempel. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20170328020739/http://www.strangnas.se/sv/Uppleva-gora/Start---Turism/Gora/Ekotemplet/ till http://www.strangnas.se/sv/Uppleva-gora/Start---Turism/Gora/Ekotemplet/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 18 februari 2019 kl. 03.52 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade