lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Buffalo buffalo Buffalo buffalo buffalo buffalo Buffalo buffalo

message: Flytta till titel utan punkt? På eng. WP ligger har artikeln ingen punkt. /NH 17 juni 2007 kl. 13.47 (CEST)
thread_title:  Titel utan punkt 

message: Varför finns det en bild om den är på engelska och även så förklarningarna till förkortningarna i den? Tycks helt onödigt på SVENSKA wikipedia. Trotts att man man gissa att alla förstår den så tycker jag att den borde tas bort. }
thread_title:  Bilden
Diskussion:Regnskugga

message: Det är väl inte vårt fel att det ät torrt i östra Afrika? /Pieter Kuiper 17 juni 2007 kl. 13.59 (CEST)

message: Eftersom faktan i den förra verisionen av artikeln var ifrågasatt ändrade jag hela artikeln. Faktan är nu tagen från SMHI. Vissa saker kan kanske behövas omformuleras. Kekke 12 december 2007 kl. 13.57 (CET)
thread_title: Ändring
Diskussion:Getingspindel

message: Under en kort promenad i Vallentuna, norr om Stockholm, en av dessa mycket varma dagar i början av Juni 2007
upptäckte jag ett kryp på min bara arm som likanade en stekel.
Jag han observera att bakkroppen var tvärrandig svart på orangegul botten.
Då jag behöver glasögon för att på nära håll, se fina detaljer, obseverad jag inte, förrän det var försent 
att min förmodade stekel var en spindel - grå men med nämnda färg på bakdelen.
Storleken på bakkroppen var ca 3-4mm, men nu senare förstår jag att den gråa framdelen var ungefär
lika stor som bakkroppen. 
Har haft kontakt med Nat.Riksm. där jag fick beskedet att dom veterligen inte observerat Getinspindel
så längt norr ut som i Uppland. 
Kan ågon kunnig läsare av dessa rader bekräftta sannolikheten av att det var en Argiope jag observerade
trots den lilla bakkroppen och fyndplatsen. Har inte kunnat finna någon bild över hannens färgteckning och storlek.
Enligt min erfarenhet bruka spindelhanar vara betydligt mindre i storlek.
Yngve Sjögren
Diskussion:Högskoleingenjör

message: FEL?
Är inte allt detta fel?
120 poäng är väl 3 år och inget annat? 
Högskoleexamen kräver 80p dvs 2 års studier?
replies: text: Nej. Jag återställde din ändring av artikeln. Sedan 2007 är 1 år = 60 högskolepoäng = 40 gamla poäng, till följd av att vi då införde den europeiska Bolognamodellen och räknar allt i ECTS-poäng. Högskoleingenjör kräver 3 års studier. Allmän högskoleexamen kräver 2 år, men idag  blir man inte ingenjör efter en sådan. Jag är osäker på när kravet för ingenjörsexamen ökades från 2 år, men jag tror att det skedde efter att fyraårig tekniskt gymnasium försvann i mitten på 90-talet. Jag tror att 2-årig ingenjörsexamen kallades mellannivåingenjör.Mange 29 april 2010 kl. 00.02 (CEST)
thread_title: Poäng? 2-årig ingenjör?

message: Hela Historik-avsnittet handlar om Civilingenjör, och det görs ingen koppling till huvudämnet. Skulle man inte kunna stryka hela det avsnittet om ingen vill skriva en historik om Högskoleingenjör? /wernher
thread_title: Huvudämne

message: En högskoleingenjör tar examen, det räcker inte bara med att läsa 120 poäng.
thread_title: Examenskrav

message: Om man jämför den nuvarande sidan med den här finner man stora likheter, from rubriken "Vad gör en högskoleingenjör?" tom "Vad tjänar en högskoleingenjör?". Visserligen har "du" bytts mot "man" under första frågan, men likheterna är ändå väldigt slående. Nitramus 21 april 2009 kl. 23.28 (CEST)
thread_title: Plagiatmallen

message: Varför omdirigera mellaningenjör hit? I originalartikeln sägs att mellaningenjör är en tvåårig utbildning. Här handlar det om en treårig. Luke (disk) 7 juli 2012 kl. 17.52 (CEST)
replies: text: Har du möjlighet att skapa en artikel för det?Mange01 (disk) 8 juli 2012 kl. 20.41 (CEST)
thread_title:  Mellaningenjör
Diskussion:Death Row Records

message: hur encyklopediskt är detta?
Diskussion:Franska revolutionen

message: Borde inte namnet Napoleon (rad 3) vara en blå länk?
replies: text: Tror att det finns en blå länk...  --Astridx 3 februari 2011 kl. 20.39 (CET)
Hur lyder reglerna för att göra text blå?

text: Om du vill länka till ett annat uppslagsord på Wikipedia så skriver du två hakparenteser   i början och i slutet av ordet. Om det finns en artikel på Wikipedia med det namnet så blir länken blå, annars blir länken röd, då finns det (antagligen) ingen artikel om det ämnet än men man kan då istället själv skapa en artikel. Astridx (disk) 6 januari 2014 kl. 05.46 (CET)
thread_title:  Blå länk? 

message: Hur var det med kristendomens avskaffande? I artikeln om François-René de Chateaubriand står det att han var "en av dem som bidrog till att kristendomen återinfördes i Frankrike under Napoleon." Dillinger 25 november 2007 kl. 19.13 (CET)
thread_title:  Kristendomen 

message: En av anledningarna där var potatisen faktiskt. Potatisen hade mången år tidigare kommit till Europa och hjälpt bland annat Sverige, Tyskland och många fler riken. Men, fransmännen såg den som "Djävulens knöl", då den växer under marken.
Ludvig försökte göra denna knöl populär, genom att säga att han jämt åt den till lunch.
om någon kanske kunde få in detta på ett snyggt sätt?
källa till detta är dokumentären "Little ice: The big chill" (History channel)
replies: text: Det är nog ett amerikanskt perspektiv; jag har hört liknande resonemang som förklaring till att europeérna blev ett lätt byte för Digerdöden. De hade försvagats av missväxt och svält och dessa i sin tur hade orsakats av att de inte hade potatis... ;) Amerikaner verkar ofta föreställa sig att jordarna överlag i Europa är magra och näringsfattiga om man inte blåser på med mycket gödsel - vilket inte alls stämmer, men det går förstås bra ihop med bilden av Amerika som det fruktbara nya Eden. 83.254.154.164 22 februari 2015 kl. 18.32 (CET)
thread_title:  Svält och missväxt 

message: Tycker ingen mer än mig att det är ganska svårläst på vissa ställen i artikeln? För skolelever som jobbar med franska revolutionen (som jag nyss gjorde) och allmänt folk som vill veta mer kanske ibland har svårt att läsa ... Skulle någon kunna göra det lite mer lättläst? --Astridx 3 februari 2011 kl. 20.27 (CET)
thread_title:  Mer lättläst? 

message: Det förekommer många datum under delrubrikerna, men de är inte knutna till något år utan hänvisar textmässigt till en tidslinje som påbörjas många flikar bakåt. Det vore bra att förse texten i dessa underrubriker med årtal när datumen nämns (iallafall första gången ett datum dyker upp). Arcsoda (diskussion) 26 april 2021 kl. 20.22 (CEST)
thread_title:  Årtal under delflikarna
Diskussion:Magnus Olsson

message: Vänta ett litet tag. Magnus Olsson i Oh Laura är väl född I början av åttiotalet -91 va han inte ens tio år.

message: Är det inte rimligt att inkludera referenser till namn som ännu saknar artiklar? Osäker på syftet med onlyinclude-taggarna. Allt gott, /Urbourbo 29 juni 2009 kl. 10.46 (CEST)
replies: text: Yes the names witout articles should remain in the förgrening, but normally a reference is not required. Sorry for answering in English, my Swedish is poor Allt gott --Goodgirl 29 juni 2009 kl. 11.12 (CEST)
thread_title: Återrullning

message: Please leave the onlyinclude tags in the article, so that Magnus Olsson can be included in Olsson as a template without interfering with the formatting. This helps to complete the list of efternamnet Olsson without paying attention to two articles. Thank you. --Goodgirl 29 juni 2009 kl. 10.54 (CEST)
replies: text: No problem, but please do not exclude the references. They are important to motivate the inclusion of red links in the "förgrening" lists. If the tag does not work, try to include the link(s) only directly in the noinclude-section (i.e. without "ref" tags directly after the name). Anyhow, the reference must be visible. Thanks. /Urbourbo 29 juni 2009 kl. 12.22 (CEST)
I get your point and included the refs again. It should be working with the double insertion of onlyinclude. Please note the linefeed on the second tag, that ist necessary for correct formatting as a template in the Olsson inclusion. Tack och allt gott --Goodgirl 29 juni 2009 kl. 12.59 (CEST)
thread_title: Onlyinclude
Diskussion:Trådbuss

message: Tilläggas bör att det även finns trådbussar i den holländska staden Arnhem sedan många år tillbaka
Vill komma i kontakt med trådbuss-entusiaster för att ha en dialog om det finns en framtid för trådbussar. Ur mitt perspektiv vore trådbussar ett intressant alternativ / komplement till spårvagnar. Synpunkter mottages tacksammt! Perranch 27 november 2008 kl. 09.11 (CET)
Åkte trådbuss i Petersburg (Leningrad) på 90-talet. De hade batteri eftersom vi tiggde lift till hotellet, då han toga av strömföraren och körde oss två kvarter till hotellt. De kanske är nedlagda idag?

message: Hittade  och  som ger en del intressant info. // Liftarn
thread_title:  Källor 

message: Självklart är avsnittet "Trådbuss i Sverige" skriven ur ett svenskt perspektiv. Det verkar lite löjligt att påpeka, och önska att det ska skrivas om ur ett globalt perspektiv.. Man kan utöka med motsvarande om andra länder, eller flytta Trådbuss i Sverige till en egen artikel. Men påpekandet borde tas bort, vilket jag kommer att göra om ingen protesterar.
-- Knubbe kub 24 oktober 2011 kl. 19.15 (CET)
replies: text: Instämmer. Ymer 24 oktober 2011 kl. 19.26 (CEST)
thread_title: Trådbuss i Sverige
Diskussion:Venuseffekten

message: Den här artikeln måste formuleras om så den blir begriplig. Förstod ingenting förrän jag läste den engelska versionen. Entheta 17 juni 2007 kl. 20.46 (CEST)
replies: text: Den är klart begriplig i sin nuvarande form så jag tog bort mallen. Viktorvoigt 27 augusti 2008 kl. 17.26 (CEST)
replies: text: :Tolv år senare och den är fortfarande obegriplig.129.16.228.134 25 april 2020 kl. 08.17 (CEST)
thread_title: Obegriplig formulering
Diskussion:Daniel Gullstrand

message: Tog bort relevanskontrollen. Från relevanskriterierna: "Politiker och politiskt tillsatta ämbetsmän är i allmänhet relevanta om de är yrkespolitiker eller tillsatta på heltid." Botaniker 17 juni 2007 kl. 21.10 (CEST)
Då relevanskontrollen kom upp igen tänkte jag passa på att hänvisa till politiker, "Yrkespolitiker har politik som sin huvudsakliga sysselsättning och får då också sin försörjning från sitt politiska uppdrag eller arbete [...]Hit räknas också partifunktionärer såsom partisekreterare." Detta borde vara tillräckligt. Botaniker 17 juni 2007 kl. 21.18 (CEST)

message: Relevansen har ifrågasatts. Vid det här laget torde han vara före detta förbundssekreterare. Det är ett problem att hålla den här typen av artiklar uppdaterade, och det i sig är ett skäl till att man bör hålla en relativt hög ribba. Men oavsett det - funktionärer på denna nivå i biorganisationer till politiska partier brukar inte betraktas som relevanta, såvida de inte samtidigt har utmärkt sig som samhällsdebattörer, tydliga makthavare och röster i ett externt opinionsarbete. Jag ser inget som talar för at vi bör bryta denna praxis i just detta sammanhang. Därför: Radera! Janders (disk) 9 februari 2013 kl. 13.53 (CET)
replies: text: Instämmer enligt ovan. Radera. Riggwelter (disk) 9 februari 2013 kl. 14.55 (CET)
replies: text: :Diskussioner på senare tid har bekräftat att relevans föreligger för ordförande i denna typ av organisationer. Artikeln raderad.--Historiker (disk) 3 mars 2013 kl. 20.33 (CET)
thread_title: Relevanskontroll feb 2013
Diskussion:Skägg

message: Jag tog bort listan över kända skäggbärare, den kändes bara onödig, slumpmässig och tillförde inget av värde till artikeln. //Knuckles...wha? 17 juni 2007 kl. 23.45 (CEST)
Tilläggsvis: "Värmesökande skägg"
thread_title:  Kända skägg 

message: Jag har planer på att utöka delen om våtrakningen och alla dess delar, finns det något intresse av att lägga till svensk tillverkare. alla har ju konkat så det är absolut ingen reklam för existerande företag.
replies: text: Det fråga man i så fall bör ställa sig i första hand är om det finns någon svensk tillverkare som är tillräckligt relevant för att nämnas. Det kan t ex röra sig om någon som haft väldigt stor betydelse, som har innehaft något viktigt patent eller liknande. Nitramus 8 februari 2011 kl. 22.52 (CET)

text: Med tanke på att svenska rakknivar räknas som de främsta och inbringar ibland löjligt höga priser både som NOS vintage. De som införde den rörliga ryggen samt magnetiska knivar.
thread_title:  Våtrakning
Diskussion:Obduktion

message: Måste död och kropp vara länkade? Det känns som att det är rätt så vardagliga ord, isåfall bör man länka vårda och liknande ord också. ErikHK 18 juni 2007 kl. 02.05 (CEST)
Används inte obuktion för att fastställa dödsorsaken? pawal

message: Används "post mortem" faktiskt på svenska? På engelska heter "obduktion" normalt så... --Stighammar (diskussion) 3 maj 2014 kl. 13.32 (CEST)
thread_title:  Post mortem
Diskussion:Déjà vu

message: "Det finns även en teori om att minnet spelar oss ett spratt.", är inte det en mer sannolik förklaring än att det är något man drömt om?
replies: text: Rent allmänt är denna artikel inte särskilt klar och tydlig ("hjärnans innerglobo", "Psykologiskt Drama" mm påhitt), egentligen borde någon person (kunnig i psykologiska termer) utföra lite översättning från den engelska artikeln vilken är av god kvalitet. Ztaffanb 18 juni 2007 kl. 10.27 (CEST)

message: "smarthet", är inte intelligens ett bättre ordval? --Infaust 14 januari 2009 kl. 20.01 (CET)
thread_title: Smarthet

message: Hur ska man bäst göra för att länka till spelet Deja Vu? Deja_Vu:_a_Nightmare_Comes_True är artikelsn namn och chansen finns ju att det är det man letar efter när man söker på Deja vu. 90.230.226.220 2 juli 2009 kl. 15.01 (CEST)
replies: text: Skapa Déjà vu (olika betydelser) och länka till den högst upp. Tocant 2 juli 2009 kl. 15.17 (CEST)
thread_title:  Spelet? 

message: en del här är ju bara rent svammel..
thread_title: ändringar behövs
Diskussion:Praslin

message: Känns lite små önödigt med meningen "där finns många träd", när det brevid är en bild på en palm med massa skog bakom. Oldie 18 juni 2007 kl. 11.04 (CEST)
replies: text: Du är välkommen att ta bort det (jag har fixat det nu). /Pralin 18 juni 2007 kl. 11.06 (CEST)
thread_title: Många träd??
Kategoridiskussion:Färingar

message: Jag tänker om ingen protesterar flytta eller be någon administratör flytta :Kategori:Färöingar till :Kategori:Färingar. Orsaken är att (förutom att "Färing" är den ordform jag alltid har hört i färövänskretsar) det heter Färing både i Nordisk Familjebok och i det svensk-färöiska lexikonet Färöord, lítil føroysk-svensk orðabók från 1984 (utan alternativa former).
SAOB har med båda formerna - men förklarar formen färöing som färöbo, färing. Jörgen B 18 juni 2007 kl. 14.05 (CEST)
replies: text: SAOL (senaste, tror jag) har färing som huvudform. NE:s ordbok (nätupplaga) har samma om jag förstår den rätt, men tycker att en färing i huvudsak är en mansperson. /NH 18 juni 2007 kl. 14.56 (CEST)
replies: text: :Hmmm... Engelsman känns nog mer könsbundet, i så fall. Faktiskt tror jag inte att jag har hört någon särskiljande term för kvinnor. SAOB uppger inte heller någon sådan term, och deras definition "invånare på Färöarna" är icke könsbestämd. Jag utgår från att du inte skiljer på "invånare" och "invånskor" :-) . Jag har hört ordet användas om såväl män som kvinnor, och ordböckerna tycks inte se någon skillnad; så vi har väl ingen orsak att uppfinna en sådan, eller hur? Jörgen B 22 juni 2007 kl. 15.39 (CEST)

message: Den 20/8 2006 tog LX bort en kategorigisering med följande motivering:
replies: text: 20 augusti 2006 kl. 07.36 LX (Diskussion | Bidrag) (-kat: Personer i Europa (avser nationer, och Färöarna är inte en nation)).
(Tyvärr torde historiken snart komma att raderas, eftersom normal flytt av kategorier inte verkar att vara möjlig längre, ens efter att man har flyttat alla kategorimedlemmarna till det nya namnet.)
"Nation" är förvisso en dunkel och flertydig term. SAOB säger bl. a. följande om "nation":

text: 1) folk (se d. o. 1) i ett land; med tanken särskilt riktad dels på gemensamhet i härstam­ning, språk, kultur o. d., dels. på bosättning i samma land, gemensamhet i styrelse o. d.; i sht numera ofta med tanke på att de olika individerna inom folket mera allmänt ha känsla av samhörighet.
I denna mening utgör definitivt färingarna en nation. Jag misstänker att LX inte var helt klar över det faktum att färöiskan är ett separat västnordigt språk (som i dag i stort sett har trängt undan danskan i både officiella och inofficiella sammanhang på Färöarna, även om färingar också har danska som skolämne och talar det), Färöarna har en i vissa avseenden rätt särpräglad kultur, och har en rätt stor automi inom det danska riket. (T. ex. är Färöarna inte med i EU.) Jag återställer därför kategoriseringen i :Kategori:Personer efter nationalitet och :Kategori:Personer i Europa, men lägger vid närmare eftertanke tillbaka även :Kategori:Danskar, eftersom f. n. motsvarande underkategorisering även finns på fo:wikipedia. Jörgen B 22 juni 2007 kl. 20.51 (CEST)
thread_title:  Nation?
Diskussion:Bond University

message: Flyttar från Bond University till Bond universitetet. Sloman 18 juni 2007 kl. 15.53 (CEST)
replies: text: Flyttar till Bond-universitetet för att undvika särskrivning. Entheta 18 juni 2007 kl. 19.34 (CEST)
replies: text: :Borde det inte antingen heta Bonduniversitetet, Bonds universitet (jmf Stockholms universitet, Lunds universitet), eller helt enkelt Bond University? --Oddjob 19 juni 2007 kl. 09.01 (CEST)
replies: text: ::Oj. Så sant :) Bonds universitet är nog det mest korrekta. Nu när du säger det, Oddjob ;) Sloman 19 juni 2007 kl 12.14 (CEST)
replies: text: ::: De flesta övriga utländska universitet står under sitt utländska namn. Bond University borde vara det korrekta. Cjohnzen 19 juni 2007 kl. 14.17 (CEST)

message: Jag undrar vad artikelskrivaren menar med "med ambitionen att vara australiens motsvarighet till USA's "Ivy League"-universitet".
*Ivy League i USA är inte ett universitet, utan ett kluster av akademiska institutioner i nordöstra USA som anses vara bland de bäst renomerade.
Jag antar att med det menas att Bond University försöker bli lika välrenomerat som Ivy League-universiteten. Det är i sådana fall inte unikt för för Bond. Om satsen ska överhuvudtaget ska stå kvar bör de skrivas till ungefär: "Bond Universitet har som ambition att bli lika välrenomerad som Ivy League-universiteten är i USA". Fast helst vill jag nog ta bort hela frasen eller tom hela satsen pâ grund av bristande kvalitet. Cjohnzen 19 juni 2007 kl. 14.17 (CEST)
replies: text: Det känns helt fel med "Ivy-League-universitet". Hellre då Ivy-League-universiteten, men det känns inte heller särskilt korrekt. Sloman 19 juni 2007 kl. 18.45 (CEST)
replies: text: :Vad är det för särskilt med att just det här universitetet har den ambitionen? Kanske det finns undantag, men många universitet vill väl anses vara bra?  Somliga universitet t.o.m. jobbar hårt för att verkligen bli bra eller rent av "bäst"? Förstår inte varför det här är så utmärkande att det platsar på huvudsidan?? --CodeGeneratR 22 juni 2007 kl. 20.58 (CEST)
replies: text: ::Det verkar vara konsensus om att Ivy League-meningen saknar syfte. Jag tar därmed bort den. Cjohnzen 26 juni 2007 kl. 15.27 (CEST)
thread_title: Ivy-League universitet?
Diskussion:Kjell Dabrowski

message: Jag tog bort uppgifterna om etnisk bakgrund eftersom jag inte direkt hittar något publicerat där personen själv yttrar sig om detta (se riktlinjerna ovan). Om man vill lägga till dem bör man hitta en sådan källa. /NH 18 juni 2007 kl. 15.58 (CEST)

message: Kanske man kunde infoga produktionsbolaget Dabrowski_television här? Allvarligt vet jag inte hurpass intressant bolaget är på egen hand. Viol 4 december 2008 kl. 23.41 (CET)
replies: text: Instämmer. Riggwelter 4 december 2008 kl. 23.42 (CET)
thread_title: Infoga?
Diskussion:Elektromagnetisk induktion

message: :e = N \cdot -{{d\Phi} \over dt}.
--Daniel Hedeblom 18 juni 2007 kl. 17.04 (CEST)

message: ...tycker antagligen de 95% av wikipedias läsare som inte gått åtminstone första analyskursen på universitetet att artikeln är. /NH 22 januari 2008 kl. 15.59 (CET)
thread_title:  Förvirrande 

message: Jag fattar inenting av vad han som skrev artikeln menar
replies: text: Ingressen ser jag inga probl~em med (jag har dock förenklat den lite, resten är teknik där det inte förväntas att alla skall kunna ta del av den. Jag tar bort mallen.Yger 6 mars 2010 kl. 14.56 (CET)
thread_title:  Håller med
Diskussion:Jul i Kapernaum

message: "Sagodelen av samtliga avsnitt släpptes på vhs i två delar. När SVT gjorde om alla julkalendrar på vhs så att omslagen hade en gul ram (och kalendrarna på tre delar gjordes om till två) gjorde de inte om Jul i Kapernaum. Samma sak gällde när kalendrarna släpptes på dvd. På grund av detta är vhs-versionen av kalendern en relativ raritet."
Stämmer inte längre va?
http://www.discshop.se/shop/ds_produkt.php?lang=&id=57286&lang=se&subsite=movies&&ref=

message: Magister Munter, Bio Rio och fru Dito är inte med på DVD:n. Jag har för mig att jag nånstans har läst att de var med på VHS-versionen. Kan det stämma?
-Albin Olsson 3 december 2008 kl. 19.40 (CET)
thread_title:  Magister Munter är inte med på DVD:n 

message: Jag förstår inte riktigt vad ni menar med detta om VHS- och DVD-utgåvorna i kalendern. Är det så att det bara innehåller själva sagan om Kapernaum i DVD-utgåvan och att Magister Munter inte finns med där? Innehåller det båda dem i VHS-utgåvan?
thread_title:  Förstår man den sista rubriken i artikeln? 
Diskussion:Sousafon

message: Om man får veta att det inte är så vanligt att en ess-sousafon har fyra ventiler, vill man gärna få reda på hur många ventiler en ess-sousafon brukar ha (och de övriga storlekarna också för den delen). -Isthmus 18 juni 2007 kl. 22.09 (CEST)-
replies: text: Tja! Det vanligaste med brassinstrument överhuvudtaget är att de har 3 ventiler. En del instrument har 4 ventiler för att underlätta då man kan använda 4:e ventilen i stället för ventil 1+3 samt att man kan komma lägre ner i registret med ett 4-ventiligt instrument. Tubaist 19 juni 2007 kl. 01.58 (CEST)
replies: text: :Det finns i och för sig brassinstrument med fler än 4 ventiler men det är mycket ovanligt. Se t.ex. instrumenttillverkaren Courtois (sidan 6 i PDF-dokument) där det finns ett så kallat saxhorn med fem ventiler. Tubaist 19 juni 2007 kl. 02.14 (CEST)
replies: text: ::Min poäng var, att det i den föreliggande artikeltexten inte framgår för läsaren hur många ventiler en sousafon vanligen har och då inte har någon användning för uppgiften om de fyra ventilerna (om det inte är så att artikeln är skriven för spelare av belckblåsinstrument allena?). Nåväl, jag ska prova att på eget bevåg inlemma de av dig nu tacknämlöigt lämnade underrättelserna om sousafonens beskaffenhet i ventilhänseende, så får vi se om det duger.-Isthmus 19 juni 2007 kl. 12.50 (CEST)-
thread_title:  Ventiler
Diskussion:Krocket

message: Enligt bildlänken blir banans mått 35 × 28 meter (?), när man slår samman delmåtten, inte 33 × 26 som det står i texten. Emellertid är 33 meter ungefär 100 feet och 26 meter ungefär 85 feet, "jämna och trevliga" tal, som mänskligheten tycker om. Kan det ha blivit en sammanblandning av gammalt och nytt, då traditionella "Imperiemått" konverterats till det i Storbritannien nyinförda metersystemet?
Vidare: Vilka regler gäller om klotet hamnar utanför banan?
/ 82.182.149.179 18 juni 2007 kl. 22.36 (CEST)
Banans mått är i yards och är helt korrekta, d.v.s 35x28 yards. Konverteras detta till meter blir det 32x25,6 meter.
Fråga: Vilka regler gäller om klotet hamnar utanför banan?
Svar: Ett klot som hamnar utanför banan skall placeras på linjen på den punkt där den gick över linjen.
thread_title: Banans mått i engelsk krocket: sortförvandlingsfel?

message: Varifrån kommer meningen: "Experter håller vid slag klubban med bara en hand och står med rak rygg." Jag har då aldrig varken i Sverige eller utomlands sett något sådant i tävlingssammanhang, med ett undantag Jan-Åke Lundberg som i och för sig är en mycket bra spelare men knappast någon expert som står över andra.
thread_title: Klubbans fattning