Diskussion:Sparsam körning

message: Jag har mycket svårt att tro att körning i mindre än 50 km/h på 5:ans växel skulle leda till "mindre slitage på bilen". Lite källhänvisningar till varifrån sifferuppgifterna i artikeln kommer skulle inte heller skada. CalleC 24 januari 2007 kl. 17.20 (CET)
replies: text: Detta är det budskap som STR:s kurser och material i EcoDriving brukar predika. Jag ska se om jag kan ta fram några källor så småningom. Själv kör jag gärna på 5:an i 50 och strax under, men bara om jag inte behöver något nämnvärt drag. Min egen enkla tanke är att man hör om motorn inte trivs, och att man då lär sig att i förväg växla ner när man behöver så mycket drag. Hur som helst är det tydlig skillnad på bilens momentanförbrukning om jag har 4:an eller 5:an när jag kör i 45 km/h på plan väg. Det minskade slitaget hänger nog mest ihop med att man tar itu med sitt nervösa gasa-bromsa-beteende. Det tror jag ger både motorn och däcken en lugnare arbetsmiljö. /Rolf B 24 januari 2007 kl. 20.48 (CET)
replies: text: :Jag har provat flera gånger att köra i konstant 40 km/h på en och samma raksträcka och åt samma håll. Kör jag på 4:an drar motorn 4,5 liter/100 km, men på 5:an går förbrukningen ner till 3,5 liter/100 km. Det går bra att accelerera försiktigt på 5:an utan att vibrationer uppstår, men den naturliga växeln för acceleration är då 3:an. /Rolf B 4 februari 2007 kl. 20.33 (CET)
Vägverket skriver på Snabbkurs i sparsam körning >> 2. Växla upp tidigt...: "Kör på högsta möjliga växel. De flesta bilar kan köras på 5:an i 50 km /tim på jämn väg". Dock kan jag inte där hitta någon utfästelse att just körning i 50 på 5:an leder till mindre slitage på bilen. Det mindre slitaget hänger ihop med att man överlag använder en körstil med ett mindre häftigt gasande och bromsande. Om man kan tillägna sig en sådan körstil, blir det också möjligt att använda högre växlar i farter där man tidigare aldrig drömt om att göra det. Det är naturligtvis bara när jag vet att jag tänker ta ut låg effekt ur motorn som jag kör på 5:an i 40-50 km/h. Har du verkligen mycket svårt att tro att slitaget blir mindre om man kör så? Varför? /Rolf B 18 mars 2007 kl. 01.41 (CET)

text: Om man är sugen på sotade stift ock koksade insprutare är segdragning på 5'an runt 50 bra. En vanlig bensinmotor andas bäst på varv över 1200 (4 cyl). --Βονγομαν 18 mars 2007 kl. 01.47 (CET)
replies: text: :Om man knappt tar ut något vridmoment är det väl lite drastiskt att prata om segdragning? Här är i alla fall några andra som också tror att det är bra att köra på 5:an i 50:

text: :*Västmanlands Läns Luftvårdsförening: Kör på högsta möjliga transportväxel - 5:an går utmärkt i 50 km/tim när vägen är rak och okuperad.

text: :*Malmö Stad: Prova på att köra 50 km/h på högsta växeln, det fungerar med största säkerhet.

text: :*SNF Bohuslän: Noteras att de flesta bilar kan köras på 5:an i 50 km/tim på jämn väg.

text: :*Bjurholms kommun: Man kan köra på 5:an ända ner till under 50 km/tim.

text: :/Rolf B 18 mars 2007 kl. 02.26 (CET)
replies: text: ::Ja, om man har fri sikt och god framförhållning utan risk för ojämn fart så kan man ligga och puttra. I vare fall om man har en motor med visst bottenvrid. Minsta sänkning i fart och du måste segdra för att komma upp och då skulle det ofta vara bättre att köra hela sträckan på en lägre växel. Om det nu inte är väldigt långt för då kan man växla lite. Jag har kört en del och lärt mig att man ska köra på grönt hellre än segdra men en vanlig bil har inte grönt på mätaren. Man får gissa lite. --Βονγομαν 18 mars 2007 kl. 02.42 (CET)
replies: text: :::Det du beskriver är väldigt mycket vad som lärs ut vid EcoDriving - ha god framförhållning så att du slipper bromsa för att sedan gasa igen. Eftersom bränsleförbrukningen i mitt fall stiger med 20-30% (mätt i liter/100km) om jag byter från 5:an till 4:an vid 50 km/h jämn fart, försöker jag i det längsta undvika att bromsa och gasa. Men när det behövs, lägger jag i 3:an. Den kan både bromsa bränslesnålt och axa effektivt i detta fartområde.

text: :::Problematiken blir tydlig om man tittar på ottomotorns musseldiagram. Lågt vridmomentuttag ger dålig verkningsgrad på alla varvtal. Om motorn ska uppleva högre vridmoment när momentbehovet är lågt vid hjulen, måste vi växla upp. I stadstrafik varierar momentbehovet vid hjulen stort. Det måste hanteras med växelspaken mer än med gasen om man vill behålla en god verkningsgrad. Om man då inte har god framförhållning och dessutom har en ryckig körstil, får man förmodligen växla ihjäl sig. Men framförhållning och en avstressad attityd gör helt enkelt underverk.

text: :::Jag tror att du har helt rätt i att man får sotade stift och koksade insprutare om man lyfter ut rådet om 5:an ur sitt sammanhang. Helst skulle man byta ut varvtalsvisaren mot en musseldiagramvisare för att tydligt kunna se att man använder motorn rätt hela tiden. /Rolf B 18 mars 2007 kl. 12.16 (CET)
Det här verkar bero lite på vad man pratar om. Utgår från att vi snackar bensinare med insprutning här. Dessa har högst verkningsgrad vid stort momentuttag och lågt varv pga spjällförluster. Det bränslesnålaste sättet att köra torde då vara att köra "pulsat", dvs gasa på ordentligt (acceleration med högt vridmoment) för att sedan släppa gasen helt (motorbroms stänger insprutarna). Sedan gasa igen osv. Talar man däremot om bilens totalekonomi tror jag att det bästa är att köra på "normala" varvtal. På en trimsida (www.kgtrimning.se) läste jag att låga varvtal sliter mycket på kamaxlar. Kanske även gäller andra motorkomponenter? Idogt motorbromsande kanske (min spekulation) leder till snabbare kopplingsslitage? Vibrationerna som känns i bilen vid låga varvtal (1000 à 1200 varv) torde slita på transmission, motorupphängningar m m. Bromsarna tenderar dessutom att "kexa ihop" om man inte gör en kraftig inbromsning då och då. Jag tror det blir billigare att köra på ett sätt som kanske drar lite mer bensin, och möjligen en uppsättning bromsbelägg då och då, än att slita på bilens dyra komponenter. Kopplingsbyte torde vara dyrare än nya bromsbelägg - för att inte tala om vad en motorrenovering kostar! CalleC 20 mars 2007 kl. 15.48 (CET)

text: Vi håller på att glida bort från sparsam körning i betydelsen låga koldioxidutsläpp och istället tala om att spara maximalt på vissa motorkomponenter. Med sådana mål blir optimalt körsätt möjligen ett annat. Vi har i alla fall kört vår bil i många år på 5:an i under 50 km/h när vi inte behövt ta ut nämnvärt vridmoment, motorn hackar inte och verkstaden har aldrig klagat på onormalt slitage eller igenkoxning. Några procent extra kamaxelslitage äter nog inte på långa vägar upp den vinst i kronor och koldioxid som vi gör på sparsam körning enligt STR:s rekommendationer som lyder: "Med de flesta nya [insprutnings]bilar är det lämpligt att använda femmans växel redan i en fart strax under 50 km/h" (Körkortsboken 2008, sid 219). /Rolf B 11 april 2008 kl. 23.55 (CEST)
thread_title: Körning på 5:an under 50 km/h

message: Jag har skrivit en hel del av det som står i artikeln utifrån kunskaper jag fått vid ett samarbete med Sparcoachföreningen och Vägverket. Jag har definitivt inte kopierat "http://www.luab.nu/ (med flera webbplatser)". Jag gick in på luab.nu men hittade vid en hastig blick inget som liknade denna text. Jag efterlyser därför tydligare anvisningar till de källor som artikeln anses plagiera. Finns det dessutom belägg för att det inte är så att dessa källor kopierat texten från Wikipedia? Det borde gå att bestämma vilken wikiversion som mest liknar http://www.luab.nu/ (med flera webbplatser). /Rolf B 2 december 2010 kl. 22.58 (CET)
replies: text: Jag testade texten med copyscape.com och fick fler träffar med likalydande stycken. Därav min slutsats att artikeln var delvis kopierad. Men jag kanske var lite förhastad. --Kavelgrisen 3 december 2010 kl. 10.01 (CET)
replies: text: :Kan du från copyscape få fram länkar som leder ända fram till de berörda texterna? Vi måste få upp dessa texter på bordet så att vi kan jämföra dem med vår. Om de verkligen visar sig vara lika, kanske vi tack vare vår historik kan sluta oss till vem som kopierat vem, och när. /Rolf B 3 december 2010 kl. 12.40 (CET)
replies: text: ::Lustigt nog får jag ett annat resultat när jag kör copyscape nu. Det jag fastnade på ursprungligen var den här sidan http://websystem.itaccess.se/system/visa.asp?HID=917&FID=861&HSID=15458. Det kan ju vara så att de (Lundström Trafikkonsult) kopierat från Wikipedia, mycket tyder på det. Hur som helst har jag tagit bort plagiat-markeringen från artikeln. /--Kavelgrisen 3 december 2010 kl. 15.35 (CET)
Bra. Jag ser nu att deras text ser ut som vår ingress. Analys av vår historik:
* 30 dec 2005 kl. 01.00: Jag skapade artikeln som oinloggad.
* 19 feb 2008 kl. 22.21:  Jag la till ", ekonomisk körning eller EcoDriving" i den inledande meningen. Då blev texten exakt likadan som den som Lundström Trafikkonsult återger idag.
* 8 sep 2009 kl. 10.24: Gugge H la till "under förutsättning att man arbetare metodiskt med mätning och uppföljning" sist i ingressen.
Jag tror därför att Lundström kopierade vår text någon gång mellan 19 feb 2008 och 8 sep 2009. Möjligen kan de ha kopierat texten senare och strukit bort slutet. Att en trafikskola med sparsam körning som specialitet använder vår ingress kan man ju se som ett kvitto på att vår text är korrekt. Det är nästan så att man får lust att lägga en refnot om detta för att styrka innehållet en smula. /Rolf B 3 december 2010 kl. 16.21 (CET)
thread_title:  Plagiat? 

message: Det finns i inledningen en jämförelse, "det körsätt som de flesta har idag (2005)". Det känns lite märkligt att läsa nu (2010), finns det någon särskild anledning till jämförelsen med år 2005? Om inte föreslår jag att det ändras, t.ex genom att direkt beskriva vad sparsam körning innebär? Höstblomma 1 januari 2011 kl. 15.48 (CET)
thread_title:  Inledning 

message: "När man cyklar är sparsam körteknik lätt att förstå, eftersom man så tydligt känner när det kostar energi. Man tar spontant fart i nedförsbacken inför nästa uppförslut. Man förstår att det ibland kan bli oerhört jobbigt att leka farthållare." 
Är detta relevant för en förbränningsmotor? Att det känns jobbigt att cykla uppför en backe är inte samma sak som att det fysikaliskt kostar (onödigt) mycket energi. All körning i kuperad terräng är ett nollsummespel mtp potentiell- resp. kinetisk energi (högstadiefysik). 
Ostman 17 juli 2011 kl. 11.38
replies: text: Nollsummespel blir det bara om man aldrig bromsar, eller om all energi vid bromsningen kan lagras för kommande behov. Motorbromsning lagrar ingen energi, den låter oss bara slippa tomgångsförbrukningen. Dessutom krävs det att man kan få samma verkningsgrad vid alla effektuttag, vilket våra motorer inte kan erbjuda. Det finns tyvärr många praktiska problem som hindrar oss från att jämställa bilkörning med de ideala konservativa krafternas fysik. /Rolf B 17 juli 2011 kl. 13.12 (CEST)
replies: text: :Det enda jag ifrågasatte var jämförelsen med att det känns jobbigt att cykla upp för en backe. Ett större effekt måste utvecklas för att bibehålla hastigheten, men lägesenergin byggs samtidigt på lika mycket. Ostman 17 juli 2011 kl. 14.50 (CEST)
replies: text: ::Genom att ta sats medan det är plant eller nedförsbacke och tillåta att farten sedan sjunker lite i uppförsbacken sparar man bränsle. Det syns tydligt på förbrukningsmätaren. Det stämmer också med hur man upplever cykling på kuperad väg. /Rolf B 17 juli 2011 kl. 17.18 (CEST)
replies: text: :::Ok, så här är det: Den extra lägesenergi som byggs upp då man håller konstant fart i ett motlut kan inte till fullo utnyttjas när det går nerför. Dels rent fysikaliskt på grund av att hastigheten och därmed luftmotståndet ökar i nerförsbacken, och dels pga att i praktisk trafik finns hastighetsbegränsningar att ta hänsyn till. Dvs man kan tvingas bromsa bort energi. Så visst, du har rätt i att man sparar bränsle genom att låta farten minska i motlut. Däremot kan jag inte se att man skulle spara något på att "ta sats" Ostman 18 juli 2011 kl. 00.30 (CEST)
replies: text: ::::Du resonerar klokt, men jag vill fördjupa min tankegång lite till. Bilmotorer har bäst verkningsgrad när de har en ganska hög arbetsbelastning. Därför ska man vara tidig med att växla upp och t.ex. köra på ettans växel så lite som möjligt samt accelerera ganska bestämt på plan väg. Men gasar man mer än det optimala, sjunker verkningsgraden drastiskt. Gasen i botten i uppförsbackar är verkligen att elda för kråkorna. Antag att vi kan ge optimal gas i hela uppförsbacken. Är den brant, kommer då farten att minska, kanske så mycket så att vi till slut måste växla ner. Om vi ger optimal gas ett stycke innan uppförsbacken börjar, accelererar bilen tills den når uppförsbacken och kommer därför att nå högre upp i backen innan vi måste växla ner. Det kostar i så fall mer luftmotstånd, och vi har också en hastighetsbegränsning att hålla oss under. Men under den sträcka som vi tar sats har vi bättre verkningsgrad än om vi bara "cruisat". Situationen är komplex, och det är inte lätt att veta vid vilka farter, lutningar och backlängder som det kan löna sig att ta sats. En insändare i Ny Teknik 26 okt 2011 berörde ämnet utan att ge bestämda svar, men ett intressant påpekande var att körning med farthållare alltid är mer bränslekrävande än eco-driving av en rutinerad förare. /Rolf B 30 oktober 2011 kl. 13.22 (CET)
thread_title:  Övrigt 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Sparsam körning. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070826194152/http://www.gronabilister.se/public/dokument.php?art=144&parent01=5&parent02=13&stat=1 till http://www.gronabilister.se/public/dokument.php?art=144&parent01=5&parent02=13&stat=1
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070805230435/http://www.vv.se/templates/page3____9414.aspx till http://www.vv.se/templates/page3____9414.aspx
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 29 juli 2017 kl. 19.45 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade