Diskussion:Skåneland/Arkiv 1

message: Det som föreslås ovan förefaller vara ett mindre bra förlag. Den engelska artikeln innehåller visserligen mycket information. Men behövs det verkligen så mycket information? Det är bättre då att öka ut artiklarna om respektive landskap. Detta är närmast ett fackuttryck för historiker för att slippa den längre formen "de skånska landskapen"  eller att behöva nämna alla landskapen, när de talar om förhållanden under något århundrade före och efter övergången till Sverige. Det är dock inget namn som används av gemene man i det vardagliga talet. Utanför landskapet Skåne (om vilket det ju dessutom ibland används specifikt) är det om möjligt ännu mer ovanligt. Det enda "storregionala" namn i Sverige som används vardagligt är "Norrland". Många i den landsdelen blir dock förgrymmade över att "buntas ihop". Än mer är det så med detta namn. De flesta invånare i Kungsbacka eller Karlskrona känner nog inte ens till att de anses bo i denna "landsdel". Få säger sig semestra i Götaland eller Svealand och självklart än mindre i Skåneland (men dock faktiskt i Norrland).  Att det blivit så "stort" på engelska beror förmodligen på att "aktivister för begreppet" har lättare att arbeta där. Dessutom nyttjas engelskspråkiga artiklar som förlaga för andra, mindre språk, vilket ju är bra om man vill ge spridning åt en viss uppfattning. När det gäller svenska förhållande ska vi dock kanske inte gå över ån efter vatten. --Andhanq 9 februari 2008 kl. 00.12 (CET)
replies: text: 1) Behövs det verkligen så mycket information på Wikipedia? Ja, ett fritt informationsflöde lär vara en av grundprinciperna. "För mycket information" kan användas angående Kb storleken, men bör lämpligen inte dikteras på basis av en  enskild användares personliga åsikt om ämnets vikt.

text: 2) Det är ett fackuttryck och artikeln bör därför inte utökas. Wikipedia bör hålla sig till "gemene man" begrepp som används i det vanliga talet. Vad skulle den principen innebära för artiklar såsom frihetsgrad och facktermer såsom kvantmekanikens spinn och osäkerhetsrelation? Ska de främst behandla poetiska aspekter såsom katters spinnande och otro i parförhållanden? Mindre väl genomtänkt utspel.

text: 3) Det är bättre att utöka 4 enskilda landskapsartiklar med samma information om deras gemensamma historia än att utöka 1 samlingsartikel, eftersom folk i Kungsbacka och Karlskrona "kan bli förgrymmade" av att buntas ihop i en enhet de knappt ens vet existerade? Nej, 4 x info är oekonomiskt. Och om folk inte inte känner till sin kulturella regions historia, desto mer anledning att utöka en artikel om en historisk region. (PS. Staden Karlskrona fanns inte förrän 1680. Det är en svensk stad så till vida att den blev grundlagd och namngavs av den svenske kungen Karl XI, åtminstone i sin nuvarande utformning — till skillnad från de flesta andra, inklusive Kungsbacka, vilka grundlades långt innan svenskarna anlände.)

text: 4) Artikeln ska inte ökas ut för vi ska inte gå över ån efter vatten. Det spelar ingen roll var "vattnet" kommer ifrån, bara det hämtas. Det finns inte en enda källhänvisning i den svenska artikeln. Introduktionen bygger på en Wikipedia användares egna tolkningar av hur ordet kan användas och vad Linné menade. Det är rätt ynkligt jämfört med den engelska versionen, vilken huvudsakligen försetts med källor av en norrman och vilken nått "good article" standard. Då det gäller aktivism ska jag be att istället få hänvisa till slagorden nedan (åsikter såsom "stordansk chauvinism, storskånska anspråk", osv). Sådan aktivism och det motstånd som förts på svenska Wikipedia mot att överhuvudtaget nämna som ett definierande drag att området har en dansk historia, danska språkdrag, osv, har inte vunnit gehör bland en internationell publik utan ses snarare som försök att förfalska historien av nationalistiska skäl. KruseFredag 11 februari 2008 kl. 13.39 (CET)
replies: text: :Det är egentligen märkligt att denna utanför historikerkretsar föga brukade, men måhända praktiska, benämning kan uppväcka sådana känslostormar. Här förespråkas det mesta, t.o.m. total radering. Vid genomgång av artikelhistoriken märker vi att det ibland råder närmast redigeringskrig.  Samtidigt bedrivs det på andra håll på Internet kampanjer för att detta område ska bli någon slags specialregion. Tydligen är det dessa aspirationer som spiller över här. Men WP skall inte lägga sig i hur den regionala indelningen av vårt land eventuellt kan komma att se ut, utan bara beskriva verkligheten sådan den är. Men det som ledstjärna borde det vara lättare. Men tydligen skiljer sig även verklighetsuppfattningen åt bland våra skribenter. Att så är fallet beträffande inflammerade konflikthärdar som Kosovo (där artiklen omredigeras flera gånger om dagen) kan vara förståeligt. Men i det här fallet ger det ett närmast patetiskt intryck,  som minskar hela WP-projektets trovärdighet. --Korrkom 10 mars 2008 kl. 23.33 (CET)
replies: text: ::Artikeln har stabiliserats efter diverse användares insättande av källhänvisningar. Tillförlitliga källor och faktaredogörelser baserade på vad olika experter inom ett ämne har att säga är ett effektivt medel mot aktivism och känslosvall på Wikipedia — i ljuset av ordentliga källhänvisningar ter sig forna redigeringskrig alltid lika patetiska. Problemet kan nu istället vara impulsen att beskriva sin version av "verkligheten" (dvs impulsen att fylla artiklar med ""sådant som bara man själv är övertygad om", och "observationer som man själv har gjort") istället för att bidra mer konstruktivt genom att först läsa på och sedan beskriva vad experter i ett ämne har att säga. Om den impulsen inte tilläts frodas skulle mer än halva slaget mot redigeringskrigen på Wikipedia vara vunnet. Nu kan jag förstås inte se att det varit mycket till redigeringskrig inom det senaste halvåret i just denna artikeln, så påståendet att den skulle vara en Kosovolik konflikthärd kan verka aningen överdrivet. Men om så varit fallet på ett tidigt stadium så tror jag ändock inte att det finns mycket svängrum för sådana redigeringskrig längre, främst på grund av det faktum att SV WP börjat lägga mer och mer vikt på faktakoll. Detta har verkat som en välbehövlig kalldusch i största allmänhet på olika sorters aktivister. Radering av artiklar baserat på politiska eller ideologiska grunder har därför också blivit allt svårare att åstadkomma — sådan aktivism bör definitivt inte tillåtas påverka artikelutbudet på Wikipedia mer. KruseFredag 11 mars 2008 kl. 06.02 (CET)
----
Denna artikel må vara betingad av god vilja e.dyl., men den andas ändå genom sin rubrik stordansk chauvinism, och bör inte höra hemma i encyklopedi utanför Danmark.
Uppslagsordet finns inte i NE och bör raderas från svenska wikipedia.
Rudolf 1922 21 juli 2004 kl.11.58 (CEST)

text: Jag håller inte med. Skåneland är ändå ett vedertaget uttryck. E.G. 21 juli 2004 kl.12.01 (CEST)
replies: text: :Jag håller inte heller med, av samma anledning som E.G. Skåneland är ett vedertaget uttryck. Dessutom finns ordet i NE (Kopierat från ingressen: Skånelandskapen, de skånska landskapen, Skåneland, da. Skåneland(ene), samlingsbenämning på de från Danmark till Sverige 1658 avträdda landskapen Blekinge, Halland och Skåne, ibland även innefattande ön Bornholm) ;-) Väsk ✎ 21 juli 2004 kl.12.14 (CEST)

text: Begreppet finns i NE, i Svensk Uppslagsbok (från ca. 1950) och i Nordisk familjebok från början av 1900-talet. Historieprofessorerna Martin och Lauritz Weibull använde uttrycket flitigt. Jag har lagt till detta (och tagit bort lite om tveksamheter att begreppet verkligen används och använts)./Ntb 23 januari 2006 kl.21.13 (CET)
Terra Scaniæ betyder inte "Skåne land" men väl "Skånes land". "Scaniæ" är nämligen genitiv av Scania./80.217.109.21 24 juni 2005 kl.11.22 (CEST)
replies: text: : För den som är vidare intresserad, har vi jobbat oss fram , genom diskussioner och en del möda, till en expanderade version på engelska wikipedia.

text: : Vi framhäver där att "Skånelandskapen" är det mest korrekta namnet, vilket även är vad motsvarande sida på danska wikipedia anser. --Fred Chess 12 juli 2005 kl.21.46 (CEST)
Nu är nationalisterna igång här. Inte ens fakta är intressanta här: "Skåneland" finns inte i NE, påstås det, fast det bara är att kolla. Ge en källa till att historiker skulle föredra "Skånelandskapen". Har någon historiker fört en sådan diskussion? Jag har Sture Bolins akadademiska verk "Skånelands historia" i två band från 1930. Sten Skansjö jämställer beteckningarna i Skånes historia från 1997. Han skriver också (s 13): "Termen Skåneland lanserades på 1860-talet av Martin Weibull, lundahistoriker med släktursprung i Sönderjylland, som benämning på de östdanska område som under medeltiden bildades av dessa tre landskap jämte Bornholm. Det sammanföll i huvudsak med såväl Skånelagens jurisdiktionsområde som med Lunds stift (före 1645)." Det är därför jag personligen föredrar singularformen eftersom området var en politisk enhet under ett halvt årtusende eller så. Google ger 83000 träffar på "Skåneland" så det är inte vedertaget? "Ingen" använder det? Cmlewan 20 augusti 2006 kl. 14.10 (CEST)
Oavsett om "skåneland" andas "stordansk" chauvinism är det oåterkalleligt så att det finns en kulturell gränslinje, den s.k Tvååkersgränsen som löper genom Halland strax söder om Varberg vid Tvååker och som på ett signifikant sätt skiljer de norr därom liggande landområdena m.a.p byggnadsstril, språk och kultur i stort.
Benjon66 10 januari 2007 kl. 16.01 (CET)
thread_title: Mer information

message: Bornholm ingår även i Skåneland. Och existerar i högsta grad. Skåne är ju nu enat det är säker en tids fårga inan Blekinge och Halland vill in går i ett syd län Då vill dom väl kalla de Södra götalands län. Men varför de. Det skulle ju kunna heta just Skånelands län. 
replies: text: Irrelevant och felstavat.
thread_title:  Fel på kartan 

message: Jag har nu förtydligat de kontroverser som gäller kring namnet. Jag önskar att dessa får vara kvar innan någon kommer med helt revolutionerande information. /Grillo 16 januari 2006 kl.09.11 (CET)
thread_title:  Kontrovers 

message: En liten indikation på graden av "vedertagenhet" (kom inte på något bättre ord) kan man få om man söker på Gula sidorna på eniro.se.
Det finns 760 företag med "Skåne" i namnet och 129 med Skånes. Ytterligare 74 heter något med "Skånska".
Söker man däremot på "Skåneland/s" får man fem träffar. Av dessa är två inom den s k Skånelandsrörelsen. 
"Skåneländska" ger som väntat 0 träffar. --Andhanq 23 januari 2006 kl.20.27 (CET)
replies: text: Sen å andra sidan kan man göra samma experiment med andra vedertagna namn. Samma sökning med namnet Roden gav sex träffar som relaterar till just Roden. Vad jag vill få fram, är att just Gula Sidorna inte är det bästa sättet att validera huruvida ett namn är vedertaget eller inte. Om man nu måste söka på webben efter saker, prova Google eller något liknande.

text: Vad gäller namnet Skåneland användes det av Fredrik Lindström i Svenska dialektmysterier så sent som i vecka 4 2006. --Johan.holmberg@home.se 29 januari 2006 kl.23.38 (CET)
replies: text: : Sökning på Eniro ger en bättre bild av hur människor som bor och verkar i ett område använder ett geografiskt namn. Vi kan jämföra med Roslagen och Bergslagen. Dessa är också namn som inte är administrativa i egentlig mening Det finns inga län eller kommuner som heter så. Heller inga landskap. Men det finns 218 företag med Roslagen/s i namnet. Bergslagen/s används av 152 företag. Då ska vi betänka hur mycket färre människor som bor i dessa områden jämfört med Skåneland, med 5 träffar, varav två tillhör aktivister för begreppet. Jag vill påstå att utanför landskapet Skåne används namnet Skåneland extremt lite, i praktiken inte alls. Träffar på Google är ganska lätta att åstadkomma. Själv är jag ingen "kändis", men får ändå rätt många träffar, därför att jag deltagit i forumdiskussioner under eget namn. --Andhanq 30 januari 2006 kl.18.11 (CET)
replies: text: ::Sökning på Eniro är ganska värdelöst eftersom folks sätter namn på företag, organisationer etc efter en bild av hur saker och ting ska vara i offentligheten. Ungefär som ortnamn ropas ut på mälardalska på Öresundstågen, fast de som sitter i tågen - och inte alls otänkbart de som bestämde hur utropningarna skulle ske -  pratar skånska. Man har ne bild över hur man bör agera, hur saker och ting ska vara. Dessutom har vissa traktnamn stor attraktionskraft, som  t ex Roslagen. Det har inte Skåneland (bl a eftersom det misstänkliggörs av svenska politiskt korrekta nationalromantiker). Inte desto mindre finns ett stort medvetande om begreppets innehåll. Google ger dessutom 83000 träffar av _aktiv_ användning. Till slut tror jag inte att regionen "Skåneland" deltagit i några forumdiskussion på sistone. Cmlewan 20 augusti 2006 kl. 15.02 (CEST)
replies: text: :::Visst är det trevligt med dialektala utrop på tåg i olika delar av landet. På Pågatågen är det helt i sin ordning med skånska. Öresundstågen är mer av en internationell förbindelse och då är kanske "högdanska" respektive "högsvenska" ändå är bättre. En sak jag däremot tycker är bisarr är att i många filmer talar nästan alla "teatersvenska" även om händelserna utspelas i någon del av landet, där de flesta borde tala dialekt. Så är det ju med "Wallander"-filmerna. Jag tycker inte allt skall var likriktat "mälardalskt" överallt i Sverige. Nu hamnar vi kanske litet utanför ämnet, men när nu ändå tågutropen togs upp, så...--Andhanq 20 augusti 2006 kl. 16.14 (CEST)
replies: text: ::::För att återgå till ämnet. Utvikningen till stationsutrop etc (där vi nog är mer överens) var trevlig, men hör kanske hemma någon annan stans. Man skall nog vara rätt konspiratoriskt lagd för att tro att man väljer företagsnamn på det viset du beskrev ovan. I Skåne är man rätt lokalpatriotisk (inget fel i det) och väljer oftare namn där landskapsnamnet ingår än i vissa andra delar av landet. Nu är det ju också ett stort och tättbefolkat landskap, men jag tror nog att det även i förhållande till folkmängden är vanligare där än i till exempel Västmanland (där det är vanligt med namn som syftar på Bergslagen i stället). Däremot känns inte "Skåneland" som så naturligt. Många som använder det i sådana namn gör det dessutom som en synonym till "Skåne" och menar just det landskapet och ingenting mer. I norra Halland med sin närhet till Göteborg, skulle det kännas väldigt främmande med ett företagsnamn med "Skåneland". --Andhanq 21 augusti 2006 kl. 13.09 (CEST)
replies: text: :::::I Skåne är man rätt lokalpatriotisk i jämförelse med övriga delar av Sverige, men det vill inte säga särskilt mycket eftersom regionala identiteter allmänt är så svaga i Sverige jämfört med många andra europeiska länder. Så i det europeiska perpektivet är man försiktiga i Skåne skulle jag vilja säga. Man är högst medveten om Riksnormen med stort r i alla möjliga sammanhang. Det är sant att Skåneland ibland romantiskt används för Skåne (jag ser ca 5 av Googles 30 första träffar i den betydelsen), men det är ju redan med i artikeln. Jag la nu till något om att det framför allt är i poetiska sammanhang (typ: "Ja, nu seglar jag hem till de vackra Skånelanden igen.") som begreppet ibland uppfattas som synonymt med Skåne. Cmlewan 21 augusti 2006 kl. 20.50 (CEST)
replies: text: ::::::Jag tror det skulle vara rätt svårt att introducera en "modern" administrativ region med detta namn. Anledningen är helt enkelt ett namnet innehåller ett av landskapens namn. Det skulle nog i de andra landskapen många gånger uppfattas som att skåningarna vill "ta över" och skapa ett "Storskåne". Dessutom är norra Halland så knutet till Göteborg att det skulle kännas naturligare där att tillhöra den regionen. Moderna regioner skall ju fungera i nu och framöver. Den historiska bakgrunden är då en faktor att ta hänsyn till. Men den bör inte totalstyra gränsdragningarna. Men nu gäller artikeln en historisk region och det bör framgå. --Andhanq 22 augusti 2006 kl. 11.48 (CEST)
replies: text: :::::::Jag skulle gärna vilja ha den här lite bredare diskussionen om orsaker bakom tänk på olika sätt, men det här måste kanske, som du redan varit inne på, anses som fel forum. Jag tar det gärna i ett historieforum (säg tid och plats :-) ). Jag nöjer mig med att konstatera att vi är överens om din önskan i sista meningen ovan och det är uppfyllt av artikeltexten eftersom den just börjar med "Skåneland är benämning på en historisk region..." Cmlewan 22 augusti 2006 kl. 16.41 (CEST)
thread_title:  Hur vedertaget? 

message: I artikeln står följande:  
"Den svenska beteckningen "södra Götaland" för Skåneland ska enligt dessa vara ett resultat av försvenskningen av de nya provinserna under 1600-talet."
Detta är väl ändå rent trams. "Södra Götaland" är ingen beteckning för "Skåneland" utan används väl framför allt i sportsammanhang och möjligen i väderrapporter och omfattar då närmast Skåne, Blekinge och södra Småland. Någon administrativt fastställt definition finns inte. --Andhanq 29 januari 2006 kl.21.28 (CET)
replies: text: Håller med. Jag har tagit bort meningen. /Ntb 29 januari 2006 kl.22.12 (CET)
replies: text: :Jag vill ha dit meningen i någon form igen. Så här skriver NE: "Ehuru historiskt oegentligt, kom även Skåne, Halland, Blekinge och Bohuslän att räknas dit. [till Götaland]" Detta, om den historiska oegentligheten, är alltså en sak som NE tar upp men som av anti-regionalistiska skäl ska förträngas på Wikipedia? Cmlewan 20 augusti 2006 kl. 14.48 (CEST)
replies: text: ::Men ingen använder "södra Götaland" som en ersättning för "Skåneland" och framförallt inte av "anti-regionalistiska skäl". Det här börjar osa konspirationsteorier. Vi har i detta land sedan gammalt ett antal landsdelar. Sedan jag börjat läsa (och även medverka här) har jag fått lära mig att det utöver de vanliga Götaland, Svealand och Norrland även laboreras med andra. "Österland" var tydligen delar av Finland, medan andra delar av Finland hänfördes till Norrland och "Skåneland" vill några jämställa med en sådan landsdel. Sverige har dock haft sina nuvarande gränser i snart 200 år (Finland förlorades 1809) och sedan dess betyder Götaland, Svealand och Norrland just det vi alla är vana vid. Visst är det intressant att veta hur det var för länge sedan (då tydligen Värmland räknades till Götaland) men den verklighet vi lever i nu är dock viktigast. --Andhanq 20 augusti 2006 kl. 23.39 (CEST)
replies: text: :::Jag säger inte att "Södra Götaland" idag används av anti-regionalistiska skäl. Jag säger att det fåtal personer som idag till varje pris måste försvara beteckningen efter att de hört hur namnet kom till under försvenkningsprocesserna under 1600-talet (den "historiska oegentligheten") antagligen har en anti-regionalistisk agenda. 99 % använder det idag istället bara av slentrian. Skåneland är en alldeles utmärkt beteckning idag för södra Sveriges kustlandskap som har liknande klimat och vegetation (Skåneland är i stort sett lika med "Södra lövskogsområdet") och som har tusentals lämningar från en halvt årtusende gemensam historia (du hittar t ex korsvirkeshus i de tre landskapen, men inte i Småland). Det är också ett sammanhängande relativt befolkningstätt område i södra Sverige. De tre landskapen tillsammans i en ny svensk regionindelning är, av flera skäl, en av flera modeller som den statliga Ansvarskommittén offentligt diskuterar. Men huruvida det är en bra eller dålig beteckning ska givetvis inte debatteras för i denna Wikipedia-artikel. Den bara konstaterar vad ordet "Skåneland" - bra eller dåligt - syftar på. Ordet har lanserats (och återkommande relanserats under åtminstone 140 år), används av ett icke försumbart antal människor (som gett 83000 träffar), men har inte vunnit en större allmän aktiv spridning i  alla fall ännu. Artikeln beskriver precis det: "Försök att introducera det i mer vardagliga sammanhang har rönt föga framgång." Cmlewan 21 augusti 2006 kl. 21.28 (CEST)
replies: text: ::::Hej! Även om vi som diskuterar här inte är de som bestämmer landets framtida indelning på regional eller lokal nivå, så är det inte desto mindre intressant. På diskussionsidorna kan vi lufta våra åsikter, men i artiklarna bör vi inte ha någon särskild "agenda" utan försöka beskriva verkligheten som den är, och inte som vi skulle vilja att den vore. Det kan naturligtvis vara svårt. Brinner man för något kanske det, medvetet eller omedvetet slinker med. Jag har inget emot ökad regionalt självstyre. Men frågan är hur långt ett sådant kan gå. Vi vill ju samtidigt att förhållandena ska vara likartade över landet. I teves nyhetsprogram rapporteras ibland om att "det beror på var Du bor hurdan vård Du får". Sedan talar man om att i det eller det länet så är det så och så, medan det på annat håll är på ett annat sätt. Då uppfattas det alltid som orättvist att sådana skillnader finns. Men, flyttar man makt och inflytande från central till regional nivå torde dessa skillnader öka. Och då kan det bli protester och krav på utjämning. --Andhanq 21 augusti 2006 kl. 23.49 (CEST)
thread_title:  "Södra Götaland" - trams!

message: Här avbildas ett heraldiskt vapen. Detta lär vara registrerat i en "vapenrulla". Det låter väldigt flott. Men man frågar sig vem/vilka som låtit registrera det. Eftersom det skall vara ett territoriellt vapen bör det väl ligga någon form av myndighet bakom, som representerar territoriet i fråga. Att detta är helt privat och inofficiellt bör på något sätt framgå. Speciellt i utgåvor på andra språk kan det för icke "Sverigeboende" framstå som mer officellt än det i verkligheten är. --Andhanq 22 februari 2006 kl.23.15 (CET)
replies: text: Vem eller vilka har "registrerat" detta vapen (i en tidskrift utgiven av en privat stiftelse). Tills detta är utrett bör artikeln vara försedd med "Faktakoll"-symbol. Samma gäller det här med bokförbudet. Vissa upgifter vandrar runt på Internet, men går inte att hitta på andra ställen. --Andhanq 13 juli 2006 kl.14.43 (CEST)
Registreringen i Skandinavisk Vapenrulla gjordes 1992 av Stiftelsen Skånsk Framtid som också publicerat häftet Skånelands Flagga - Historia och Historier bakom den rödgula korsflaggan 1993.

text: Bra. Då vet vi det. Den infon kan infogas i texten. Denna organisation torde vara mycket liten (de flesta har aldrig hört talas om den) så nog kan det stå "privat initiativ". --Andhanq 20 augusti 2006 kl. 12.21 (CEST)
Stiftelsen Skånsk Framtid (SSF) är inte att betrakta som "privat initiativ". Den har existerat och varit aktiv sedan 1989, inte minst i internationella fora som Europarådet m.fl. SSF har publicerat böcker och andra skrifter under åren och även varit remissinstans i statliga utredningar om regionalt självstyre. Att "de flesta aldrig hört talas om den" beror inte på inaktivitet eller "litenhet" från SSF:s sida utan snarare på att skolorna, massmedia och akademia, av rädsla för verklega eller inbillade konsekvenser, ofta är självcensurerande när det gäller att behandla den skånska frågan, ett problem som Helsingborgsprästen David Assarsson upplevde redan på 1940-talet när hans skrev sin bok "Det skånska problemet". Att påstå att SSF inte finns för att ”ingen har hört talas om den” är strutsmentalitet – det man inte kan se, det finns alltså inte.
replies: text: :Nåväl. Innan "rörelsen" går igång på alla cylindrar: Det behöver inte ligga något i sig nedsättande i begreppet "privat initiativ". Varför är inte SSF ett "privat initiativ"? Ligger länsstyrelsen eller kommunerna bakom, kanske? Att organisationen har existerat sedan 1989 gör den inte mer offentligrättslig än fotbollsklubbar som existerat sedan 1800-talet.
replies: text: ::Kul att se nationalromantikerna igång "på alla cylindrar" i dessa frågor... Om vi nu ska snacka så.

text: :Nästan alla territoriella vapen i vårt land är skapade av och för ett landkskap, eller ett län, en kommun, en församling eller dylikt. Kommunala vapen kan registreras hos Patent- och Registreringsverket. Kyrkan har väl också något system för sådant. Nu är "Skåneland" inte på något sätt ett administrativt område som kan registrera ett vapen. "Privat" har inget med storleken att göra i detta sammanhang utan helt enkelt med att detta inte är ett administrativt begrepp. Förresten har inte våra tre landsdelar Götaland, Svealand och Norrland heller några vapen. Dessa områden är inte heler administrativa, men kanske ändå "officiella" på något sätt. WP skall inte vara en tummelplats för hobbyseparatister utan redovisa fakta. --Andhanq 20 augusti 2006 kl. 13.55 (CEST)
Tack för tipset med signeringen. Det var det första gången jag gjort i ett inlägg på denna sida. Med den ton som Andhanq använder blir det sannolikt också den sista.
Gha01 20 augusti 2006 kl. 14.41 (CEST)
replies: text: ::Jag tycker inte att jag använder någon särskild "ton". Om man redovisar ett heraldiskt vapen (vilket jag ofta gör i artiklar om kommuner) så skriver man ut en blasonering, man skriver litet om vapnets tillkomst, när det är antaget och sådana saker. Varför skulle det vara så farigt att göra det i detta fall? Vapnet finns uppenbarligen och någon måste ha skapat det och det har tagits upp i en publikation. Vad är det för "nationalromantiskt" i att rdeovia verkligheten som den är i stälet för som man tycker den borde vara? Tvärtom, tycker jag. Kul att det äntligen blev litet debatt i detta ämne. --Andhanq 20 augusti 2006 kl. 14.58 (CEST)
thread_title: Heraldiskt vapen

message: Artiklar i detta och närliggande ämnen verkar alltid att var huvudsakligen vara skrivna av anhängare av den s k "Skånelandsrörelsen". Ni vet: Svenska övergrepp (som jag inte förnekar förekom) utnytjas till max, medan motsvarande danska helt förbigås. Följande uppgift torde må väl av en källhänvisning: "ända till 1857 var danska böcker förbjudna i Skåneland"  Det känns väldigt sent. Områdena var väl vid den tiden sedan länge helt integrerade i det övriga Sverige. Att det fortfarande skulle funnits "särlagstiftning" som bara gällde denna del av landet förfaller märkligt. Fanns denna regel verkligen så sent? I så fall, var det en obsolet paragraf, som man bara glömt bort att slopa tidigare? Eller fanns det då några i hela landet gällande restriktioner mot utländsk litteratur, som då kan tolkas på detta sätt? Någon som kan kolla vidare i ämnet? --Andhanq 12 juli 2006 kl.12.02 (CEST)
replies: text: Jag har själv kollat lite vidare och det stora som hände i trakterna 1857 var att Öresundstullen avskaffades. Kan något samband finnas? --Andhanq 12 juli 2006 kl.12.20 (CEST)
På frågan om det historiska Skåneland var "vid den tiden sedan länge helt integrerade i det övriga Sverige" så undrar jag om du menar politiskt eller kulturellt? Politisk blev ex. Skåne integrerat redan i slutet av 1680-talet, men kulturellt dröjde det en bra bit in på 1900-talet, mycket tack vare den allmänna skolplikten - något som också Fredrik Lindström berörde i sitt språkprogram i våras. Men, faktum kvarstår - danska böcker fick inte importeras till Skåne förrän på 1850-talet - hur knasigt den än kan låta i dagens öron! I en arikel på Sydsvenskans kultursidor under 2005 så berördes också detta - en skribent tog upp fenomenet att läsa böcker på det danska språket som något lite "förbjudet" - attityden hänger alltså fortfarande med.

text: Jag har kämpat litet med att hitta info om detta med böckerna på internet. De enda ställen som anger detta  har precis samma formuleringar och kommer nog från denna artikel och samma upphovsman. Det finns andra sammanställningar om historiska händelser i området och det enda som anges om 1857 var att Öresundstullen upphävdes. Konventikelplakatet, som förbjöd religiösa sammankomster i hemmen försvann också omkring detta år. Kan det möjligen ha varit så att det skedde någon allmän liberaliserinng i samhället och att man rensade ut gammalt mög som det här bokförbudet? Många saker har ju varit förbjudna genom tiderna som för moderna människor verkar helt uppåt väggarna.Vore i alla fall kul att se det från en oberoende källa. På Internet kan ju en uppgift komma  i svang  och sedan rulla vidare och genom en "snöbollseffekt" bli en etablerad sanning. Men eftersom ett exakt årtal är angivet (1857) borde ju förutsättningar finnas att hitta uppgiften i ett arkiv. Till att börja med vore det lämpligt att den som skrev det här kunde tala om var han/hon fått uppgiften så kan man spåra vidare därifrån. --Andhanq 23 augusti 2006 kl. 11.14 (CEST)
Ja, jag tror du är inne på rätt spår. Det finns ju idag fortfarande gällande lagar i amerikanska delstater som kräver att en man går med röd flagga framför ett fordonet, om detta framförs av en kvinna. Importförbudet har jag själv läst i en pblikation av Johannes Christensen, som var väldigt aktiv som författare på 1970-talet. Han skriver "Der var forbud mod införelse af danske böger i Skåne helt op til 1856".

text: Tack för upplysningen. Det kanske kan ge något. --Andhanq 23 augusti 2006 kl. 12.01 (CEST)
replies: text: :Denne danske författare skrev detta i Vejle Amts Folkeblad år 1979. Det var bara denna enda mening som berörde ämnet. Någon mer källa bör finnas innan en sådan information betraktas som en vedertagen sanning. --Andhanq 26 augusti 2006 kl. 23.17 (CEST)
Angående det påstådda förbudet mot danska böcker tror jag att vi kan avsluta den diskussionen genom att närmare studera följande utdrag ur LIBRIS specialdatabas "svensk bibliografi 1700-1829". Ursäkta att det blir lite långt.
Erik Ström säljer sin boksamling med bla. danska böcker 1749.(http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2391789)
Tryckt förteckning över danska böcker som finns i Johan Christian Holmbergs boklåda i Stockholm år 1765 (Källa:  http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2394270
Densamme med detsamma år 1770 (http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2394271)
Konkurenten Askegren vill också kränga danska böcker året därpå ( http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2394215
Holmberg igen 1774. (http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2394152)
Danska böcker till salu i Uppsala 1776: ( http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2394351)
Kom och köp danskt i gamla stan 1778 (http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2395136)
Mer danska böcker 1781 ( http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2394374)
Auktion i Stockholm 1790 med gissa vad :-) ( http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2392554)
Köpt danskt i Kungliga Akademiska bokhandeln 1788 och 1794 ( http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2394210,  http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2394298)
Linköping 1799 ( http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2394188)
År 1804 gick det bra att även låna danska böcker I Sverige ( http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2393487)
MEN!! OBS: Tydligen har det i samband med Napoelonkrigen införts förbud mot danska böckers och tidningars spridande 1808. ( http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2427098)
Vilket dock inte hindrar att det två år senare går bra att låna danska böcker igen: ( http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2393492)
Jodå, det gick bra även 1829:  (http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2393725)
Köp eller låna danskt 1822 (http://websok.libris.kb.se/websearch/search?SEARCH_ONR=2393744)
En sökning i LIBRIS specialdatabas SOT (Svenska offentliga tryck t.om. 1833 ger 0 (noll) träffar på sökningen "danska böcker"

text: Nu vet i alla fall att danska böcker såldes här och var i landet. Om det skulle funnits något specifikt förbud i något eller några län borde det väl framgå på något sätt. Men var har då denne Johannes Christensen fått det ifrån? Säkert har han fått något om "bakfoten". Att det skulle vara ett medvetet påhitt från hans sida är mindre troligt. Men i vart fall är uppgiften om det påstådda "bokförbdet" så osäker att den inte bör spridas på dessa sidor förrän en klar och entydig källa kan anges. --Andhanq 1 oktober 2006 kl. 22.16 (CEST)
Det kan hypotetiskt sett röra sig om ett regionalt förbud, men något sådant står inte att finna i vare sig Schmedeman (1706), Stiernman (1747) förteckningar över svenska påbud vilka täcker perioden 1523-1747 (och som även innehåller regionala påbud) eller i det så kallade årstrycket. 
Intressant med "uppgiftsarkeologi" dock. Här är ytterligare två spår, observera utan några som helst källhänvisningar, trots Liljenbergs tvärsäkra påstående. Jag tror att frågan om Christensens inspirationskällor i allafall är lösta.
”All trafik mellan dessa båda länder var av svenska myndigheter inte bara strängt försvårad, men närapå förbjuden, då handel och samfärdsel var nedlagd, då t.o.m. införsel av danska böcker var förbjuden. Det barbariska förbudet emot all slags förbindelse mellan Skåne och Danmark infördes på 1680-talet.” (Ingemar Ingers, Limhamniana 1963 s. 65. Inga källhänvisningar)
”Ingen dansk litteratur fick användas eller ens införas. Det förbudet förblev i kraft till 1844 (Sic!)” (CG Liljenberg, Osby hembygdsförenings årsskrift 1963 s. 186 not 1. Ingen källa anges)
replies: text: :Intressant är det faktiskt. Om nu ett sådant förbud funits kan det ju haft handelspolitiska orsaker och innefattat även annat än tryckta skrifter. Tyvärr verkar det vara så att det finns skribenter som vill visa på allt upptänkligt "svenskt förtryck" långt fram i tiden och gärna plockar upp sådant här "gefundenes Freßen" och sprider det vidare utan att kolla. "Kontrollera inte en bra nyhet" är ju ett journalistuttryck som även andra använder. Framför allt våra kära "hobbyseparatister". --Andhanq 2 oktober 2006 kl. 11.01 (CEST)
thread_title: Bokförbudet, källa?

message: Det finns ingen anledning att lista detta som en myt. Jag känner inte till något om detta som en vanligt förekommande "myt" som måste vederläggas. Däremot känner jag till en historiker och författare, Jonny Ambrius, som sagt att det finns många myter kring symboler med tre föremål (går ofta tillbaka på den heliga treenigheten), med just att det tredje lejonet representerar Skåneland har ett rimligt historiskt värde (i brev 28 jan 1999). Jag vill stryka hela passagen om denna s k "myt". Cmlewan 20 augusti 2006 kl. 15.02 (CEST)
replies: text: Alla försök att "förklara" antalet element i ett gammalt heraldiskt vapen måste ses som myter. Det är nog så att t ex antalet tre väljs av estetiska skäl eller för att upplevs allmänt positivt. Det är samma sak med de tre kronorna i Sveriges vapen. I nyskapade vapen kan det däremot från börjas ges en viss betydelse. I vissa kommunvapen tillkomna efter kommunreformerna kan antalet i kommunen ingående äldre enheter symboliseras med samma antal kugghjul, nätmaskor eller något annat. Det var nog helt enkelt "snyggare" med tre lejon än med två eller fyra. Sedan kanske någon tilltalas av att kunna ge de en viss betydelse. --Andhanq 22 augusti 2006 kl. 11.55 (CEST)
thread_title: Myter

message: Den här versionen som kommit under dagen ser rätt bra ut. Jag har upptäckt några mindre fel som jag tänker rätta till, "Hildesten" hette Hildestrand t ex. --Andhanq 28 november 2006 kl. 23.34 (CET)
replies: text: Att ge sig i det här "ormboet" och försöka sanera lite trodde jag skulle straffa sig. Men hitintills har det gått bra. Ursäkta några fel. Sådana rättelser är bara bra. --Sobrius 6 december 2006 kl. 17.32 (CET)
replies: text: :Det är ju ganska uppenbart att det här mediet används i det "nationsbyggnadsprojekt" som verkar pågå. Även om de som jobbar i projektet är få så är de ganska envetna. De jobbar väl enligt pricipet "droppen urholkar stenen..." Internet är ju helt perfekt för detta. De behöver ha ögonen på sig.  
--Sobrius 12 december 2006 kl. 14.17 (CET)
replies: text: ::Jag tror för min del att det är ni som jobbar i ert lilla "nationella projekt" som behöver ha ögonen på er. Är ert svenska nationsbyggnadsprojekt inte färdigt ännu? ;-)  Sverigedemokrater och andra "Sverigevänner" är inte så många, men de syns mycket på Internet. Det märker jag. Nå, till saken. Skåneland hade tidigare administrativ status och har det inte idag. Därför kommer jag att lägga in "idag" igen i texten. Det finns heller ingen som helst anledning att stryka meningen "Namnet Skåneland utgår från det medeltida Terra Scaniæ, alltså "Landet Skåne"".  cmlewan 20 december 2006 kl. 21.58 (CET)
replies: text: :::Inte för att jag vill vara taskig och strö salt i såren så här inför julen, men det är väl just i Skåne som Sverigedemokraterna har sitt starkaste fäste. I regionfullmäktige är de fjärde största parti med fler väljare än etablerade riksdagspartier som centern, vänstern, kristdemokraterna och miljöpartiet. För att inte tala om kommunfullmäktige i Landskrona, tyvärr riksbekant just för detta.  Jag vill inte spekulera i orsaken till detta fenomen. Men man undrar vilka som syns mest på Internet i förhållande till sin storlek. Men hur är det med namnet Skåneland? Är det inte faktiskt en smidigare kortform för "de skånska landskapen", sedan i nästa steg avkortat till "Skånelandskapen". Danskarna använder väl också oftast en plural form, "Skånelandene". Det här verkar kunna bli en "evig diskussion". Men det måste väl finnas någon helt neutral person som forskat i detta utan att från början haft en uppfattning som han bara velat styrka. --Andhanq 21 december 2006 kl. 00.57 (CET)
replies: text: ::::Tack för ett balanserat inlägg Andhanq. På denna nivå kan vi föra en konstruktiv debatt för att få en bra artikel om uppslagsordet. Visst har Sverigedemokraterna sitt starkaste fäste i Skåne. Det gör mig ont. Deras uppfattningar motarbetar jag, så som jag antytt. Det har framförts många olika förklaringar till att de är starka här. Jag har min egen, men jag ska inte trötta er med den. Beträffande "Skåneland" skriver Sten Skansjö i den kanske mest välkända boken - och erkänt neutrala, på gränsen till tråkiga - om Skånes historia: "Termen Skåneland lanserades på 1860-talet av Martin Weibull, lundahistoriker med släktursprung i Sönderjylland, som benämning på det östdanska område som under medeltiden bildades av dessa tre landskap jämte Bornholm. Det sammanföll i huvudsak med såväl Skånelagens jurisdiktionsområde som med Lunds stift (före 1645). I medeltida kungliga brev kunde området benämnas terra Scaniae, dvs 'landet Skåne'" (Skånes historia, 1997, s 13). cmlewan 21 december 2006 kl. 11.35 (CET)
replies: text: :::::Jag har lagt in meningen "Namnet Skåneland utgår från det medeltida Terra Scaniæ, alltså "Landet Skåne"" igen eftersom jag nu, i stycket ovan, angett en källa för det. cmlewan 6 januari 2007 kl. 16.54 (CET)

text: ::::Jag har ganska stor kunskap om vissa begränsade uppslagsord, inklusive detta, och därför ägnar jag tid åt att få just dem faktamässigt korrekta och språkligt neutrala. Att det finns många intressanta okända fakta om Skånelands ganska fristående historia inom danska riket under i alla fall 800 år behöver inte alls ändra dagens situation eller dagens politik, om det är någon som är rädd för det! cmlewan 21 december 2006 kl. 11.35 (CET)
Hej,Cmlewan!
Undertecknad stödjer i stort din inställning i Skånelandsfrågan. Jag har också en egen fundering om varför främlingsfientliga och protektionistiska politiska partier har en sådan relativ framgång här, vilket jag naturligtvis också finner irriterande.
Jag skulle gärna vilja ta del av den demografiska skrift som benämns "Palm 2000".
Har du något tips om hur jag kan "komma över" den? 
Vänliga hälsningar Peter W 21 december 2006 kl. 21.46 (CET)

text: Hej Peter! Här är lite info från Lennart Andersson Palms bok Folkmängden i Sveriges socknar och kommuner 1571-1997 (2000): http://www.tacitus.nu/historisk-atlas/befolkning/lan.htm . Vill du ha hela finns den på en hel del bibliotek; nu har du kompletta uppgifter för att leta. cmlewan 6 januari 2007 kl. 16.51 (CET)

text: Jag har under helgbortovaron funderat på något annat ämne där jag skulle kunna gå in och försöka dämpa ner det hela lite. Det finns säkert, men detta är ändå ganska ovanligt. Det finns ett litet antal "aktiva" kanske mellan 100 och 1000 personer, som ser ett problem, som de flesta andra inte har en aaaning om att det överhuvud taget finns. Uttrycket "att göra en höna av en fjäder" passar för den här "rörelsen". De gör nästan en hel hönsgård av denna stackars fjäder. Samtidigt är det ännu färre som orkar ta en diskussion. De tycker inte att detta är något att "bry sig om" överhuvudtaget. Kanske är det rätt. Men samtidigt så innebär ju det att man lämnar fältet helt öppet för den märkliga beskriving av verkligheten som annars breder ut sig inom detta medium. Grejen är inte det som skrivs på svenska Wiki utan när det översätts och ger omvärlden ett intryck att södra Sverige är en konflikthärd och på väg att bli ett slags "Jugoslavien". Mina språkkunskaper är inte så där väldiga, men när jag söker på detta och angränsande uppslagsord på andra språk så jag mellan raderna ända förstå att likande verklighetsbeskrivning breder ut sig ganska oemotsagt även där. Att det fanns problem på 1600-talet och en bit in på 1700-talet behöver inte döljas och det har jag inte heller föreslagit. Den svenska punschpatriotismens excesser på slutet av 1800-talet behöver inte heller vara en ledstjärna. Men idag finns överhuvudtaget ingen skillnad i "svenskhet" mella dessa landskap och de övriga. --Sobrius 3 januari 2007 kl. 13.19 (CET)
replies: text: :Jag tycker kanske inte att korrekt historia om en hel region bara är en fjäder. Erövraren har skrivit historien här precis som överallt annars i världen. Men när det påpekas och någon med hjälp av vetenskapliga källor påpekar senare rön, kanske t o m i klump, så finns det alltid en grupp nationalkonservativa som ägnar mycket tid att försvara en gammal historiebeskrivning från en mer nationalistisk era. De är inte så många, men det finns alltid en liten kärna av "fosterländska vänner" som dyker upp både här och där. :-) cmlewan 6 januari 2007 kl. 16.51 (CET)
thread_title: Ny version

message: I de danska tåg som trafikerar landskapen Skåne, Halland och Blekinge finns en karta som dels visar det danska järnvägsnätet _och_ järnvägarna i just Skåne, Halland och Blekinge.  Dessa landskap har ävenså en avvikande  färg gentemot resten av Sverige som bara består av gråa fält.  Dessutom är de större stationerna utritade på kartan.  Såväl i Danmark som i Skånelandskapen.  Skåne, Halland och Blekinge.  
Denna kuriositet anser jag höra hemma i artikeln om Skånelandskapen eftersom denna karta på ett sätt markerar att man i Danmark ser dem som mer tillhörande den danska intressesfären än den svenska.
Benjon66 4 januari 2007 kl. 22.11 (CET)
replies: text: Kan inte se dessa kartor framför mig. Förhoppningsvis utvisar de helt enkelt bara det område som tågen i fråga trafikerar och inget annat. Skulle det vara som du säger är det dock anmärkningvärt. Tänk dig om tyska vagnar skulle köra i Polen med kartor där Schlesien eller Ostpreussen vore markerat i annan schattering än Polen i övrigt... --Andhanq 4 januari 2007 kl. 23.35 (CET)
replies: text: :Ja, de visar i vilket område som de trafikerar och det är i Danmark och i Skåneland.  Det senare syns tydligt på kartorna.  De enda helt svenska tågen som trafikerar Skånelandskapen är X2000 till Göteborg resp. Stockholm samt "Pågatågen".  Alla andra övriga tåg är regionaltåg av typen X31K (svensk littera), ET (dansk littera) vilka är hårt specificerade enligt dansk standard för att kunna passa in i det danska tåg- och platsbokningssystemet.  Mig veterligen så är de (tåg)vagnar som från Tyskland trafikerar Central- och östeuropa mestadels inte tyska vagnar. Skånelandskapen har endast i ca 300 år varit svenska och har alltid intagit en något avståndstagande särställning gentemot övriga Sverige med en stark provinsialism.
MvH  Benjon66 5 januari 2007 kl. 08.02 (CET)
thread_title:  Danska Tågkartor 

message: En länk till kartan i de danska tågen (inklusive öresundstågen):
http://www.dsb.dk/cs/Satellite?pagename=DSB/Page/Indholdsside_med_sidemenu_uden_introindhold&c=Page&cid=1003223421434&a=Artikel&aid=1101965688327
Det bör dock belysas att danska tåg trafikerar Skåne - DSB:s förbindelse mellan Sjælland och Bornholm sker logiskt nog med direkttåg via Köpenhamn-Ystad. Intressantare är dock rubriken "Tog i Danmark" på kartan som placerats i tåg och på stationer.
En annan intressant länk i detta sammanhang är krak.dk. (KRAK är Danmarks största och mest traditionsrika kartföretag)
 
http://www.krak.dk/Kort.aspx
Varför stårr det?: Ibland inkluderas också Bornholm och det används då om en "transnationell region". Skåneland är väl ändå främst ett historiskt begrepp då Skåneland inte existerar i egentlig mening. Bornholm var en del av Skåneland och borde väl därför också alltid räknas in.
The Shape
replies: text: I och med att Skåneland, som du mycket riktigt skriver, inte existerar i egentlig mening finns det ju ingen officiellt fastställd definition. Därmed är ju fältet öppet för olika sätt att beskriva verkligheten, alltefter skribentens egna åsikter och uppfattningar. Annat är det med kommuner och län. De har ju fastslagna gränser, som bara ändras efter formella beslut på hög nivå. Därmed finns det ju i sådana fall bara en avgränsning som är rätt, andra påståenden är felaktiga. Med en sådan här informell region är det annorlunda. En del bornholmare kanske väldigt gärna vill inkluderas i begreppet Skåneland, andra vill inte alls räknas dit. De flesta bryr sig förmodligen inte alls. Ingen myndighet eller politisk församling har bestämt något om det. Men det ger upphov till olika tolkningar. Det här har kanske inte med tågkartorna att göra, men frågan var skriven där, så då får svaret också hamna där. --Andhanq 14 april 2007 kl. 08.18 (CEST)
Jag förstår inte riktigt det resonemanget. Vi är båda överens om att Skåneland inte existerar längre. Uttrycket Skåneland är visserligen ett sent påfund men den historiska regionen har existerat och dit räknas Bornholm som på den tiden liksom Skåne, Blekinge och Halland ingick i det danska riket. Det ligger förstås en del i det om du syftar på nutida förhållanden då de två förstnämnda landskapen tillhör Sverige och Bornholm Danmark. Om sen en del Bornholmare inte vill inkluderas i begreppet spelar egentligen ingen roll då Bornholm ingick i den historiska region som vi numera kallar för Skåneland och det oavsett om de vill kännas vid det eller ej.
När det gäller uttrycket Skåneland används det som redan nämnts i artikeln som ett annat poetiskt ord för Skåne men det är väl egentligen inte så flitigt använt på det sättet. 
The Shape
replies: text: :Nu är det väl så att uttrycket inte är så "flitigt använt" över huvud taget. Historiker använder det (eller kanske vanligare "Skånelandskapen" för att betona att det är flera landskap som man då avser) speciellt om perioden när landskapen byter rikstillhörighet. Den lilla gruppen "regionalister" som vill särskilja detta 
område från det övriga Sverige använder det också i debatter och så. Men i "dagligt tal" används mycket lite. Och då avser de flesta nog ändå bara Skåne (poetiskt eller inte). Få personer i detta land skulle spontant placera Karlskrona, Kungsbacka eller för den delen Bornholm i "Skåneland". Snarare uppfattas det i de andra landskapet som ett utslag av några slag "storskånska" anspråk. Majoriteten har dessutom nog ingen uppfattning alls i frågan. Som någon sa ovan "bryr sig inte". --Andhanq 27 augusti 2007 kl. 12.56 (CEST)
thread_title:  Aktuella exempel på hur Skåne framställs på danska kartor. 

message: Det finns en princip på Wikipedia som kallas Wikipedia:Otillbörlig vikt. Det är kanske något som skulle kunna tillämpas på den här artikeln. Som några deltagande skribenter ovan försökt framhålla är Skåneland främst en fackterm inom historievetenskapen. Något mer vardagligt användande förkommer knappast. Denna sida har nu växt till över 15 000 bytes. På engelska, som någon framförde som en förebild, är storleken 49 772 (!). Om vi då jämför med landsdelarna Götaland, Svealand och Norrland som dock används på väderkartor  och i  några andra sådana sammanhang så landar de sidorna på mellan 2 500 och 6 000. Många svenska landskap, väl använda begrepp för de flesta, landar på 7-8 000; Skåne kommer upp till 10 019. Sidan om en självständig stat som Estland omfattar 14 801 bytes, alltså något mindre än Skåneland. Detta är inte rimligt. I de flesta uppslagsverk förklaras termen med en eller två meningar. De förefaller helt uppenbart ett den marginella  "Skånelandsrörelsen" har ett, i förhållande till sin storlek, oproportioneligt stort inflytande på Wikipedia.   --Korrkom 21 april 2008 kl. 13.20 (CEST)
replies: text: Istället för att se det som att det står för mycket i artikeln om Skåneland, skulle man kunna se det som att det står för lite i de andra artiklarna. :)

text: Skåneland används även ibland utanför historievetenskapen, t ex som nämnts i tv-seriesn Svenska dialektmysterier (i högsta grad riktad till en allmän publik) och av musikgruppen Svenska Akademien (i låten Snapphaneklanen). Dessutom över 100 000 träffar på svenska på Google. Så nog är det en använd term även utanför historievetenskapen. Att NE inte skriver lika mkt är inte heller ett bra argument. En av fördelarna med Wikipedia är att det får plats med mer information än i en pappersencyklopedi. Det finna många uppslagsord på Wikipedia som jag skulle gissa inte finns med i NE.

text: Detta är inledningen till Wikipedia:Vad Wikipedia inte är: "Först och främst bör poängteras vad Wikipedia är: Wikipedia är en digital encyklopedi som till skillnad från traditionella uppslagsverk av papper inte har ett begränsat utrymme. Ämnen som inte finns i en pappersencyklopedi, till exempel Sveriges motorvägar eller rollfigurer i Harry Potter, kan passa in här och beskrivas utförligt." /Jiiimbooh 13 juni 2008 kl. 01.06 (CEST)
replies: text: :Man kan naturligtvis leta upp "vardagliga" användningar av detta begrepp. Men det hindrar inte att det är orimligt att det det står så mycket mer om Skåneland än om Estland. En lösning är naturligtvis att skriva mer om andra uppslagsord. Men man kan då fråga sig om inte regeln om "Otillbörlig vikt" bör slopas. Det är tydligt fritt fram att skriva "hur mycket som helst" om "vad som helst" (utom då möjligen om sig själv).  Här utnyttjas detta uppenbarligen av dem som har som "agenda" att göra "Skåneland" till något mer än det är. Få andra bryr sig.  --Korrkom 13 juni 2008 kl. 22.57 (CEST)
replies: text: ::Det är kanske en tolkningsfråga, men regeln om otillbörlig vikt är nog inte tillämpbar i detta fallet. Som jag tolkar regeln så handlar den inte så mycket om en artikels längd i förhållande till andra artiklar, utan mer om att minoritetsåsikter inte ska få för stort utrymme i en artikel. T ex hade halva artikeln handlat om grupperingar som vill göra Skåneland självständigt hade läsaren lätt kunnat få uppfattningen om att det finns en bred majoritet i landskapen vilken vill bryta sig loss från Sverige. Då hade regeln om otillbörlig vikt kunnat tillämpas för att skära ner mängden text om dessa grupperingar. /Jiiimbooh 16 juni 2008 kl. 21.53 (CEST)
thread_title:  Otillbörlig vikt