Diskussion:Spårvägar i Sverige

message: Ramlösa? Neng5 10 december 2006 kl. 18.31 (CET)
replies: text: Jösses, ännu en näraliggande artikel i detta ämne. Det finns redan "Spårväg" och "Spårvagn". Borde inte detta vara en underrubrik under t ex "Spårväg"? --Andhanq 26 december 2006 kl. 22.24 (CET)
replies: text: :Ramlösa. Med tanke på Wikipedias globala perspektiv tycker jag inte att den här listan ska läggas in i spårväg, om man inte ska lista alla spårvägssystem i hela världen som någonsin har funnits i den artikeln, och det skulle bli en väldigt klumpig lista. Däremot borde den flyttas till ett bättre namn (Lista över befintliga och nedlagda spårvägssystem i Sverige kanske?) och att utöka den med alla spårvägssystem som någonsin funnits är nog inte otänkbart om den ligger i en separat artikel och formateras lite bättre (se bara lista över tunnelbanor och stadsbanor). //Essin 26 december 2006 kl. 23.38 (CET)
replies: text: ::Eftersom Lidingö och Stocksund står som egna orter, borde väl även Solna och Sundbyberg (Linje 15) göra det?
replies: text: :::Var linje 15 helt skild från Stockholms spårvägssystem? I så fall borde de väl stå med. -Ulla 17 juni 2007 kl. 04.53 (CEST)
replies: text: ::::Nej det var ett sammanhängande nät. Den här diskussionen blir alltid mycket märklig. Jag tycker man ska tala om spårvägsnäten som sådana och inte de administrativa områden (kommuner) spåren eventuellt råkar ligga i. Ska man hårdra det kan det bli ännu fler "orter" med spårväg. När Södra Förstadsbanan byggdes var det i Brännkyrka, som införlivades med Stockholm några år senare. Det fanns också ett municipalsamhälle som hette Liljeholmen. Samma sak i Bromma som fick sin spårväg medan det ännu var en egen kommun. Nacka har också haft en kort spårvägssträcka innan Hammarbyområdet överfördes till Stockholm. Alla de här inklusive Solna och Sundbyberg (och helst också Lidingö) bör räknas in spårvägsorten Stockholm. Motsvarande exempel på förortskommuner med spårväg, som inte bör räknas som "egna" finns på andra håll. --Andhanq 17 juni 2007 kl. 18.21 (CEST)
replies: text: :::::Min poäng är väl att man bara borde ha en punkt per spårvägsnät. Sedan ska det förstås också anges om detta spårvägsnät sträckte sig ut till närliggande kommuner också. Lidingöbanan var väl från början en del av Stockholms spårvägsnät och då borde inte Lidingö ha en egen punkt, men Stocksundsbanan var aldrig sammanbunden med Stockholms spårvägar och borde därför ha en egen punkt. -Ulla 19 juni 2007 kl. 02.32 (CEST)
replies: text: ::::::Ja, självklart kan man i beskrivningen av respektive nät även tala om vilka kommuner som det sträckte sig över. Men att i en lista stapla upp Mölndal, Solna, Sundbyberg etc som egna "spårvägsstäder" är en märklig beskrivning av verkligheten. Långängsbanan i Stocksund trafikerades med spårvagnar tills den på 30-talet byggdes om till smalspår och därefter med samma elektriska motorvagnar som andra delar av Roslagsbanan. Frågan är om den uppfattades som en särskild spårväg därefter, eller bara som en grenbana av Roslagsbanan. --Andhanq 19 juni 2007 kl. 22.53 (CEST)
replies: text: :::::::Lidingöbanan utgår från stadsdelen Hjorthagen i Stockholms innerstad. Linje 15 utgick från Norra Bantorget på Norrmalm i Stockholms innerstad. Oavsett om de ska räknas till spårvägsstaden Stockholm eller som egna orter så bör de behandlas på samma sätt.
replies: text: ::::::::Man kan lägga vikt vid att artikeln handlar om spårvägsstäder. Om den historiska definitionen av stad används så bör Mölndal och Lidingö (båda "egna" städer) absolut kunna klassas som spårvägsstäder, tycker jag. Och när Tvärbanan förlängs/byggs ut kommer ytterligare två-tre med på kartan: Sundbyberg, Solna och Nacka städer! Men det är naturligtvis rimligare att i en sådan här sammanställning diskutera Stockholmsregionens respektive Göteborgsregionens system som två sammanhängande system i det att de är sammanhängande tätorter eller stadsområden - åtminstone är de så i dagsläget. Jämför Stockholm som tätort, som omfattar såväl Solna som Sundbybergs städer, och även Brännkyrka, Stocksund, Lidingö(?) och allt vad de heter. Göteborgs tätort omfattar idag också Mölndals stad. Min slutkläm: Sverige har idag tre eller fem spårvägsstäder, beroende på vilken definition av spårvägsstad man vill luta sig emot. --Användare:Lätta spår] 11 sept 2007
replies: text: :::::::::Inte ska sjutton vi använda oss av en sedan över 35 år avskaffad stadsdefinition. Nej, varje sammanhängande nät bör betraktas som ett sådant, benämt efter sin centrala del. Kommuner i vilka spåren ligger ska inte bedömas efter en förlegad definition.--Andhanq 11 september 2007 kl. 23.08 (CEST)

message: Något som jag är nyfiken på, men som jag inte vet om det här är rätt ställe att undra på: Har Göteborgs spårvägar samma variation av spår- och underlagstypskombinationer som Norrköpings? I Norrköping känns det väldigt inkonsekvent där spårvägen ej går i gata. Som helhet har jag sett följande sju kombinationer i Norrköping:
*Rännskenor i asfalt (både i gata med blandad trafik och på sträckningar som går på egen "banvall")
*Rännskenor i gatsten (i gator (blandad trafik i den mån övriga trafikslag tillåts där))
*Rännskenor i grusbädd (på egen banvall)
*Rännskenor i "cementnät" i gräsmatta (i gatumittremsa)
*Rännskenor direkt i gräsmattan (i gatumittremsa)
*"Järnvägsskenor" på slipers i grus (på egen banvall)
*"Järnvägsskenor" i gräs (med nedgrävda slipers?) (på egen "banvall" (Albrektsvägen))
Hur är det alltså i Göteborg? i Stockholm går väl Nockebybanan enbart på "järnvägsskenor" på slipers medan Tvärbanan gör så utom de korta sträckor där den går i gata?
130.236.119.147 5 september 2007 kl. 12.53 (CEST) (Skvattram oinloggad)
replies: text: Det finns nog alla de nämnda varianterna i Göteborg, men i förorterna är det mycket "järnväg", alltså räls på slipers på grus. Det är dock inte så grov makadam som Banverket brukar ha. -- BIL 7 september 2007 kl. 23.43 (CEST)
thread_title: "Spår- och underlagstyper"

message: Jag är mycket tveksam till att Saltsjöbanan finns med i förteckningen. Den har mycket lite, om ens något, som påminner om spårväg. Banan går uteslutande på egen banvall, trafiken regleras med signaler, ställverk och tågklarerare som vilken järnväg som helst, den rullande materielen är inte på något sätt "spårvägsmässig" och banan har haft godstrafik. Jag föreslår därför att denna bana, eller rättare sagt Nacka/Saltsjöbaden, stryks från förteckningen.Stigfinnare 15 maj 2008 kl. 09.12 (CEST)
replies: text: Ingen reaktion på ovanstående inlägg! Jag kommer nu att ta bort Nacka/Saltsöbaden ur förteckningen med den motivering som jag gav. Stigfinnare 15 september 2008 kl. 18.56 (CEST)
replies: text: :Läste du årtalet så avser det år 2013 och framåt då Saltsjöbanan ska konverteras (via lite pappersflyttande) till spårväg. Kanske går det fortare än så. Vi får fundera om vi ska ha med framtida planer. Jag tror det är beslutat, men vi måste läsa beslutet och skriva om det i Saltsjöbanan och Tvärbanan där det står lite vagt ännu. --BIL 15 september 2008 kl. 19.22 (CEST)
replies: text: ::Lidingöbanan omklassificerades den 28 augusti i år. Det är dock fortfarande viss skillnad. Lidingöbanan har ju alltid trafikerats med spårvagnar, vilka under många årtionden fortsatte på Stockholms Spårvägars spår in till City. Så den har alltid haft en stor "spårvägsmässighet", även om den i formell, juridisk mening varit en järnväg. Saltsjöbanans gamla vagnar var mycket större och inte särskilt spårvagnsartade. Så om man ska låna utländsk terminologi så är SB mer "heavy rail" och LB mer "light rail".  Om sammankopplingen med Tvärbanan genomförs och samma vagnpark då kommer att användas blir det förmodligen dags att omklassificera även SB. Men vi är inte där än. Sedan gäller det själva begreppet "Spåvägsstad" i en sådan här lista. Jag tycker att Lidingöbanan bör räknas in "Spårvägsstaden Stockholm". Det var ju ett sammanhängande nät och kommer sannolikt att åter bli så.--Andhanq 15 september 2008 kl. 20.29 (CEST)
replies: text: :::Saltsjöbanan är mer heavy pga längre tåg. Nu planeras det införas A32 fordon som ifall de körs två och två (antar det) blir något mellanting. Det finns en engelsk term :en:Medium capacity system. Måste banan räknas som spårväg för att köra A32? Hur ska man bygga om Saltsjöbanan i Sickla? Gatuspår? --BIL 15 september 2008 kl. 21.02 (CEST)
replies: text: ::::Det kanske är praktiskt med ett enhetligt juridiskt ramverk för ett sammanhängande system. Så att inte fordonen som genom ett trollslag förvandlas från "spårvagnar" till "järnvägståg" bara för att de passerar en viss punkt på banan. Men som sagt, konverteringen och den därmed (troligen) sammanhängande omklassificeringen har inte genomförts ännu. Kanske är detta inte rätt plats att diskutera detta. Det finns ju forum för detta. Vilka anläggningar som ska finnas med i en sådan här lista hör dock hemma här. Saltsjöbanan platsar inte nu. När den sedan eventuellt ingår i ett sammanhängande nät så är det även här "Spårvägsstaden Stockholm" som bör gälla. Kommungränser är helt ointressanta i detta sammanhang.--Andhanq 15 september 2008 kl. 21.40 (CEST)
thread_title: Saltsjöbanan

message: Är Lidingö bland de 13 traditionella men inte bland de nuvarande spårvägsstäderna ? Konstigt. --BIL 16 september 2008 kl. 19.50 (CEST)
thread_title:  Lidingö 

message: Alla tycks vilja att det skall vara just tretton. Bra då att man har Lidingö och Ulricehamn att "spela med". Antingen slopar man Ulricehamn med motiveringen att den aldrig öppnade för reguljär trafik. Eller så slopar man Lidingö med motiveringen att den formellt var järnväg, alternativt att den ingår i Stockhomsnätet. Finurligt. --Andhanq 17 september 2008 kl. 08.28 (CEST)
replies: text: :Njae det var väl så att Lidingö är en egen kommun (=stad i detta sammanhang) och att Lidingöbanan numera är klassad som spårväg. Ulricehamn... där fanns ju faktiskt en fungerande spårväg, en liten stad med en liten spårväg, att det sedan inte blev någon riktig trafikpremiär hör ju liksom inte hit... eller? Dessa tretton spårvägstaäder har ju under flera år diskuterats till och från på Svenska spårvägssällskapoets forum. Man har ju då också försökt att tillfoga listan med exempelvis Mölndal, men denna "stad" har ju diskavlifiserats eftersom det är en annan kommuns trafikbolag (GS) som står för fiolerna. Sedan har väl Stocksund och Ramlösa också varit på tapeten, eller om Stockholm och Kiruna skulle få tre resp två "poäng" var... Strängt taget kunde ju även Långedrag diskvalifiseras, om det vore aktuellt, då denna egna kommun eller municipal hade egen järnväg med spårvagnar på... Men Långedragslinjen övertogs ju av GS innan trafikstarten... Nej, jag tycker att det skall vara tretton spårvägsstäder, tills dess att man bygger ny spårväg nånstans i landet.  Björn J. 17 september 2008 kl. 10.06 (CEST)
thread_title:  Viktigt med 13? 

message: Nu har Mölndal, Solna och Sundbyberg kommit med igen. Vad är det för vits med det?  Det vktiga är antalet spårvägsnät. Dessutom är dessa "orter" inga egna tätorter utan delar av Göteborg respektive Stockholm. Men det är tydligen kommuner man vill få upp antalet på av någon för mig obegriplig anledning. För att då få konsekvens i galenskapen bör då ytterligare många orter tas med, till exempel: Nacka (en liten del av linje 8 i Stockholm gick i ett område som överfördes från Nacka till Stockholm år 1930), Brännkyrka var egen kommun när Södra Förstadsbanan byggdes, den gick också i Liljeholmens municipalsamhälle, Bromma fick spårväg 1913, men var egen kommun till 1916, Örgryte var egen kommun innnan den den år 1921 gick upp i Göteborg, spårvägen Uppsala - Mälaren gick större delen av sin existens i Bondkyrko kommun, i Sundsvall fanns banan till Skön. I det fallet var det frågan både om en annan kommun och ett annat bolag än Sundsvalls övriga linjer, men det nämns inte alls i listan. Jag är inte hundra på om Limhamn fortfarande var egen kommun när spårvägen dit öppnades, men det finns ändå säkert fler exempel. Alltså: Antingen betraktas varje nät som en enhet, oberoende av kommungränser, eller så tar man med varje administrativ enhet där det legat spår som trafikerats av spårvagnar. Själv tycker jag att det första alternativet är att föredra. --Andhanq 28 september 2008 kl. 21.47 
(CEST)
replies: text: :Vet inte heller varför det blir så här. Bäst vore väl då att definera antalet nät som sägs i ovan, och skriva in andra kommuner inom parantes.Björn J. 29 september 2008 kl. 09.06 (CEST)
replies: text: ::Jag skrev in Mölndal, Solna och Sundbyberg för jag tyckte de borde nämnas, även om man anger att de inte brukar räknas, för de som undrar. Förr ansågs Mölndal, Solna och Sundbyberg som helt separata orter även om de är hopvuxna med storstaden nu. Lidingö anses ju åtminstone hos Spårvägssällskapet vara en egen spårvägsstad, även om nätet före 1967 liksom Sundbyberg (före 1959) hängde ihop med Stockholms nät. Man kan säga att det är en gränsdragningsfråga, och gränsen mellan egen stad och inte är mellan Lidingö och Sundbyberg. Det är OK, men man bör ange att man har dragit gränsen där och inte helt förtiga allt som inte räknas. --BIL 29 september 2008 kl. 12.34 (CEST)
replies: text: :::Jag har markerat de tre städerna med smal kursiv stil. Det får duga så. Sedan kan man ju diskutera Lidingö och Stocksund, fast det lär inte leda så långt eftersom det handlar om vad man tycker och var gränsen ska dras. --BIL 29 september 2008 kl. 20.36 (CEST)
replies: text: ::::O.K. Då fortsätter vi väl med resten också, för konsekvensens skull. Jag börjar med Skön, det var ju också ett eget bolag, alltså en ren parallell till Lidingö. --Andhanq 29 september 2008 kl. 22.27 (CEST)
replies: text: ::::Förresten. Borde det inte göras en lista över "Tunnelbaneorter i Sverige"? Visserligen finns det bara ett tunnelbanesystem i landet, men med den här metoden så kan vi ju få en tabell med Botkyrka, Danderyd, Huddinge, Solna, Stockholm och Sundbyberg, hela sex "orter" med tunnelbana. Vi kanske kan "bräcka" något annat land! (Obs, ironi!) --Andhanq 29 september 2008 kl. 22.59 (CEST)
replies: text: :::::Det står ju i vår tabell att Mölndal, Solna och Sundbyberg inte brukar räknas. Skön borde då inte heller räknas. Fast vi räknar ju Stocksund dit det går tunnelbana nu. --BIL 29 september 2008 kl. 23.32 (CEST)
replies: text: ::::::Jo. Definitioner blir ju alltid besvärliga. Stocksund var dock inte en egen kommun när tunnelbanan kom dit. Så då får vi räkna postorter eller annat i stället. Det är därför jag tycker att  ett sammanhängande nät alltid bör räknas som ett system. Möjligen kan då Lidingö komma med eftersom det var isolerat innan bron byggdes 1925. Men då ska ju Brännkyrka också med eftersom det var ett isolerat nät i en annan kommun innan Liljeholmsbron byggdes och Brännkyrka inkorporerades (1915 respektive 1913). Dessa exempel visar bara hur besvärligt det blir att lista allt detta. Därför bör sådant i stället stå i artikeln om respektive spårvägsnät. --Andhanq 30 september 2008 kl. 08.31 (CEST)
replies: text: :::::::Nu tycker jag att det liksom blir för mycket. Skall vi inte nöja med att definera "Spårvägstäder" med en kommun eller dåtida "stad" som har eller haft privatägd eller kommunal spårväg??? Då lär ju antalet bli tretton. Ulricehamn hade ju en privat spårväg, det är obestridbar fakta, men den blev bara provkörd såväl med som utan passagerare, trafik enligt tidtabell kom aldig igång, så Ulricehamn lär väl bli undantaget som bekräftar regeln. "Kranskommuner" såsom Mölndal, Stocksund, Lidingö och andra har ju då (igen) inte haft egna spårvägs- (eller tunnelbanestystem) utan av en eller annan tillfällighet genomkorsats av annan ägares spår, alltså orter värda att nämna men då inte som egna spårvägsstäder. Sveriges tunnelbanestäder tycker jag är ett jättebra förslag (ännu mer ironi), men denna artikel tenderar ju att bli ganska kort, om man nu inte skall räkna med orter (obs tevtydlighet) såsom Malmberget och Kiruna, som då har eller haft spårburna persontransportsanordningar i sina orter, på dessa orter. Ja ni förstår... det gäller ju att tydligt sätta upp begränsningslinjerna, vad är en "stad" vad är en "spårväg"?? Jag minns diskussionerna på www.ss.se vad som egentligen var spårburna anordningar, om det var hamnkranar, funikularer, bergochdalbanor, tivolijärnvägar, båtslipar, snedhissar eller träningsanläggningar för spårhundar(!) Göteborgs Energi har förresten en egen tunnelbana i ett antal kulvertar under jord 8var annars?) men inte upplåten för allmän trafik, alltså är Göteborg (tack och lov) ingen tunnelbanestad, vi har inget att dölja. För att då få slut på detta måste vi ju som jag tidigare nämnt bestämma oss för vad som är en stad och vad som är en spårväg, vem som är dess ägare och därefter räkna ihop antalet sådana som uppfyller dessa kriterier och då se om antalet fortfarande är tretton...  Skrivet med blandning av mild irritation, ironi och glimten i ögat: Björn J. 30 september 2008 kl. 11.18 (CEST)

text: :::::::Diskussionen om antalet orter känns ganska tröttsam, och jag lyfter därför helt ut den ur artikeln. Av nostalgiska skäl återger jag den här:
replies: text: ::::::::"Landets spårvägsentusiaster är relativt eniga om att det sammanlagt funnits tretton spårvägsstäder i Sverige. Spårvägen i Ulricehamn färdigbyggdes, men trafiken kom aldrig igång. Kiruna hade två oberoende spårvägssystem, stadsspårvägen med smalspår 1000 mm spårvidd, och gruvspårvägen med normalspår 1435 mm. I Stockholm fanns ursprungligen två separata system, som inte sammanlänkades förrän 1922. Det går att räkna förstäder som Sundbyberg och Mölndal separat, men det brukar inte göras då de "bara" haft ändhållplatser i storstadens nät. Lidingö hade ursprungligen två linjer med färjeanslutning till Stockholm. Först 1925 öppnades Lidingöbron. Sedan 1967 är Lidingöbanan ett isolerat system, och Lidingö räknas ofta som egen spårvägsstad. Idag finns det bara tre spårvägsstäder enligt gängse uppfattning: Göteborg, Norrköping samt Stockholm."

text: :::::::/Knubbe kub 28 november 2010 kl. 00.11 (CEST)
thread_title:  Antalet orter - igen 

message: Widtsköfle Jordbruksjärnväg är tillagd i listan med en artikel i Svenska spårvägssällskapets tidskrift som referens. Utan att ha läst denna artikel, ställer jag mig skarpt skeptisk till att ta med denna bana i den här artikeln. Banan var aldrig koncessionerad, allra minst som spårväg. Den gick på egen banvall. Är det någon som kan referera vad som står i artikeln och vad i den som talar för att det här skulle ha varit en spårväg? Stigfinnare 29 april 2009 kl. 19.00 (CEST)
replies: text: Det var nog en järnväg inte en spårväg. En spårväg går i tätortsmiljö delvis på gatuspår. Sedan är det som vanligt svårt med definitioner och gränsdragningar i järnvägsbranschen. --BIL 29 april 2009 kl. 20.36 (CEST)
replies: text: ::Den här banan var elektrifierad från 1911.  Det var en 600 mm jordbruksbana, så att lista den bland spårvägar verkar inte rimligt enligt några vedertagna definitioner. --Andhanq 29 april 2009 kl. 22.44 (CEST)
replies: text: :::Trots att jag känner herr redaktör Lange, i Mfss (=Makulatur från Svenska Spårvägssällskapet) så kan jag ju i bland tycka att referenser och vederhäftighet i denna tidskrift kan bli på gränsen av vad som anses vederbörligt, (vilket jag delgett honom IRL). Mfss är ju en föreningstidsskrift som den senaste tiden brottats med en hel del korrekturfel, så jag vet inte riktigt hur den längre skall läsas. Jordbruksjärnvägen var väl presenterad som en historisk artikel (om jag inte missminner mig) med vad som "på den tiden" ansågs vara en spårväg, det vill säga "en väg bestående av spår" och här finner vi diverse dåtida spåranläggningar inom denna historiska kategori som med dagens begreppsterminologi inte platsar i kategorin "spårväg". Tar mig då tilltaget att radera i tabellen, hoppas att alla koderna hamnar rätt. |Vittskövle
|Widtsköfle JordbruksjärnvägMeddelanden från Svenska Språvägssällskapet. (2008). Årg. 49, nr. 3, s. 34-36
|El 3-fas
|1909-1950
|600
|
|colspan=2|
|colspan=3|
Björn J. 1 maj 2009 kl. 11.34 (CEST)
Under "Förteckning över orter som har eller har haft spårväg", så borde man kunna se hur många linjer, och den totala spårlängden i respektive stad. Detta torde vara betydligt mer intressant, än att kunna se vilken färg det var på spårvagnarna. Med andra ord, så vill man kunna se hur stor och omfattande spårvägsnätet var i respektive stad, för att kunna göra en enkel och snabb jämförelse. Pelle123
thread_title:  Widtsköfle Jordbruksjärnväg 

message: Jag har ägnat mig en del åt att skriva om olika spårvägssystem i Sverige och tagit mig friheten att strukturera upp den här artikeln lite grann. Ursprungligen handlade den om Sveriges spårvägsstäder, men numera heter den Spårväg i Sverige. Antalet spårvägsstäder kanske inte är det viktigaste. Det är väl ganska tydligt att det finns gränsfall och goda argument för flera olika ståndpunkter. 
Jag har lyft upp den mycket bra förteckningen så att den inleder artikeln. Jag har ambitionen att arbeta in anmärkningarna i den. Därefter följer en diskussion av definitionsfrågor. Här länkar jag även till Svenska Spårvägssällskapets sida, som har mer utförlig information, med bland annat kartor.
Det vore önskvärt att skriva mer om det juridiska regelverket (eftersom det handlar om svensk lagstiftning bör den här artikeln vara rätt plats att göra det på). Jag har även ambitionen att strukturera upp historikavsnittet, som nu bara behandlar elektriska spårvägar. Frågan är också om inte alla museispårvägar bör vara med i förteckningen? Malmköping finns ju redan med där.
Om någon känner att jag helt har kvaddat artikeln finns väl alltid möjligheten att rulla tillbaka redigeringarna!
/Knubbe kub 9 september 2010 kl. 10.40 (CEST)
thread_title:  Omstrukturering 

message: En anonym redigerare har lagt in att antalet hållplatser i Norrköping ökar från 42 till 48 när Hagebyförlängningen öppnar om 12 dagar. Det borde dock inte kunna öka med mer än tre, eftersom det just nu är Klingsbergsslingan som trafikeras och det finns tre hållplatser på den, medan antalet hållplatser på Hagebygrenen blir sex (innan förlängningen till Navestad nästa höst). Eller är tanken att Klingsbergsslingans tre hållplatser ändå ska vara medräknade även fortsättningsvis? Eller har personen räknat att linje 2 går till Ljura fram tills nu (bara tillfälligt i Klinsgberg, som inte ska räknas)? I så fall ökar antalet hållplatser med fem, eftersom hållplatsen vid Ljura centrum redan fanns. Skvattram 9 oktober 2010 kl. 16.51 (CEST)
thread_title:  Antalet hållplatser i Norrköping 

message: Det vore kanske bra att åtminstone välja färgpalett och kanske även ordvalet för färger mer exakt för att återspegla att det är en högst påtaglig skillnad i "vit+blå" mellan t.ex. vagnar tillhörande Göteborgs Spårvägar och Stockholmsvagnar tillhörande SL?
thread_title:  Färgangivelser? 

message: Detta är ingen stor fråga men jag tycker att man fjärmar sig från ämnet när man har följande mening i artikeln:
År 2003 gjorde dessutom trådbussen comeback, med en några kilometer lång linje i Landskrona.
Jag kan köpa att man för ett resonemang i artikeln kring att vissa spårvägslinjer ersattes av trådbusslinjer men ovanstående mening har ju ingen som helst anknytning till artikelns ämne. Stigfinnare (disk) 24 oktober 2012 kl. 14.36 (CEST) Korrigerad. Stigfinnare (disk) 24 oktober 2012 kl. 14.37 (CEST)
thread_title:  Trådbuss 

message: Ska M67 fortfarande stå med i listan över befintliga spårvagnsmodeller i reguljär trafik, och bör vi i så fall inte skriva M67K? Om en sådan vagn används i reguljär trafik idag, så är det något av de moderniserade exemplaren, vilka efter modernisering fått beteckningen M67K. Modellen används dock inte längre en vanlig dag i Norrköping, utan numera klarar man trafiken med M06 och M97. Eventuellt finns det fortfarande någon M67K som ska vara redo för inplockning i yttersta nödfall, men att så sker hör till sällsyntheterna. Skvattram (disk) 27 februari 2013 kl. 22.25 (CET)
thread_title:  M67 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Spårväg i Sverige. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20140420013057/http://www.trafikverket.se/PageFiles/16239/den_goda_staden_uppsala.pdf till http://www.trafikverket.se/PageFiles/16239/den_goda_staden_uppsala.pdf
*Lade  till http://www.uppsala.se/Upload/Dokumentarkiv/Externt/Dokument/Bostad_o_byggande/Oversiktsplan/Oversiktsplan_2010/op_sammanfattning_2010_webb.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 27 maj 2017 kl. 19.32 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Spårväg i Sverige. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100826150641/http://www.vti.se/templates/Report____2796.aspx?reportid=8783 till http://www.vti.se/templates/Report____2796.aspx?reportid=8783
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 29 juli 2017 kl. 21.19 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Spårväg i Sverige. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20160115014341/http://www.sparvagnariskane.se/ till http://www.sparvagnariskane.se/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 9 december 2017 kl. 09.50 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Spårväg i Sverige. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20170217064504/http://www.sparvaglund.se/Folj-processen/Nyheter/forsta-spadtaget2/ till http://www.sparvaglund.se/Folj-processen/Nyheter/forsta-spadtaget2/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 31 mars 2018 kl. 04.46 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Jag satte en iu på uppgiften att det finns planer på utbyggnad av spårvägen i Lund som togs bort i https://sv.wikipedia.org/w/index.php?title=Sp%C3%A5rv%C3%A4gar_i_Sverige&curid=487617&diff=49037498&oldid=49036937
I artikeln Lunds_spårväg säger uttryckligen att det inte finns några sådana planer. Jag hittar inte heller några substansiella planer. Om de finns bör de föras in med källor i den artikeln så det inte blir motstridigt mellan artiklarna annars bör de inte stå här heller. /Arvelius (diskussion) 26 mars 2021 kl. 21.33 (CET)
replies: text: Frågan är vad man menar med en "plan". Jag kan hålla med om att de planer som finns, inte är "substansiella". Det gäller för övrigt även de planer för Norrköping som omnämns i samma stycke. Man borde kanske använda ordet idéer istället. Stigfinnare (diskussion) 27 mars 2021 kl. 00.27 (CET)
replies: text: :Det är väl inga beslut fattade i Norrköping heller men t.ex. detta  är ju från kommunen på deras webplats och visar klart på en målbild om att både lägga om 2:ans linje rätt kraftigt och öppna en tredje linje. I Lunds översiktsplan  nämns nya järnvägssträckningar på många ställen, satsningar på kollektivtrafik och cykel åtskilliga gånger men den tassar runt begreppen och verkar väldigt avsiktligt inte nämna spårvägar, t.ex. figuren på sid 28 som har tre olika markeringar för järnvägsutbyggnad och en "starkt kollektivtrafikstråk" där en del nu är spårväg men inget i texten så vitt jag kan se hintar om vad det ska vara för trafikslag för de andra. (Det blev en väldig rolig diskussion det är föresten och mycket intressanta at läsa i plandokumenten.) /Arvelius (diskussion) 27 mars 2021 kl. 21.05 (CET)
thread_title:  Utbyggnadsplaner Lund