Diskussion:Studi.se

message: :Hitflyttad från Användardiskussion:Riggwelter
Hej, jag undrar varför du har raderat min neutralt hållna och sakliga artikel om Studi.se (som är Sveriges mest använda digitala läromedel)? Att det för fyra år sedan raderades en artikel om något som också sades vara Studi.se kan inte vara skäl. Jag har inte sett den tidigare artikeln, men det digitala flerspråkiga läromedlet fanns inte 2013.Via e-post från Norbert Andersson till Riggwelter 28 november 2017 kl. 20.29 (CET)
replies: text: Hej! Som du ser lade jag in ditt mail till mig här på min diskussionssida. Principen är att alla diskussioner på Wikipedia skall föras öppet så att alla kan delta. Så till din fråga. Ingenting av artikeln visade på att ämnet uppfyllde krav på relevans. En ALEXA-kontroll visar på att den ligger på plats 73207 internationellt och plats 435 nationellt. Det är alldeles för låg rankning för att berättiga till en egen artikel. Wikipedia är trots allt ett uppslagsverk, inte en länksamling eller en plats för att berätta om andra webbplatser. Riggwelter (diskussion) 28 november 2017 kl. 20.42 (CET)
replies: text: :Du har missuppfattat vad artikeln handlar om. Den handlar inte om en länk. Den handlar inte om en webbsida. Den handlar om ett läromedel som dagligen används av tiotusentals elever (och lärare) och som är Sveriges mest använda digitala läromedel. Att sedan läromedlet har samma namn som den webbsida genom vilken lärare och elever har tillgång till materialet är en helt annan sak. Och definitivt inte tillräckligt skäl för att radera sidan.
replies: text: ::Det framgick inte över huvud taget av artikeln att det är "ett läromedel som dagligen används av tiotusentals elever (och lärare) och som är Sveriges mest använda digitala läromedel". Framför allt saknades det helt källor till det påståendet. Riggwelter (diskussion) 28 november 2017 kl. 22.24 (CET)
replies: text: :::Att Studi.se är ett etablerat och välanvänt läromedel i skolorna bör framgå av följande källor:

text: :::Radioinslag i P4 Kronoberg om hur Studi.se används i skolorna:

text: :::Vinnova presenterar Studi.se:

text: :::Information från kommunen till skolorna i Örebro:

text: :::Radioinslag om hur nyanlända använder läromedlet inom ramarna för Språkprojektet:

text: :::Artikel i Hallandsposten om Språkprojektet och Studi.se:

text: :::Tyskspråkig artikel om motsvarigheten i Tyskland (Binogi.se) med referenser till Studi.se:

text: :::Artikel i Smålandsposten om Studi.se:

text: :::Artikel i Vinnovas tidning om Språkprojektet:

text: :::Debattinlägg om undervisning av nyanlända i GP:

text: :::Informationsfilmer om hur Studi.se används vid Ölands Gymnasium:

text: :::Jag utgår från att du håller med mig om att det därmed finns skäl för dig att återpublicera artikeln. Om det finns något i den som du vill ha förtydligat får du göra återkomma.
replies: text: ::::Syns vara ett bra läromedel som används vid sidan om andra bra läromedel. Vad är det som är speciellt för detta?Wvs (diskussion) 29 november 2017 kl. 10.41 (CET)
replies: text: :::::Det är Sveriges enda digitala flerspråkiga läromedel, på så vis är det unikt. Det används till stor del av nyanlända från i princip första dagen i den svenska skolan. Det är också det enda läromedlet som baseras på animerade filmer med animerade karaktärer (andra digitala läromedel i Sverige baseras främst på en kombination av text och delvis rörliga bilder). En annan utmärkande egenskap är att läromedlet ingår i ett forskningsprojekt - Språkprojektet - som syftar till att utveckla det absolut bästa flerspråkiga läromedlet - med särskild inriktning på tvåspråkiga/flerspråkiga elever (Vinnova satsar på detta projekt, bland annat för att man menar att det är en innovation som kan få tillämpningar i andra länder, inte minst i länder där tillgången på utbildade lärare är begränsad. Storskaliga projekt med läromedlet har främst genomförts i Tanzania). Ytterligare en anledning till att uppmärksamma läromedlet är att den så kallade Edtech-branschen växer snabbt i hela världen. Studi.se är ju en del av denna bransch.
replies: text: ::::::Debatt- och blogginlägg som källor är inte godtagbara på Wikipedia. Därmed går GP bort som källa. Internt kommunmaterial, eller information från den egna webbplatsen (förstahandskälla) är mindre bra, även om det förekommer att webbplatsen används på Wikipedia. Därmed får vi problem med källorna Örebro kommun, och Studi.se. Lokalmedia som källa är tveksamt och måste avgöras från fall till fall. Detta ställer därmed P4 Kronoberg, SMP och Hallandsposten i tveksam dager. Statliga myndigheter brukar vara godtagbara källor, så Vinnova kan vi titta närmare på. Dock framgår det av Vinnovas artiklar att det handlar om ett projekt; det är alltå inget bestående arbete eller liknande. Sammantaget känner jag mig fortfarande mycket tveksam och det saknas fortfarande oberoende källa till påståendet att det är "ett läromedel som dagligen används av tiotusentals elever (och lärare) och som är Sveriges mest använda digitala läromedel". ALEXA-rankningen talar kraftfullt mot relevans. Det är säkert ett bra hjälpmedel som sådant, och ett intressant projekt, men sådana finns det gott om, precis som Wvs påpekar. En undran: i vilket förhållande står du själv till Studi.se och/eller Komplementskolan Sverige AB? Riggwelter (diskussion) 29 november 2017 kl. 20.26 (CET)
replies: text: :::::::Tack för beskrivningen ovan. Det tycks vara ett läromedel som följer med sin tid och som ligger i framkant av utvecklingen. Det är utmärkt men, som jag ser det, är detta något som knappast enbart kan åberopas som relevans för en artikel.Wvs (diskussion) 29 november 2017 kl. 21.31 (CET)
replies: text: ::::::::Tack, då tycker jag att vi nu har kommit rätt, nämligen i en diskussion om vad som krävs för en relevant artikel. Som jag uppfattar det krävs en oberoende källa för att tiotusentals elever och lärare dagligen använder läromedlet. (Det var visserligen inget som jag skrev i artikeln, eftersom den uppgiften dels förändras och dels kändes säljmässig. Däremot har uppgiften betydelse för att bedöma relevansen för en artikel. Jag ska kolla vidare om det finns källor utanför Studi.se om det här. Jag kollar även om det finns andra oberoende källor som visar på läromedlets betydelse och långsiktighet. Angående mig själv, är jag gammal journalist som bland annat jobbat närmare 30 år på Ny Teknik. Jag gjorde ett försök att gå i pension för något år sedan, men tyckte att det blev lite väl trist så då började jag frilansa och kom i kontakt med Studi.se. Sedan har jag till och från hjälpt till där. På så vis är jag part i målet. Men även den som är part i målet kan skriva artikel i frågan, om denna artikel är saklig, balanserad och inte innehåller onödiga värdeomdömen. Jag ser det som bara positivt om oberoende personer granskar artiklar utifrån sådana kriterier. (Dessutom vill jag gärna lära mig lite mer om hur jag framöver kan bidra till artiklar i andra ämnen - men det är förstås en senare fråga).
replies: text: :::::::::Eftersom du uppenbart står i direkt intressekonflikt till ämnet, och samtidigt har den bakgrund du har, finns det säkert många andra artiklar och/eller områden där du kan bidra, men den här artikeln är inte en av dem. Wikipedia har nästan fyra miljoner artiklar som inte handlar om Studi.se, så det finns alltid något att göra. Artikelämnet Studi.se uppfyller alltså inte våra relevanskrav och risken finns alltid att det uppstår misstanke om att du försöker marknadsföra din uppdragsgivare, i synnerhet om du bara fokuserar på just det här artikelämnet. Vill du däremot diskutera vad som krävs för en relevant artikel i största allmänhet finns den här diskussionssidan. Riggwelter (diskussion) 30 november 2017 kl. 19.31 (CET)
thread_title: Relevans