Diskussion:Kognitiv träning

message: Jag plockade bort en radera-mall som hade motiveringen ("Artikeln saknar grundläggande encyklopedisk relevans. Dess innehåll kan inte till någon del verifieras av oberoende publicerade källor. Artikeln är totalt intetsägande och förklarar ingenting vad mental träning gör, är eller vad det syftar till."). Att begreppet mental träning existerar och är spritt råder det ingen som helst tvekan om och ämnet är därmed encyklopediskt relevant. Detta oberoende om man är av uppfattningen att mental träning får effekt på ens prestationer eller inte. Vi raderar inte heller artiklar bara för att de inte är kompletta. Artikeln i skrivande stund är bättre än ingen artikel alls. /-nothingman- 21 december 2010 kl. 15.18 (CET)
thread_title: Radera-mall 2010

message: Tack för synpunkter, vilka jag håller med om. Lars-Eric Uneståhl är grundare av den mentala träningen, vilket medför att han är den i världen som skrivit flest böcker samt den som forskat mest på sin egen metod. Detta är en första version och mer information kommer skrivas om historien bakom mental träning och den vetenskapliga kronologin både om tidigare och samtida forskning. Fler synpunkter på hur artikeln kan bli så bra som möjligt tar tas tacksamt emot.
Cyberdiver (diskussion) 21 november 2019 kl. 08.58 (CET)
replies: text: Har nu försökt lägga till den mentala träningens vetenskapliga historia i artikeln liksom referenser från tidig och samtida forskning. Tacksam för synpunkter om artikeln är skriven i neutral synvinkel, samt om faktauppgifterna är OK, och huruvida mallarna kan tas bort. / Cyberdiver (diskussion) 29 december 2019 kl. 16.43 (CET) / (Text inlagd från mail sänt direkt till  )
replies: text: :Jag uppfattar artikeln som hopplöst POVig. Den för bara fram en infallsvinkel, grundarens, och går in i detaljer som vore det självklart etablerade och accepterade. Redan första meningen Mental träning är verksamhet som syftar till träning av mentala processer i syfte att uppnå välbefinnande och ökad prestation. är oacceptabel - vem anser så förutom grundare, vad säger socialstyrelsen eller motsvarande, hur beskrivs detta i högskoleundervisningen. För mig kan detta lika gärna vara lika luftigt och ifrågasatt som waldorfpedagogik och antroposofernas gärning. Då artikelskaparen står i tydlig intressekonflikt till grundaren, behöver sedan det mesta ifrågssättas. Jag rekommenderar radering eller att det bara blir en rad eller ett stycke, lite beroende på vilken info går att finns från oberoende källor.Yger (diskussion) 29 december 2019 kl. 19.28 (CET)
replies: text: ::Under hösten verkar det ha pågått någon form av lågaktiv verksamhet som består i att pusha Uneståhl och dennes teorier, vilket framgår dels av bidragen till hans egen biografiska artikel och nu denna. Det är inte acceptabelt. Interwikilänkarna pekar på artiklar med annan innebörd som inte kopplar till Uneståhls teorier. Jag måste därför instämma med Yger; det här fungerar inte. Vi kommer svårligen att kunna göra denna artikel global eller mindre oviktad. Riggwelter (diskussion) 29 december 2019 kl. 19.40 (CET)
replies: text: :::Jag undrar om ni verkligen har tagit er tid att läsa det vi har skrivit. Att likställa den mentala träningen med antroposofernas gärning är inte logiskt överhuvudtaget.

text: :::Uneståhl blev 1973 filosofie doktor i psykologi vid Uppsala universitet. Hans forskning har varit inriktad på klinisk och experimentell hypnos samt idrottsliga och kreativa prestationer. Hans modell av mental träning grundas på gedigen forskning om förändrade medvetande tillstånd (altered states of consciousness) där vetenskapligt utprövade metoder som hypnos/självhypnos, relaxation response, mindfulness, autogen träning och progressiv muskuläravslappning ingår. Som grundare av den mentala träningen har Uneståhl inte uppfunnit dessa metoder utan har enbart kombinerat dem i ett system som dessa vetenskapligt utprövade metoder ingår i. Han har inte skapat dem, men har varit en av dem första i världen~ att studera deras principer och effekter var för sig, förstå deras gemensamma nämnare och principer, för att sedan systematisera dem och presentera dem på ett konkret och pedagogiskt lättillgängligt sätt.

text: :::I vår text har vi tydligt hänvisat till en del av den befintliga forskningen i samband med dessa metoder. Det är bevisad fakta att sedan flera decennier tillbaka att fysisk avslappning bidrar till ett lugnare nervsystem (Dr Edmund Jacobsons forskning), att regelbunden meditation skapar ett lugnare sinne som i sin tur leder till bättre sömn, stärker immunförsvaret, förbättrar matsmältnings- och näringsupptagningsförmåga, samt förbättrar vår kapacitet till kreativ tänkande och problemlösning (Dr Herbert Bensons forskning).  Vi vet att det finns många likheter mellan tillstånd av hypnos (altered state of consciousness) och det tillståndet som idrottarna befinner sig i när de presterar som bäst (kolla Dr Csikszentmihalyis, Dr Robert Nideffers, Dr Terry Orlicks, Dr Richard Gordins arbete bl ann). Därför kan vi med självklarhet skriva att Mental träning är verksamhet som syftar till träning av mentala processer i syfte att uppnå välbefinnande och ökad prestation.  Det är inte grundaren som anser den utan det är forskningen som visar det.

text: :::När Uneståhl släppte sina första program på 70-talet (i form av LP skivor) krävde socialstyrelsen att deras effekter skulle utvärderas innan de släpptes fria för användning, och fram till för några år sedan, medan Apoteket fortfarande ägdes av staten såldes Uneståhls program ” Avspänning” i landets alla Apotek. Vi har också i vår text hänvisat till utvärderingar av den mentala träningen som komplementär medicin som har genomförts i samarbete med olika sjukhus (tinnitus – Sahlgrenska/Göteborgs universitet)[78], kronisk smärta [79] (Helsingborgs sjukhus)[80][81] och Motala sjukhus, astma – Åre sjukhus, cancer - Eskilstuna sjukhus [82], operationer, USÖ Örebro. Jag vill med denna bakgrund be är att antingen ta er tid och ordentligt läsa genom den texten som vi har skrivit eller, om ni anser att ni redan har gjort det, se över era personliga fördomar som verkar stå i vägen för er förmåga att ta till er fakta.  Att jämföra den mentala träningen med antroposofernas gärning är grundlöst.

text: :::Jag vill också be er att konkret visa på de specifika Interwikilänkar som pekar på innebörd som inte är kopplad till Uneståhls arbete och teorier. Easycalm (diskussion) 30 december 2019 kl. 19.40 (CET)
replies: text: ::::jag har inte skrivit att likställa den mentala träningen med antroposofernas gärning. Jag har påpekat att bristen på oberoende källor är katastrofal och som utomstående går det då inte veta om denna är seriös och accepterad alls.Yger (diskussion) 30 december 2019 kl. 19.51 (CET)
replies: text: :::::Vad menar du med oberoende källor? Är inte pionjärforskning oberoende källor liksom publicerade vetenskapliga artiklar? Utveckla och ge exempel på vad du menar med oberoende källor, med hänvisning till Wikipedias regelverk.Cyberdiver (diskussion) 30 december 2019 kl. 20.09 (CET)
replies: text: ::::::Jag har redan gjort det att Socialstyrelsen skriver om detta i en genomgång av olika behandlingsområden, att en stslig utredning gått igenom olika behandlingar. Hur detta beskrivs i akademisk grundutbildning etc Yger (diskussion) 30 december 2019 kl. 20.14 (CET)
replies: text: :::::::#Pionjärforskning skall inte återges på Wikipedia, eftersom det bryter mot vår riktlinje angående publicering av originalforskning.

text: :::::::#På Wikipedia skall endast återge forskning med vetenskaplig akribi, det vill säga utförd forskning skall vara verifierad och publicerad.

text: :::::::#Som det är nu framstår dels artikeln, dels din/er argumentation som föga annat än ett försök att pusha Uneståhls forskning och använda Wikipedia som plattform för detta, vilket alltså inte är OK.

text: :::::::#Du anger "vi", men det är bara "du" i egenskap av kontakt och konto som redigerar, om än under olika konton. Så, vilka är "vi" och i vilket förhållande står "ni" till Uneståhl?
replies: text: ::::::::Riggwelter (diskussion) 30 december 2019 kl. 20.18 (CET)
replies: text: :::::::::Någon har tagit bort min kommentar så jag tvingas att skriva den på nytt. "För mig kan detta lika gärna vara lika luftigt och ifrågasatt som waldorfpedagogik och antroposofernas gärning.", är per definition att jämföra den mentala träningen med waldorfpedagogik och antroposofernas gärning. Jag skulle uppskatta om du kunde hålla din kommunikation på en saklig, korrret och konkret nivå. Vår avsikt är att bidra till Wikipedia med fakta om mental träning, dess uppbyggnad och historik. Det är förvånande få människor som är insatta i vad den mentala träningen baseras på och hur och varför den fungerar. Vi vill naturligtvis enbart göra det i linje med Wikipedias regelverk. Att kalla vår artikel "hopplös" och "katastrofal" är varken sakligt eller korrekt och ger mig anledning att ifrågasätta både din objektivitet och din bedömningskompetens. Jag hoppas att min text kommer stå kvar denna gång och inte mystiskt försvinna igen.Easycalm (diskussion) 30 december 2019 kl. 22.27 (CET)Easycalm

text: :::::::::Detta hittar jag angående Wikipedias riktlinjer i samband med publicering av originalforskning:

text: :::::::::"Wikipedias artiklar ska inte innehålla någon primärforskning som nya ideer eller slutsatser. Sådan originalforskning ("OR" efter engelskans original research) omfattar opublicerade fakta, argument, och idéer; och även tidigare opublicerad analys eller syntes av ny kunskap. Det enda sättet att visa att innehåll i artiklar inte är ny forskning, ny tolkning, nya slutsatser eller egna åsikter är att ge källhänvisningar. Denna riktlinje finns för att undvika gissningar, spekulationer och ickeneutrala påståenden." "

text: :::::::::"Wikipedias artiklar ska presentera åsikter och andra aspekter som har ett uttryckligt stöd i för ämnet relevanta och trovärdiga källor. Det innebär att Wikipedias artiklar inte ska presentera wikipedianers egna analyser av källor."

text: :::::::::Ingenting av det som står i vår artikel är våra egna (nya) idéer eller slutsatser. Pionjerforskningen utgör grunden för den mentala träningen som baseras på Uneståhls utbildning till Fil Dr i Psykologi och Idrottspsykolog, samt hans egen forskning som har varit inriktad på klinisk och experimentell hypnos samt idrottsliga och kreativa prestationer. Tidigare forskning som den mentala träningen bygger på och som vi hänvisar till är högst relevant ur historiskt och bakgrundsperspektiv så att läsaren ska kunna förstå vilka utprövade vetenskapliga principer har lett till uppkomsten av den mentala träningen. (Vi presenterar dessutom också ny och modern forskning runt hypnos och meditation (alternativa medvetande tillstånd) och dess effekter på individens hälsa, prestation och välbefinnande.) Vi presenterar inga nya idéer, slutsatser, opublicerade fakta, argument, analys, syntes eller ny kunskap. Om ni hade tagit er lite tid att granska våra referenser hade detta varit uppenbart för er. Istället anklagas vi att vara en och samma person och att vi pushar för Uneståhls forskning där vi påstås vilja använda Wikipedia som platform för detta.

text: :::::::::Här är en länk från (2010) Örebro Universitetets dåvarande kurs i Aktiv Hälsoutveckling, 30 högskolepoäng, där Delkurs 3 heter "Delkurs 3. Stress, stresshantering med mental träning, 7,5 högskolepoäng".

text: :::::::::http://lily.oru.se/studieinformation/VisaKursplan?kurskod=FH1002&termin=20102&sprak=sv

text: :::::::::Här är en länk till ett examensarbete från (2005) Idrottshögskolan i Stockholm med titeln "Mental Träning på schemat -Hör tankens kraft hemma i skolan?". (Lärarutbildningen 2002-2005, Handledare Leif Strand). Jag vill be dig att bläddra till sidan 36 och 37 och notera vilka vetenskapliga referenser som studenterna hänvisar till sin källförteckning. Ni kan också lägga märke till intervju med psykiatrikern Dr Ture Arvidsson 2005-03-11 på sidan 26 där det bl ann står följande:
Dr Ture Arvidson har använt sig av mental träning i sitt arbete...
"Dr Ture Arvidson har använt sig av mental träning i sitt arbete som Psykiatriker sedan början av 60-talet. Detta skedde tillsammans med Lars-Erik Uneståhl och en grupp hypnotisörer som tillsammans bildade första hypnosföreningen. De arbetade till en början med hypnos och lade sedan till progressiv disensibilisering dvs. beteendeterapi. Han har arbetat sen dess med framförallt stresshantering, fobihantering och rökavvänjning. Han har under dessa år funnit att hypnos i kombination med progressiv träning visat sig vara väldigt framgångsrik metod inom mental träning. Det var Uneståhl som i denna tid myntade uttrycket mental träning då han tyckte det gick för mycket troll i ordet hypnos. Det har nu blivit ett världsomspännande uttryck och används i dag inte bara som ett annat ord för hypnos. Mental träning står i dag för att systematiskt upprepa en träning där du ser dig själv lyckas. Hypnos ska inte blandas ihop med avslappning men däremot används avslappning som ett verktyg för att bekvämt hamna i hypnostillstånd" https://www.diva-portal.org/smash/get/diva2:858/FULLTEXT01.pdf
Och här kommer en länk från tidningen "Modern Psykologi"...
Och här kommer en länk från 12 februari 2018 från tidningen "Modern Psykologi" med titeln: "OS-pepp: Vägen till mental seger". I artikeln intervjuas bland andra (Landslags-)Skydskytten Helena Ekholm, (Landslags-)Höjdhopparen Emma Green, (Landslags-)Skidåkaren Johan Olsson, (Landslags-)Målvakten Hedvig Lindahl, Tre Kronors Förbundskapten Per Mårts, Peter Hassmén som är professor i idrottspsykologi vid Umeå universitet,idrottspsykolog och fotbollslandslagets före detta målvakt Caroline Jönsson och Per Pettersson som är doktor i psykologi och forskare. I samma artikel står det bland annat följande att läsa: "Lars-Eric Uneståhl är något av en nestor inom svensk idrottspsykologi. När han kom till Uppsala universitet i början av 1960-talet bestämde han sig för att försöka sammanfläta sina två stora intressen, idrott och psykologi. En arena som få hade känt sig manade att beträda före honom. Hans arbete kom inledningsvis att fokusera på tre områden: 1) Kopplingen mellan kropp och själ – En idrottsmans prestation kan variera mycket, inte bara från tävling till tävling, utan även under en och samma tävling. Ibland kan man inte tro att det är samma fotbollslag i andra halvlek, som det var i första. Då är det inte alls de fysiska förutsättningarna som har förändras, utan det är helt enkelt tankar, känslor och attityder som styr den fysiska prestationen, säger Lars-Eric Uneståhl. 2) Flow – ett alternativt medvetandetillstånd: Det går inte att anstränga sig för att få flow, eller flyt. Försöker man får det snarare helt motsatt effekt. Idrottare har berättat att det uppstår då och då, att de inte vet när det ska dyka upp och att om det dyker upp så vet man inte säkert att man har haft det förrän efteråt. Och det som var mest intressant för mig: blir en idrottare medveten om att han eller hon har flow, så försvinner det direkt. 3) Att träna personligheten: När jag började forska på tidigt 1960-tal, visste man väldigt lite om att man, förutom att träna sin kropp, även kan träna sin hjärna och sitt sinnestillstånd. Då trodde man att personlighetsdrag var stabila, att de inte gick att förändra genom mental träning. 1969 publicerade Lars-Eric Uneståhl en artikel om mental träning, och bara ett par veckor senare hörde Svenska friidrottsförbundet av sig. Förbundet ville att han skulle följa med landslaget till Rom för en landskamp mot Italien. – Jag fick en enda förmiddag på mig att föreläsa för landslaget om mental träning, det var allt. De visade stort intresse och var nyfikna, men det gav ju så klart inget resultat. Det här är ett långsiktigt arbete. För övrigt förlorade vi landskampen. Mycket tack vare Lars-Eric Uneståhls arbete och forskning blev Sverige ett föregångsland inom idrottspsykologi. När han åkte med den svenska truppen till OS i Montreal 1976 var han den enda idrottspsykologen på plats under tävlingarna. Ryktet spred sig dock om ”den svenska modellen”, och Lars-Eric Uneståhl fick därefter resa runt till ett tiotal länder för att prata om mental träning. Redan till OS i Seoul, Sydkorea, 1988 hade flera andra länder med sig idrottspsykologer. Men efter att i många år ha legat i framkant har Sverige blivit ifrånsprunget när det gäller idrottspsykologi, anser flera av dem som Modern Psykologi talat med." https://modernpsykologi.se/2018/02/12/os-pepp-vagen-till-mental-seger/

text: :::::::::Jag hoppas att den tydliga informationen som finns på dessa länkar kan vara enklare att ta till sig eftersom ni uppenbarligen inte har haft tid, ork eller intresse att ordentligt titta på innehållet i vår artikel. Detta är för mig helt ok. Det som däremot inte är ok är att grundlöst bli anklagad för fusk och oärliga avsikter och jag förväntar mig en ursäkt för denna på alla sätt fördomsfulla och orättvisa behandling.Easycalm (diskussion) 31 december 2019 kl. 00.52 (CET)
replies: text: ::::::::::Till att börja med ser jag inte att du/ni svarat på frågan vilka är "vi" och i vilket förhållande står "ni" till Uneståhl? FÖr det andra ser jag inte att någon "tagit bort" din/er kommentar, vilket i så fall skulle ha framgått av historiken. Riggwelter (diskussion) 31 december 2019 kl. 01.02 (CET)
Din så kallade "fråga" kommer i anslutning till följande påstående (felaktig anklagelse): "Du anger "vi", men det är bara "du" i egenskap av kontakt och konto som redigerar, om än under olika konton." Dessutom har din fråga angetts på fjärde plats i turordningen och jag kommer gladeligen svara på den, men vill först att det tydligt noteras att du än så länge har valt att ignorera faktum att jag har gjort mitt bästa för att sakligt bemöta dina första tre påstående i tur och ordning. 
1. Eftersom min text om om pionjärforskningen är ett resultat av flera års arbete och studier, och jag nu också läst om Wikipedias regler i samband med publicering av originalforskning är denna fråga viktigast för mig. Som jag redan har skrivit är vår uppriktiga intention att vår artikel ska vara i linje med Wikipedias regler och stadgar och jag har svårt att se hur min text om pionjärforskning skulle krocka med Wikipedias regler om origanalforskning.  
2. All forskning som jag har bidragit med i vår artikel, både när det gäller tidigare pionjärforskningen som den mentala träningen bygger på och den nyare, modernare forskningen om hypnos och meditation som jag hänvisar till, är da facto utförd, verifierad och publicerad. Jag vet det med säkerhet eftersom  det har tagit mig både månader och år att sätta mig in i ämnet. 
3. Vår avsikt är att bidra till Wikipedia med fakta om mental träning, vilket är något annat än "pusha Uneståhls forskning och använda Wikipedia som platform för detta". Det är dock omöjligt att skriva om den mentala träningen i vårt land utan att nämna Uneståhl eftersom han är "något av en nestor inom svensk idrottspsykologi", som författaren av artikeln i "Modern Psykologi" kallar honom och "Det var Uneståhl som i denna tid myntade uttrycket mental träning då han tyckte det gick för mycket troll i ordet hypnos." som Psykiatrikern Dr Ture Arvidsson säger i intervjun som jag har hänvisat till ovan. 185.237.175.125 31 december 2019 kl. 07.51 (CET)

text: Du har fortfarande inte svarat på min fråga... Vilka är "vi" och i vilket förhållande står "ni" till Uneståhl? Riggwelter (diskussion) 31 december 2019 kl. 12.55 (CET)
Att du upprepar samma fråga ändrar tyvärr inte det faktum att du lämnar mina repliker på dina tre första påståenden utan kommentar. I stället för att tolka denna tystnad från din sida, ber jag dig antingen att bemöta mina kommentarer och svar på de tre punkter du givit nummer 1-3, eller förklara varför du inte önskar bemöta dessa. Jag är lika mån som du om att artikeln om mental träning på alla punkter lever upp till wikipedias riktlinjer. När du så tydligt spaltar upp invändningar och hänvisar till regler, ligger det därför i mitt intresse att redogöra för mina motiv och gå på djupet med efterfrågade källhänvisningar. Eftersom jag uppfattat att vi delar detta engagemang, är det därför anmärkningsvärt att du i två raka inlägg lämnat alla sådana hänvisningar okommenterade. Ska denna diskussion leda någonstans, förutsätter det att du bemöter mina kommentarer.
Som jag redan skrivit har jag inga problem med att besvara din fråga, men eftersom jag uppfattar en fokusförflyttning i diskussionen önskar jag alltså först att du bemöter det jag redan skrivit. Det blir tämligen meningslöst annars.
Att jag, som skriver en wikipedia-artikel om mental träning, har en professionell relation till ämnet, borde inte komma som en överraskning. Att jag därigenom också har en koppling till Lars-Eric Uneståhl, personen som lanserade begreppet som artikeln handlar om, kan knappast heller vara en skräll. Detta har jag inget intresse av att dölja, utan det gör mig än mer angelägen om en konstruktiv diskussion som gör att den aktuella artikeln inte bara är sakligt korrekt till sitt innehåll, utan att den också lever upp till wikipedias riktlinjer. Även om vissa formuleringar i diskussionen initialt kändes onödigt konfliktsökande, uppfattade jag att det fanns ett konstruktivt uppsåt i flera av de invändningar som dök upp under trådens gång. Dina kommande svar får utvisa om detta var en korrekt uppfattning från min sida.
Kort sagt, jag är helt ointresserad av metadiskussioner. Därför undanber jag mig fler inlägg som felaktigt hävdar att jag skriver under flera olika alias. Det inte bara bryter mot wikipedias riktlinjer om etikett, det är direkt ovärdigt. Enligt samma riktlinjer har jag också rätt att förbli anonym, men för tydlighets skull vill jag understryka att jag inte har några kommersiella eller i andra avseenden ekonomiska intressen i Uneståhls verksamhet. Detta torde vara det enda relevanta, men jag kan som sagt besvara din fråga ännu mer i detalj om du så önskar och motiverar varför det har bäring på det vi diskuterar.
Tills vidare betraktar jag därmed den frågan för besvarad och förväntar mig att det jag skriver i artikeln bedöms utifrån dess riktighet och i förhållande till wikipedias regler.
Vill du eller någon annan fortsätta att diskutera själva ämnet, välkomnar jag det. Artikeln om mental träning har i sin nuvarande form 77 källhänvisningar. Vilka av dessa är det du ifrågasätter?
Önskar er alla därmed ett gott nytt år.Easycalm (diskussion) 31 december 2019 kl. 19.09 (CET)

text: Att artikeln behandlar mental träning enligt Lars-Eric Uneståhls syn betivlar vi inte. Och som en artikel i en tidskrift som vill beskriva den skulle texten passa. Men här vill vi ha en text som beskriver mental träning generellt och inte enligt Lars-Eric Uneståhls rön och syn. Så artikeln kan vara OK i annan kontext men inte här. Och även den generella texten skall naturligtvis ha goda och etablerade källor som styrker det som står.Yger (diskussion) 31 december 2019 kl. 19.18 (CET)
replies: text: :Jag sällar mig till Ygers kommentar ovan. Vad beträffar min fråga om vilket förhållande du/ni har till Uneståhl kan vi bara konstatera att er intressekonflikt är så stor att det inte är meningsfullt att fortsätta diskussionen. Ni får helt enkelt starta en egen webbplats för att spegla Uneståhls liv och gärning. Riggwelter (diskussion) 1 januari 2020 kl. 03.45 (CET)
Ni har uppenbarligen bestämt er för att ersätta vår artikel om mental träning med er egen variant där ni likställer begreppen mental träning och kognitiv träning med varandra. På grund av detta kan jag nu, för första gången förstå vad Yger menar med att hen "vill ha en text som beskriver mental träning generellt och inte enligt Lars-Eric Uneståhls rön och syn." Allt du behövde göra för att förklara din ståndpunkt för mig Yger var att skriva att begreppet "mental träning" för dig i första hand betyder träning av exekutiva funktioner och arbetsminne, det som man på engelska ofta kallar för "brain training". Jag förstår vad du menar och förstår problematiken med ett så generellt begrepp som används i två besläktade, men ändå helt skilda sammanhang. Vi (Cyberdiver och jag), närmar oss den mentala träningen ur ett annat perspektiv där begreppet för oss hör ihop med det som på engelska bland annat kallas för "mindset", "mental toughness", "mindfulness", "self-control", "resilience", "flow" och "peak performance". Om du går till på amazon.com och i deras sökmotor för böcker skriver in "mental training", kommer du se att de första 100 böcker som du scrollar/bläddrar genom (jag har inte orkat bläddra mer) handlar enbart om vår tolkning av begreppet. Vi får fundera på hur vi kan lösa detta och du (Yger) är naturligtvis välkommen med förslag. Tyvärr tvingas jag hålla med Riggwelter att det inte är meningsfullt för hen och mig att diskutera vidare. Hen har nu i tre raka inlägg låtit bli att bemöta mina repliker på hens första tre påstående. Både hens samtalston och hens beteende vittnar tydligt om en person som saknar konstruktiva och seriösa uppsåt. Easycalm (diskussion) 1 januari 2020 kl. 14.29 (CET)

text: Jag kan absolut noll om detta ämne, och kunde därför i början inte signalera i detalj vad som skilde din sin och vår, utan valde då att malla, då jag ändå såg grundläggande problem ur aspekten Wikipedia syn på artikelinnehåll. Sedan är svenska ett litet språk i världen och för artikler av denna typ tittar vi mycket hur andra språkversioner skriver. Och den text som nu står är allstå en översättning från den engelska språkverionens text. Det finns även en på franka :fr:Entraînement cognitif och en på tyska :de:Gehirntraining, ingen  av dessa har den infallsvinkel som den artikel du/ni skapade. Så det återstår väl bara att lycka er till med ert jobb med den typ av mental träning som intresserar er och vi får se om nårga år om den blivit så dominerande att en artikel om den då kan platsa.Yger (diskussion) 1 januari 2020 kl. 14.47 (CET)
thread_title:  Ang. synpunker om neutral synvinkel efter utvidgning 2019  

message: Nuvarande artikel med rubriken "Mental träning" borde istället ha rubriken "Kognitiv träning" och detta är orsaken:  De vetenskapliga referenserna 1, 2, 3, 4, 6, 8, 12, hänvisar till kognitiv träning eller undersöker kognitiva funktioner. Referens 9, 10, 11, 13 handlar om hur fysisk aktivitet/träning påverkar kognitiva funktioner.Cyberdiver (diskussion) 1 januari 2020 kl. 16.33 (CET)
replies: text: Jag har lagt in en mall som föreslår flytt.Yger (diskussion) 1 januari 2020 kl. 17.02 (CET)
replies: text: :Jag delar inte den synen, särskilt eftersom originalartikeln på wp inte gör det (utan faktiskt omdirigerar kognitiv träning till mental träning). Det framstår snarare som om man vill reservera begreppet "mental träning" för Uneståhls forskning, vilket jag anser vara försåtligt. Riggwelter (diskussion) 1 januari 2020 kl. 17.30 (CET)

text: :Vid sökning på begreppet "mental träning" på Socialstyrelsens webbplats framkommer endast en träff, och det gäller en tillvalskurs på Barn- och Fritidsprogrammet på gymnasiet 2011-2014, utan närmare beskrivning. Sökning på begreppet "kognitiv träning" verkar främst koppla till sökresultat om kognitiv beteendeterapi/motsvarande insatser vid vård av dementa/vård och omsorg av äldre. En försiktig slutsats är alltså att Socialstyrelsen inte använder begreppet mental träning alls, och kognitiv träning endast eller främst som synonym till KBT. Med andra ord är vår artikeltitel, "mental träning", relevant för det innehåll som vi nu fört över från enwp och därför är det inte lämpligt att omdirigera/byta namn till "kognitiv träning". Riggwelter (diskussion) 1 januari 2020 kl. 18.00 (CET)
replies: text: ::Riggwelter, jag är förvirrad här nu. Denna artikel heter "Mental träning" och skapades av dig 2008. Jag antar att det är den versionen (som låg fram till november 2019) som du menar är "originalartikeln". (omdirigeringen "Kognitiv träning" hit skapades av Yger igår). Läser jag på enwp så heter just den länkade artikeln ""Brain training" (also called "cognitive training")", och det finns en omdirigering från "mental training" (men mental training nämns inte i den engelska artikeln! dock nämns "mental training" just i idrottsrelaterade artiklar på enwp, vilket är just det du skrev i originalartikeln). Denna artikel står ju (i nuvarande version) som om den delvis är översatt från kognitiv träning (dvs den som länkas till på enwp från här). Det som förvirrar här är att svwp verkar vara en "vattendelare" mot olika språk, så jag undrar om det innan artikeln skrevs om länkade till andra språk. Denna artikel länkar till "enwp, frwp och hewp". trycker man på enwp länkas den till 5 språk (varav svwp, hewp och frwp inte är något av dem), och trycker man på frwp eller hewp kommer man till samma språk som på svwp. Tyvärr är jag inte så duktig på franska eller hebreiska att jag kan jämföra frwp och hewp med enwp.

text: ::Den stora frågan är nog om mental träning, som jag uppfattade som något elitsportare höll på med på den tiden jag tävlade i motocross, är en sak och kognitiv träning något annat, som jag nog hört under mina lärargärningar (men tyvärr inte läste så noga).

text: ::För öppenhetens skull vill jag samtidigt passa på att berätta att användaren har kontaktat mig via mail. Jag har lovat att ge en second opinion här, och kolla. Jag har inte hunnit läsa igenom artikeln ännu (pga att jag börjat på nytt jobb idag och har mycket att göra). Skall dock försöka sätta mig in i det mer de närmsta dagarna. Adville (diskussion) 2 januari 2020 kl. 23.20 (CET)
replies: text: ::: Jag hade helt glömt bort att jag själv skapat det ursprungliga uppslagsordet och hade inte gått tillbaka så långt i historiken... rätt eller fel, det kan man givetvis diskutera, men det spelar just ingen roll (den var ju ändå inget vidare). Med "originalartikeln" i detta fall avser jag den som högt och lågt avhandlade Uneståhl och dennes forskning (första version, senaste version). Då jag skapade artikeln (för över 11 år sedan...) var den interwikilänkad till Sport psychology. Innehållet låg ganska opåverkat under rätt lång tid och den artikeln som nu ligger här använder samma interwikilänk (brain training) som Addbot ändrade till i mars 2013. Problematiken som jag och (vad det verkar) fler med mig har noterat är artikelskaparnas försök att sätta likhetstecken mellan [det svenska] begreppet mental träning och Uneståhl, kopplat till en minst sagt omfattande intressekonflikt, något som ledde till den artikeln som blev kraftig oviktad och som flera erfarna wikipedianer försökt göra något åt, utan någon större framgång. Riggwelter (diskussion) 3 januari 2020 kl. 00.39 (CET)
replies: text: :::::, Jag skrev mitt inlägg här ovanför innan jag svarade på mailet som hänvisas till nedan. Jag hade inte hela bilden, utan fick den klarar för mig när jag skrev (tog mer än 2 timmar att gå på djupet här). För det första: Den kompetens som jag har sett hos dig under dessa åren gör att det för mig kvittar om du är artikelskapare eller inte, ur ett "ägarperspektiv" (du är inte sådan), men det kan göra att du har bättre koll på artikelns utveckling än vad jag får. Jag upptäckte och förklarade i mailet om pov-puschingen i augusti i Uneståhls artikel, och sedan kommer detta (och att du upptäckte det 29 dec) - då blir man genast mer vaksam mot just pov, både du och Yger, så klart. Jag sa även att det kan vara bra att svara på din fråga om hur de står i förhållande till Uneståhl, eftersom jag kunde se helheten via deras mail och att det kan vara viktigt att klargöra. Jag tror att det kan leda till något bra, och jag kommer att fortsätta försöka tipsa dem en del så att de inte går vilse här. Tack för ditt svar, och hoppas du inte tog mitt inlägg som för kritiskt mot dig (det är mer språklänkarna som jag inte förstår än hur de skall vara) MVH Adville (diskussion) 3 januari 2020 kl. 22.46 (CET)

text: ::::Tack vare att jag har fått ta del av kommunikationen mellan Cyberdiver och Adville har jag förstått bakgrunden och anledningen till både Ygers jämförelser med antroposoferna och till Riggweletrs fixering vid vår identitet och anklagelser om intressekonflikt. Tack vare att Adville har tagit sig tid och förklarat "de informella husreglerna" för oss förstår jag att öppenheten är något som är en förutsättning för en framgångsrik och effektiv kommunikation på Wikipedia. Det som har fått mig att känna mig illa behandlad var (förutom att jag var ovetande om era tidigare problem i samband med POV artiklar som var kopplade till Uneståhls sida) var känslan av maktobalans. Att Riggwelter krävde att jag ska vara transparent med min identitet (och dessutom tilltalar Cyberdiver med hennes personliga namn i deras diskussion) samtidigt som han själv förblev anonym upplevdes som orättvist och oförtjänt. Vi har hela tiden varit tydliga med att vi är nybörjare på wikipedia, att vi vill följa wikipedias regler och att vi vill ta till oss er återkoppling. I situationer där jag är den som sitter på kunskap och erfarenhet ser jag till att behandla nybörjarna med tålamod och omtanke. Jag förväntade mig att andra skulle visa mig samma typ av hänsyn när jag är den som är ny i gamet.

text: ::::Först om mig: Jag är professionell mental tränare sedan 2007. Förutom att jag är utbildad hos Uneståhl är jag också utbildad mindfulness lärare och idrottspsykologisk rådgivare vid Riksidrottsförbundet. Till vardags arbetar jag med idrottare på olika nivåer, men också med andra typer av uppdrag. För tillfället är jag mental tränare för bl.a. Svenska Judoförbundet och Svenska Ridsportförbundet.

text: ::::Nu om mina motiv: I maj förra året har man på Karlstads universitets hemsida skrivit om en studie om mindfulness och prestation hos idrottare.

text: ::::https://www.kau.se/nyheter/studie-om-mindfulness-och-prestation-hos-idrottare

text: ::::I början av texten skriver de följande: "För att kunna prestera så bra som möjligt under stor press och nervositet är traditionell mental träning utformad för att trycka bort negativa känslor och bara försöka tänka positivt. I en ny studie har traditionell mental träning jämförts med modernare metoder baserat på en mindfulness- och acceptansbaserad intervention, kallad MAC, Mindfulness, Acceptance, Commitment. Det handlar om att i stället för att förändra att acceptera de känslor och tankar du har. Studien är ett samarbete mellan Karlstads universitet och Högskolan i Halmstad samt Göteborgs universitet och är finansierad av Centrum för idrottsforskning. Deltagarna i studien är idrottare på både junior och seniornivå." Jag reagerade på denna text eftersom mindfulness, acceptans och commitment har kärnan i den mentala träningen vilket jag vet eftersom jag har båda utbildningar. Dessutom är studien finansierad av Centrum för idrottsforskning vilket är anmärkningsvärt eftersom följande artikel kan läsas på deras hemsida:

text: ::::Utdrag ur artikeln

text: ::::1/1999

text: ::::Lars-Eric Uneståhl

text: ::::Den mentala träningen, som växte fram i Sverige på 1960-talet och som under 1970-talet introducerades och applicerades på ett 20-tal olika idrotter från landslag ned till motionsidrott, kom i Sverige att kallas för “Mental Träning”, medan man i utlandet kallade den för IMT (Inner Mental Training) eller “the Swedish Model”.

text: ::::https://centrumforidrottsforskning.se/article/integrerad-mental-traning/

text: ::::Min intention var att på wikipedia skriva fakta om den mentala träningen eftersom jag märkte att det som är självklart för mig som lever och arbetar i den världen uppenbarligen inte är självklart för många andra.

text: ::::Mina två frågor: För att undvika förvirring och onödiga konflikter undrar jag följande:

text: ::::Är det en bättre ide att vi istället skriver en artikel på wikipedia som heter "Integrerad Mental Träning" och tydliggöra att denna typ av mental träning handlar om annat än minnesträning och positivt tänkande? Vi kommer fortfarande behöva nämna Uneståhl och hans forskning eftersom det är han som har grundat den, (på samma sätt som man hänvisar till Jon Kabat Zinn i samband med mindfulness eller till Johannes Schultz i samband med den autogena träningen)

text: ::::Jag vill påpeka att jag enbart vill att fakta om den integrerade mentala träningen finns tillgänglig för allmänheten så att den inte förknippas med saker den inte är. Jag är redan väletablerad inom mitt arbetsområde och har inget behov av att synas på wikipedia.

text: ::::2. Om ni tycker om mitt förslag, vill ni hjälpa mig och Cyberdiver så att vår artikel om den integrerade mentala träningen uppfyller alla krav på en bra och seriös wikipedia artikel?

text: ::::Tackar på förhand och beklagar om jag inte har bidragit till en bättre kommunikation mellan oss. Easycalm (diskussion) 3 januari 2020 kl. 11.59 (CET)Easycalm (diskussion) 3 januari 2020 kl. 12.11 (CET)
replies: text: :::::En artikel under annat namn, tar bort en hel del  av det som varit försvårande. Sedan kvarstår frågan hur första meningen formuleras. Om detta blir OK är sedan huvudfrågan, behovet av oberoende källor som visar ämnet är brett accepterat. Om dessas saker blir OK, borde ni kunna återanvända en hel del av det ni skapat för denna artikel och nu återfinns i historiken, och jag hjälper, som med alla ny alster, att det då blir rätt "pakeetrat".Yger (diskussion) 3 januari 2020 kl. 12.43 (CET)
replies: text: ::::::Tack Yger! Jag uppskattar enormt din respons! Jag får komma med olika förslag på den första meningen tills vi hittar ett alternativ som vi alla är nöjda med. När det gäller huvudfrågan har jag redan varit i kontakt med Centrum för Idrottsforskning och den som jag behöver prata med kommer tillbaka till sitt jobb i mitten på nästa vecka. Vi har ett inbokat telefonmöte och jag kommer uttryckligen fråga om källor som (enligt de) visar att ämnet är brett accepterat. Återkommer så fort jag vet mer.Easycalm (diskussion) 3 januari 2020 kl. 13.16 (CET)
replies: text: ::::::: Ytterligare två förtydliganden, så att du förstår hur Wikipedia fungerar:

text: :::::::#Den som behöver tusentals byte text för att argumentera för sin sak ses ofta med viss skepsis på Wikipedia - kort sagt, man ser inte skogen för alla träd. Då spelar det mindre roll hur pass sant det är man säger; den som försöker "prata ihjäl någon" på Wikipedia når sällan framgång.

text: :::::::#Att jag tilltalade din medskribent med hennes förnamn beror på att det är det publika användarkonto som registrerats och som syns i alla redigeringar. Att då säga att man inte får använda det med hänvisning till integritetsfrågan funkar inte på Wikipedia, eftersom det är "ansiktet utåt" för en användare.

text: :::::::Mitt förslag är att ni, istället för att fokusera på just begreppet mental träning, istället utvecklar artikeln sportpsykologi. Den behöver omfattande omsorg. Vill ni ta fram en helt ny version gör ni det lämpligen i en användarsandlåda, till exempel Användare:Easycalm/Sandlåda. Den kan sedan granskas av andra. Riggwelter (diskussion) 3 januari 2020 kl. 13.46 (CET)
replies: text: ::::::::Tack för din återkoppling Riggwelter. Vi är totala nybörjare och vi trodde att publicering av den ofärdiga artikeln var det enda sätt för oss att kunna skriva den med länkar eftersom vi inte lyckades hitta information i kursmaterialet på wikipedia om något annat. Texten skrevs på ett worddokument till att börja med och därefter i Cyberdivers sandlåda innan den publicerades. Hen fick ingen feedback då hen skrev där, så vi fick uppfattningen att sandlådan var Cyberdivers privata. Nu har Adville varit vänlig och tagit sig tid att upplysa oss om vad som gäller. Då publiceringen skedde fick Cyberdiver kritik för att det kom mycket på en gång och därefter har Cyberdiver och jag istället fyllt på vartefter vi fördjupat våra kunskaper och vår härledning till källor. Vi är fortfarande inte helt på det klara med hur sandlådan och diskussionssidan fungerar, men vi håller på att lära oss. När det gäller ditt förslag om att vi ska utveckla en artikel om sportpsykologi istället för att fokusera på just begreppet mental träning kan jag se det logiska i det. Anledningen till att jag föredrar att skriva om den integrerade mentala träningen istället för att skriva om Idrottspsykologi är enkel. På grund av jag inte är utbildad idrottspsykolog känner jag mig inte bekväm att skriva det ämnet eftersom det finns andra som vet mer om idrottspsykologi än jag. När det gäller den integrerade mentala träningen är jag däremot väl insatt. Den viktigaste orsaken är dock  att idrottspsykologin vänder sig enbart till idrottare medan den mentala träningen används av många fler. Polisen, räddningstjänsten, kriminalvården, ambulanssjukvården, skolor med flera hör till mina uppdragsgivare. Jag är dock tacksam att du har kommit med förslag på lösningar. Easycalm (diskussion) 3 januari 2020 kl. 14.32 (CET)
replies: text: :::::::::Vi är många som inte är utbildade i de ämnen vi skriver om, men det stoppar oss inte (och det är ju det som gör att Wikipedia växt till det uppslagsverk det är). Min tanke var främst att ni som en del av artikeln om sportpsykologi skulle kunna inkludera det ni kan och vet i den artikeln. Vad beträffar sandlådan är det en sida där ni kan göra vad ni vill under arbetet med en artikel. När den är granskad och klar flyttar man artikeln till huvudnamnrymden. Vad beträffar diskussionssidor kan du läsa mer här. Har du till exempel observerat din Användardiskussion:Easycalm där meddelande väntar? Riggwelter (diskussion) 3 januari 2020 kl. 14.52 (CET)
thread_title: Flytt

message: Jag har varit i kontakt med professor Nils Dahlbäck som är professor i kognitionsvetenskap på Linköpings universitet och bett honom uttala sig kring begreppen i en svensk/engelsk kontext,  samt bett om lov för att publicera hans svar. Så här svarar han: 
"1. Kallas mental träning även för kognitiv träning?
Mitt intryck är att även om språkbruket är vacklande, så finns en generell tendens att skilja mellan begreppen ’kognitiv träning’ och ’mental träning’ på svenska. Språkbruket verkar alltså vara olika på svenska och engelska.
 
På svenska menas med kognitiv träning framförallt interventioner för att förbättra specifika kognitiva funktioner som arbetsminne, problemlösning och liknande. Ofta, men inte alltid är de grupper man utvecklat träningsprogrammen för individer med olika typer av skador eller sjukdomar, som t.ex. Alzheimer och barn med ADHD.
 
’Mental träning’ är däremot på svenska en vidare term, som vanligen används av motivationstalare, mentala coacher inom idrott och liknande (och väl är det område som du själv är verksam inom, får jag intryck av när jag letar på nätet), och där mycket handlar om att prestera på hög nivå när det verkligen gäller. Kallas ofta också ’mental coaching’. Här finns en stor spridning såväl vad gäller utförarnas kompetens, från personer med hög akademisk utbildning till självlärda utövare som ofta bygger sin verksamhet på personliga erfarenheter. 
 
En viktig skillnad mellan dessa båda tillämpningsområden är att verksamheten inom kognitiv träning (enligt beskrivningen ovan) är baserad på vetenskaplig forskning om kognitiva funktioner, och, kanske än viktigare, utvärderas med vetenskapliga metoder, vilket på senare tid lett till en omprövning av vilka effekter som faktiskt kan uppnås med kognitiv träning, vilket också beskrivs lite av på den svenska Wikipediasidan jag länkar till ovan. En ny artikel om detta hittar du på
 
Också metoder som inte har utvärderats vetenskapligt kan vara effektiva. Men om så är fallet, och i så fall för vilka individer eller grupper och i vilka situationer kan man inte veta.
 
2. Hur översätts begreppet Brain Training till svenska?
Om man till ser på hur man översätter mellan svenska och engelska så verkar ’brain training’ på engelska motsvara i huvudsak det vi i Sverige kallar ’kognitiv träning’. Medan ’hjärnträning’ på svenska används framförallt i samband med diverse mer eller mindre vetenskapligt förankrade självträningsprogram och liknande. Så man bör inte översätta ’brain training’ med ’hjärnträning’ för att undvika missförstånd, utan om man skriver om träning av specifika kognitiva funktioner bör man använda ’kognitiv träning’.
Mental träning bör alltså inte blandas ihop med kognitiv träning om man skriver på svenska.
3. Hur översätts begreppet Cognitive Training?
’Cognitive training’ bör lämpligen översättas med ’kognitiv träning’."
Som jag, Adville, m.fl  skrivit tidigare är rubriceringen på nuvarande artikel alltså felaktig, eftersom begreppen blivit förväxlade i översättningen från Engelska till Svenska. Rubriken borde förslagsvis vara Kognitiv träning, eftersom de vetenskapliga referenserna i nuvarande artikel hänvisar til kognitiv träning och  forskning kring kognitiva funktioner. Även första meningen om att kognitiv träning även kallas mental träning bör tas bort. Cyberdiver (diskussion) 18 februari 2020 kl. 15.51 (CET)
replies: text: Hej. Har tyvärr haft för mycket annat och missat detta, och ditt mail om att du startade denna tråden. Jag skall försöka återkomma. MVH Adville (diskussion) 12 mars 2020 kl. 23.21 (CET)
replies: text: :Jag vill instämma med . Det är inte alls självklart att Brain training ska översättas till Mental träning. När jag googlar hittar jag direkt hjärnträning istället: . Det tyska artikelnamnet Gehirntraining  tyder på samma sak. Jag tror sidan behöver byta namn och artikeln om Mental träning återstår att skriva./Machatjkala (diskussion) 3 april 2020 kl. 13.17 (CEST)
replies: text: ::Här tycker jag det visas att vi hamnat snett i denna artikel. Uneståhl är den som tagit fram mental träning i Sverige och det är inget principiellt fel att han får stor plats i artikeln, men det ska så klart vara sakligt och utan ambitioner att marknadsföra. Jag undrar om jag kan få tillbaka några av de tidigare deltagarna i diskussionen: , , , , , . /Machatjkala (diskussion) 3 april 2020 kl. 17.39 (CEST)
replies: text: :::Min hjärna blir bara potatismos är jag försöker förstå vad som är vad i detta, så kan inte hjälpa.Yger (diskussion) 3 april 2020 kl. 17.43 (CEST)
replies: text: ::::Sjuk i två veckor, så jag har totalt glömt bort denna tråd. Bara gjort "enkla redigeringar". Jag tror jag tyckte samma sak som , dvs att den nog bör flyttas. Dock ej helt pigg i knoppen än. Så kör på det. mvh Adville (diskussion) 3 april 2020 kl. 20.12 (CEST)
replies: text: :::::Alldeles oavsett namnet på artikeln (jag motsätter mig inte en flytt till "kognitiv träning" om det nu är det begrepp som har den bästa akademiska akribin, och vi har tidigare exempel på akademiska kontakter som godtagbar källa) tycker jag att det framstår som besvärande att just Uneståhls gärning skall framhållas. Vad Uneståhl har gjort torde kunna sammanfattas i hans biografiska artikel, men allt annat framstår just nu som POV-pushning. Övertyga mig gärna om att jag har fel. Riggwelter (diskussion) 4 april 2020 kl. 21.17 (CEST)
replies: text: ::::::Vi ska så klart inte gå tillbaka till den tidigare skrivningen och Uneståhls gärning ska i första hand beskrivas i hans biografiska artikel – det håller jag med om. Men när det kommer till begreppet mental träning tycks det vara Uneståhl som är upphovsmannen först inom idrotten och sedan vidgat den till mer allmän personlig utveckling. Han har skapat och drivit en utbildning i ämnet först på Örebro Universitet och sedan i egen regi. Googlar man finns det mängder med konsulter i ämnet och jag har ingen fullständig bild så det kan förstås finnas någon mer viktig person i sammanhanget, men Uneståhls namn återkommer. Helt utan uppmärksamhet har inte heller begreppet mental träning varit och ämnet har ett uppslagsord i NE (jag kan dock inte läsa artikeln). Militären har något liknande som går under namnet psykisk beredskapsträning, men jag har inte kunna googla fram några beröringspunkter med idrotten men en se även-länk bör finnas om vi får ihop artiklar om båda. Att termen inte finns på engelska och tyska Wikipedia har antagligen mest att göra med att Uneståhl är svensk och även om man har viss internationell spridning så är det nog främst här i Sverige som verksamheten pågått. Jag tycker inte artikeln ska få bre ut sig hur mycket som helst, men något bör vi kunna skriva i ämnet och att portförbjuda att Uneståhl nämns verkar vara en överreaktion på de tidigare inte alltför objektiva bidragen. Sedan håller jag med om att hans gärning främst ska beskrivas i hans biografiks artikel, det finns ingen anledning att han ska få två biografiska artiklar. OK?/Machatjkala (diskussion) 4 april 2020 kl. 22.06 (CEST)
replies: text: :::::::Mnja, jag lade ner oförskämt mycket tid på att försöka lotsa nybörjare rätt och fick en hel del ovett tillbaka för det, så någon överreaktion kan jag inte se att det är. Jag ifrågasätter vare sig begreppet mental träning eller Uneståhls roll, men däremot att det skulle vara värt en egen artikel när man lika gärna kan bygga ut en biografi. Något förbud kan jag inte minnas att jag föreslagit. Och ja, det finns många konsulter som vill tjäna pengar på Uneståhls gärning och då skall inte Wikipedia vara en reklampelare eller inkörsport för det... Riggwelter (diskussion) 4 april 2020 kl. 22.25 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag tycker det låter som vi är överens. Det jag menade med överreaktion är att folks klotter inte ska gå ut över ämnet. Självklart ska artikeln inte vara en annons för konsulter i branschen, men något bör gå att skriva även från en neutral synpunkt./Machatjkala (diskussion) 5 april 2020 kl. 08.17 (CEST)
thread_title:  Utlåtande om begreppen från professor Nils Dalbäck, professor i kognitionsvetenskap LIU