Diskussion:Lysekils socken

message: Artikeln är skapad enligt mall utifrån andra kapellförsamlingar i Bohuslän. Av övriga köpingkommuner bildade 1862 var det ingen som omfattade hela modersocknen och där det då inte bildades någon landskommun. /Ascilto (diskussion) 23 juni 2016 kl. 17.58 (CEST)
replies: text: Om det var en kapellförsamling var det verkligen en socken? Maundwiki (diskussion) 26 juni 2016 kl. 22.53 (CEST)
replies: text: :I likhet med övriga kapellförsamlingar var det enligt Riksarkivet en socken.  /Ascilto (diskussion) 26 juni 2016 kl. 23.35 (CEST)
replies: text: ::Nej, vad jag kan se "Kyrksocken". Stämmer inte med Lysekils stad#Administrativ historik t. ex.  Maundwiki (diskussion) 6 juli 2016 kl. 01.00 (CEST)
replies: text: :::Alla Bohusläns kapellförsamlingar är enligt Riksarkivet kategoriserade som kyrksocknar och namngivna som socken på svwp, t.ex. Klädesholmens socken (det står inte kapellförsamling i artikeln, men det är ett förbiseende). Det är i de flesta fall  som skapat dessa artiklar. Jag vet inte varför denne hoppade över just Lysekil. Lysekils församling blev inte stadsförsamling förrän 1903 då Lysekil blev stad. /Ascilto (diskussion) 6 juli 2016 kl. 12.47 (CEST)
replies: text: ::::Klädesholmen etc är krångliga, men här uppfattar jag det som klarare. Lyse socken fanns som jordebokssocken och inom Lyse socken fanns två församlingar, och före 1903 när Lysekils stad bildades fanns det, vad jag kan förstå inga andra jordeboksenh~eter än Lyse. Så jag är ytterst tveksam till denna artikel. Pingar Yger (diskussion) 6 juli 2016 kl. 13.11 (CEST)
replies: text: :::::Jag har uppfattat det som att det är Riksarkivet som definierar vad som är en kyrksocken. Var kapellförsamlingen Klädesholmen en jordebokssocken? Eller den icke territoriella Nya Varvets socken i Gbg (då utanför)? Det förefaller osannolikt med en icke-territoriell jordebokssocken. Både Riksarkivet och Rosenberg kategoriserar även den icke territoriella Karl Johan i Gbg som kyrksocken (då utanför Gbg). /Ascilto (diskussion) 6 juli 2016 kl. 14.01 (CEST)
replies: text: ::::::Min syn är att för att kallas för socken måste det funnits en jordebokssocken, då fastigheter registreras i jordeboken. Församlingen har alls inte den digniteten, det är en löslig samling av individer. Nya varvet anser jag var en jordebokssocken, på 0,70 kvkm. Klädesholmen och de andra på den halvön har vållat mig stort huvudbry, men motstridiga uppgifter från källorna. det är möjligt jag har gjort fel där, liksom i Holmsunds socken. För holmsunds har jag skrivit ett lång inledning för att "ursäkta artikeln", då völdigt många källor uppger den som sockan.Yger (diskussion) 6 juli 2016 kl. 15.32 (CEST)
replies: text: :::::::Så för att platsa som sockenartikel bör den ha en sockenkode vilket Klädesholmens socken har. Om artikeln blir kvar som jag är mycket tveksam till en liknande inledning som Holmsunds socken. Jag kollade historiska kartor och den finns inte som ett sökbegrepp. Maundwiki (diskussion) 7 juli 2016 kl. 18.43 (CEST)
replies: text: ::::::::Nu är sockenkoden införd även i den här artikeln. Koderna för både Klädesholmen och Lysekil kommer från det här dokumentet från Riksantikvarieämbetet. Det rör sig alltså inte om några historiska koder. /Ascilto (diskussion) 7 juli 2016 kl. 19.15 (CEST)
replies: text: :::::::::Nja, det är samma kod som för staden. Ur samma dokument "Del av Lyse socken (Slätten m.m.) inkorporerad i Lysekils stad 1931". Jag tror fortfarande inte att detta har variet en jordebokssocken. Maundwiki (diskussion) 8 juli 2016 kl. 00.35 (CEST)
replies: text: ::::::::::Ata-koden, sockenkoden har jag någon gång ifrågasatt, men i grunden ändå förlitat mig att de satt rätt, den har sitt ursprung i Jord- och fastighetsregistren kring 1950-52, och det är en avgörande tung källa för att ange Klädesholmen som en socken. För Lysekil motsvara koden staden som då ju omfattade hela området.Yger (diskussion) 8 juli 2016 kl. 08.39 (CEST)
replies: text: :::::::::::Socknar som uppgått i städer, brukar ha koder som börjar på 3: "Vissa socknar har fått nummer i en serie som börjar med 3000. Den utmärker sådana socknar, där det finns en oregelbundenhet av något slag, t.ex. att socknen inte varit jordregistersocken." (Riksantikvarieämbetet) En lite underlig anmärkning då de flesta socknar som uppgått i städer, innan dess visst varit jordebokssocknar, t.ex. Örgryte socken. - Gällande min principiella hållning till kapellförsamlingar som socknar, se nedanstående tråd. / Ascilto (diskussion) 8 juli 2016 kl. 13.32 (CEST)
replies: text: ::::::::::::De som börjar med 3. är nödlösningar, dvs de var inte socknar/städer 1952 men hade varit något tidigare. De områdena brukar det inte vara bra luta sig mot.Yger (diskussion) 8 juli 2016 kl. 13.57 (CEST)

message: Detta var en konstig hybrid och fungerat lite olika över tiden och i olika landsändar. Den innebar att de som hörde till en kapellförsamling skulle bidra till kostnaden för kyrkan, men att de inte hade rätt till egen sockenstämma, vilket innebar att de också behövde bidra ekonomisk till Kyrkoherden i moderförsamlingen. Och en kapellförsamling utgjorde då i formell mening ingen kyrkosocken (ett begrepp som bara var relevant till cirka 1890). Konstiga exempel är Lingbo församling som i många tillfällen kallas socken, och de boende hade säkert själv inte koll på skillnaden då deras träff inom församlingen nog av dem själva likställdes med sockenstämman i Skog, som dessutom låg i annat landskap på långt avstånd. Konstigast är dock Nacka och Erstaviks kapellförsamlingar. Brännkyrka prästen och dess sockenstämma ville inte riktigt kännas vid de boende där, som också hade egna träffar. SCB kom också att redovisa befolkningen i Erstavik och Nacka från separat från Brännkyrka, lite emot vad som var brukligt. Men källorna är entydiga, Nacka och Erstavik var aldrig vare sig kyrk- eller jordebokssocknar och egen landskommun hade de inte heller (i 15 år var de enda område i Sverige som inte tillhörde någon landskommun. Lysekils församling var en kapellförsamling som tidigare inte angetts korrekt, men tillagt helt rätt av dig Ascilto, och kappellförsamling var det ännu 1883. Men egen köpingkommun utgjorde områdetra Lyse redan före 1903 då Lykelils stad bildades (och åtminstone då med ett separat fastighetsregister, men kanske redan köpingskommunen hade ett eget?).Yger (diskussion) 8 juli 2016 kl. 08.39 (CEST)
replies: text: här anges att 1883 enbart Lyse är en socken som inräknar Lysekil köping. Samtidigt står det att Lysekils köping utgör en egen kommun. Så Lysekils socken har aldrig funnits, men Lysekils köping och kapellförsamling hade ett stort fristående status.Yger (diskussion) 8 juli 2016 kl. 08.58 (CEST)
replies: text: :En skillnad mellan Klädesholmens och Lysekils kapellförsamlingar är att i Lysekils bildades vid kommunreformen 1862 en köpingskommun medan det i Klädesholmens fall dröjde till 1903 innan Klädesholmens landskommun bröts ur Stenkyrka landskommun. I det avseendet är Lysekils kapellförsamling mer sockenliknande än Klädesholmens. Rosenberg (som du refererar till ifråga om Lysekil) skriver om Klädesholmen: "utgör en kapellförsamling med 748 invånare och räknas till Stenkyrka sn" . Jag har tidigare uttryckt skepsis till att kapellförsamlingarna skall ha sockenartiklar (men jag hittar inte tråden). Jag skapade artikeln Lysekils socken för att Bohusläns kapellförsamlingar skulle behandlas konsekvent, och Lysekil var den enda som saknades. Artikeln är skapad enligt samma formatering som Klädesholmens socken, med samma källor och med samma resultat. Vi bör hitta konsekventa kriterier för vad som skall räknas som socken. En pålitlig förteckning över jordebokssocknar vore en lämplig källa att utgå från. Vi kan också utgå från var det bildades landskommuner 1862, eller, som du skriver, var det hölls sockenstämmor, om vi kan hitta en sådan förteckning. Det viktiga är att vi behandlar alla kapellförsamlingar konsekvent. En komplikation är att Riksarkivets NAD betecknar kapellförsamlingar som kyrksocknar och skall vi ifrågasätta Riksarkivet som källa är det en hel del som vi bör vara beredda att revidera. /Ascilto (diskussion) 8 juli 2016 kl. 13.07 (CEST)
replies: text: ::För parallell blir det i detta fall ~Lysekils Köping som motsvarar Klädesholmens socken. Kapellförsamling är inte en bra utgångspunkt, den är efter 1863 underordnad i betydelse för definitionen av socken av både jordeboken (jordregistret) och landskommunen.Yger (diskussion) 8 juli 2016 kl. 13.29 (CEST)
replies: text: :::Min inställning är som sagt att sockenartiklarna skall behandlas konsekvent enligt väl dokumenterade kriterier som kan tillämpas lika från fall till fall. /Ascilto (diskussion) 8 juli 2016 kl. 13.56 (CEST)
replies: text: ::::Vad som konstituerar an socken är väldefinierat. Och det baseras inte på något sätt på kapelleförsamlingar. En socken är dels en jordebokssockan, som handlar om separat fastighetergistrering. Dessutom återfinns sockenbegreppet för kyrkosocknar, som främst är relevant före 1863 och till del 1890. En kyrkosocken hade egen sockenstämma och en utbredning som nära nog sammanföll med jordebokssocknen. Kapelförsamlingar hade aldrig egen sockenstämma.Yger (diskussion) 8 juli 2016 kl. 14.03 (CEST)
replies: text: :::::Om det är vi helt överens. Tyvärr är varken Riksantikvarieämbetets ATA-förteckning eller Riksarkivets NAD till större hjälp. Frågan kvarstår hur vi skall hantera de sockenartiklar som bygger på kapellförsamlingar. /Ascilto (diskussion) 8 juli 2016 kl. 15.10 (CEST)
replies: text: ::::::Som sagt det finns inga socknar som bygger på kapellförsamlingar, det är defintionsmässigt omöjligt.Ata koden visar bara läget 1952, för hur det var tidigare behövs fler källor, där Uppslagverk och SCb listor från tiden har högst tillförlitlighet. Det går också luta sig mot kommunbildningarna, dock med viss försiktighet. Upslasgverk finns ju för  1883, 1906, 1918, 1933 etcYger (diskussion) 8 juli 2016 kl. 15.29 (CEST)
replies: text: :::::::Där det bildades en landskommun vid kommunreformen 1862 bör man kunna sluta sig till att det tidigare funnits en sockenstämma. För jordebokssocknar behöver vi en pålitligare förteckning än Riksantikvarieämbetets som ju som sagt utgår från förhållandena 1952. /Ascilto (diskussion) 8 juli 2016 kl. 16.10 (CEST)
replies: text: ::::::::Rätt och det har varit jobbigt. Jag har mycket lutat mig mot att och när landskommuner bildats (före 1915 var en sådan bildning alltid kopplad till skapandet av en socken, aldrig efter 1933) Sedan är det SCB och upplsagsböckerna jag använt som ytterligare stöd. Yger (diskussion) 8 juli 2016 kl. 17.11 (CEST)
replies: text: :::::::::Det här låter intressant. På vilka källor grundar sig årtalen 1915 och 1933? (Jag har på annan plats frågat efter exempel på socknar bildade efter 1862 - Diskussion:Nya Varvets socken). /Ascilto (diskussion) 8 juli 2016 kl. 17.30 (CEST)
replies: text: ::::::::::Det är bara från vad jag observerat. Årtalsmässigt ser det ut som det är kopplat till när jordeböckerna ersattes av Jordregister, vilket skedde socken för socken över lång tid. Yger (diskussion) 8 juli 2016 kl. 18.02 (CEST)
replies: text: :::::::::::Jag skall vid tillfälle kolla i Om kronans jordeböcker 1541-1936 av Gunnar Wirsell (1968) ifall det finns någon förteckning där. (Om du inte redan gjort det?) Kan det annars ha funnits uppgifter i gamla statskalendrar? Varifrån har du förresten fått uppgiften om Nya Varvets jordebokssocken på 0,70 km2? /Ascilto (diskussion) 8 juli 2016 kl. 18.57 (CEST)
replies: text: ::::::::::::Jag har också mejlat NAD om officiella förteckningar från före 1936/1908 - det skulle vara konstigt om sådana inte har funnits. /Ascilto (diskussion) 8 juli 2016 kl. 19.17 (CEST)
replies: text: :::::::::::::Jag har inga specialböcker utan bara olika sorters uppslagsböcker, främst Svensk uppslagsbok från 1954 och Sverige geografisk beskrivning från 1932, jag har också använt och har stor respekt för Rosenberg (1883). Nad har haft slarvbrister, och Nordisk familjebok tycker jag varit för knapp. Nya varvet kommer från Svensk uppslagsbok. Jag har av erfarenhet lärt mig den är den bästa att redovisa dessa saker korrekt. Statisk och hålla ordning på Sveriges olika områden hade sin höjdpunkt på 1930-1950-talet, och Svenska uppslagsbok bygger på detta bra material och deras redaktörer var också väl kunniga i detta. NE är i jämförelse helkass, och dess redaktörer har gjort många pinsamma missar runt socknar/församlingar.Yger (diskussion) 8 juli 2016 kl. 20.01 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::Ja det är synd att Svensk uppslagsbok togs bort från nätet. Sverige: geografisk beskrivning skall jag konsultera nästa gång jag är på KB (möjligen nästa vecka). Sveriges kommunindelning 1863–1993 och Sverige från A till Ö var tyvärr inte så detaljerade som jag hade önskat, det mesta av det jag letade efter hade utelämnats. Förhållandet mellan Karl Johans församling som var icke-territoriell enligt Ugglan och Karl Johans landskommun t.ex. Enligt Rosenberg var Karl Johan en socken i Sävedals härad, så det finns en del frågetecken. /Ascilto (diskussion) 8 juli 2016 kl. 20.25 (CEST)
replies: text: :::::::::::::::,  Jag håller på att gå igenom uppgifterna för samtliga kapellförsamlingar och församlingsutbrytningar i Bohuslän i Svensk uppslagsbok och Sverige - geografisk beskrivning. Jag behöver göra några kompletteringar, så jag återkommer med en fullständig redovisning i morgon eller under helgen. Källorna behandlar förhållandena 1933 respektive 1949-52 och redovisar ingen administrativ historik. Hursomhelst är uppgifterna motstridiga, vilket är intressant nog.

text: :::::::::::::::Jag har också mejlat NAD och frågat efter förteckningar över jordebokssocknar och fått svaret att de inte känner till några sådana. Mycket underligt då dessa måste ha legat till grund för att räkna ut taxeringsvärden. Men det står intressanta saker i artiklarna Gullholmens socken, Käringöns socken och Mollösunds socken. Från Gullholmens socken: "Församlingens status ändrades 1924 då den blev annexförsamling i Morlanda pastorat, och samma år blev den också en egen jordebokssocken." Uppgifterna är trovärdiga, men inte källbelagda. Om källan till dessa uppgifter kan identifieras, har vi gjort ett fall framåt när det gäller att identifiera förhållandena kring kapellförsamlingarna.

text: :::::::::::::::Det slog mig också att det är lätt att ta reda på om det förekommit en sockenstämma i en församling, eftersom NAD förstås förtecknar sockenstämmoprotokoll. Hittills har jag bara hunnit söka på Lysekil och i Lysekils kyrkoarkiv finns sockenstämmoprotokoll för åren 1725-1862 . För säkerhets skull har jag jämfört med Lyse kyrkoarkiv så att det inte skett någon sammanblandning, men arkivposterna skiljer sig åt . /Ascilto (diskussion) 14 juli 2016 kl. 12.52 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::::PS. Observera att förteckningen skiljer på sockenstämmoprotokoll och kyrkostämmoprotokoll. /Ascilto (diskussion) 14 juli 2016 kl. 15.54 (CEST)
replies: text: :::::::::::::::::Det du hittat är mycket anmärkningsvärt. Det är också mycket ovanligt att kyrkoherden finns i Bro inte Lyse, så frågan är till vaem kyrkopengarna från Lysekils församling går (den del de inte använder för egen kyrka och komminister) Lyse eller Bro. Samtidigt visar SCB listningen för 1880 enligt nedan att ytorna för köpingen och Lyse socken inte särredovisas, vilket ändå indikerar gemensam jordebokssocken. Yger (diskussion) 14 juli 2016 kl. 16.01 (CEST)
Det ser ut som 1924 kommer från ett inlägg av Gärdhammarn. Det var en ettrig användare med fokus på Västergötland. Han var bra på källor, men var helt låst när källorna motsade varandra eller på nyanser mellan just saker som församling, socken, jordebokssocken, landskommun. Jag har för mig han var expert på SCB som källa, tex denna SCB: Befolkningsstatistik 1880.Yger (diskussion) 14 juli 2016 kl. 13.02 (CEST)

text: Jag som hoppades på att det var du som skrivit in uppgifterna från början och kom ihåg källan. Det finns kanske en möjlighet att  eller  kan identifiera källorna till jordeboksuppgifterna, de är fenomenala på arkiv. /Ascilto (diskussion) 14 juli 2016 kl. 13.15 (CEST)
replies: text: :Finns det någon utanför wikipedia som håller på med detta som forskare? Jag tittade i historiska kartor men Lysekils socken finns inte som arkivindelning. 1795 låg Lysekil i Lyse socken  (läsaren behövs). Maundwiki (diskussion) 14 juli 2016 kl. 14.30 (CEST)
replies: text: ::Nu har jag inte lusläst trådarna. I SCB folkräkning 1890 står det:
replies: text: :::14) Enligt K. bref d. 18 maj 1888 är Lysekils köping i jordeboken utbruten från Lyse socken och såsom egen socken upptagen.

text: ::När det gäller jbsn är de LM:s register som finns i Historiska kartor -> Lantmäterimyndigheternas arkiv nog användbara som ersättning och fortsättning på jb om än med viss försiktighet. Kronologiskt register för Lyse sn. Kronologiskt register för Lysekils stad. Edaen (diskussion) 14 juli 2016 kl. 17.13 (CEST)
replies: text: :::Tack så mycket, frågan om jordebokssocknarna gällde också uppgifter i artiklarna Gullholmens socken, Käringöns socken och Mollösunds socken om att de blev egna jordebokssocknar 1924. Uppgifterna fördes in utan källa 2012 av en användare som inte längre är aktiv. Kanske står svaret även här att finna i SCB:s folkräkningar, isåfall kan jag söka vidare själv. /Ascilto (diskussion) 14 juli 2016 kl. 17.34 (CEST)
replies: text: ::::Gullholmen, Käringön och Mollösund kan ni läsa om här: . Dock så har SCB:s publikation överförts till en PDF-fil så ni hittar informationen på sidan 140 och 142 i pdf:en. På sida 140 finns hänvisning till not 12 och på sida 142 finns förklaringen till noterna. Det står i alla fall att de tre kapellförsamlingarna utbröts till egna annexförsamlingar och jordebokssocknar enligt kungligt beslut den 26 januari 1923. /Portunes (disk) 14 juli 2016 kl. 18.00 (CEST)
replies: text: ::::::WebCitelänken funkar inte för mig, jag får bara upp en tom sida. Har du möjlighet att länka direkt till pdf-en, så som jag gjort med statistiken för 1890 Bidrag till Sveriges officiella statistik 1890 ? (Det är ganska snårigt att hitta bland SCB:s statistik.) /Ascilto (diskussion) 14 juli 2016 kl. 18.57 (CEST)
replies: text: ::::::: /Portunes (disk) 14 juli 2016 kl. 20.06 (CEST)

text: :::::SCB:s folkräkning 1930:
replies: text: ::::::12) [...] – Gullholmen, Käringön och Mollösund, vilka i kyrkligt avseende tidigare voro kapellförsamlingar och i jordeboken upptogos under moderförsamlingen Morlanda, skola enligt k. beslut d. 26 jan. 1923 utgöra annexförsamlingar till Morlanda och i jordeboken redovisas som särskilda socknar.

text: :::::Edaen (diskussion) 14 juli 2016 kl. 18.03 (CEST)
===Försök till summering===
Området var under 1500-talet och till 1658 ett dedikerat område (en lägenhet under Lyse gård) för fiskare och handelsmän med egen kyrka och präst. 1685 blev det ett kronofiskeläge då alltså lägenheten fick någon form av egen administrativ status. 1700 blev man en självständig kapellförsamling. Det är möjligt (troligt) man betalade präst och kyrka fristående från pastoratet. Från 1726 finns sockenprotokoll som förstärker intrycket man skötte sina kommunala och församlingsaffärer fristående från Lyse socken. 1836 bildade områden en friköping med egen municipalstyrelse som alltså än mer visade självständighet mot Lyse sockenstämma. Ett municipalsamhälle hade ofta (alltid) egen fastighetsregistrering och denna utbröts definitivt från Lyse jordebokssocken 1888. Jag tycker med de uppgiften det är rimligt det finns en artikel Lysekils socken. Jag tycker den kan sägas funnits funktionellt från tidigt 1700-tal, senast 1726, 1903 hade den i alla delar uppgått i Lysekils stad, något oklart hur man bör beskriva status 1838-1862, 1862-1888 och 1888-1902.Yger (diskussion) 14 juli 2016 kl. 18.08 (CEST)

text: Jag tackar Yger, Edaen och Portunes för era bidrag till att bringa klarhet i ämnet. Jag återkommer som sagt senast under helgen med vad jag hittat beträffande samtliga kapellförsamlingar i Bohuslän. /Ascilto (diskussion) 14 juli 2016 kl. 18.21 (CEST)
thread_title: Kapellförsamling

message: Området var under 1500-talet och till 1658 ett dedikerat område (en lägenhet under Lyse gård) för fiskare och handelsmän med egen kyrka och präst. 1685 blev det ett kronofiskeläge då alltså lägenheten fick någon form av egen administrativ status. 1700 blev man en självständig kapellförsamling. Det är möjligt (troligt) man betalade präst och kyrka fristående från pastoratet. Från 1726 finns sockenprotokoll som förstärker intrycket man skötte sina kommunala och församlingsaffärer fristående från Lyse socken. 1836 bildade områden en friköping med egen municipalstyrelse som alltså än mer visade självständighet mot Lyse sockenstämma. Ett municipalsamhälle hade ofta (alltid) egen fastighetsregistrering och denna utbröts definitivt från Lyse jordebokssocken 1888. Jag tycker med de uppgiften det är rimligt det finns en artikel Lysekils socken. Jag tycker den kan sägas funnits funktionellt från tidigt 1700-tal, senast 1726, 1903 hade den i alla delar uppgått i Lysekils stad, något oklart hur man bör beskriva status 1838-1862, 1862-1888 och 1888-1902.Yger (diskussion) 14 juli 2016 kl. 18.08 (CEST)
replies: text: Jag tackar Yger, Edaen och Portunes för era bidrag till att bringa klarhet i ämnet. Jag återkommer som sagt senast under helgen med vad jag hittat beträffande samtliga kapellförsamlingar i Bohuslän. /Ascilto (diskussion) 14 juli 2016 kl. 18.21 (CEST)
thread_title: Försök till summering

message: Nu har jag granskat samtliga kapellförsamlingar i Bohuslän, de flesta har sockenartiklar men inte alla. De granskade är Fiskebäckskil (1600-talet - 1888), Grundsund (1798 - 1888), Gullholmen (bildad 1798), Käringön (1795), Mollösund (1587), Skaftö (1888), Hunnebostrand (1909), Kungshamn (1772), Malmön (1909), Smögen (1924), Lysekil (ca 1700), Klädesholmen (1794) och Rönnäng (1794). Beträffande Gullholmen, Käringön, Mollösund och Lysekil är allt utklarat ovan, så dem tar jag upp bara i förbigående, som jämförelse.
Kungshamn, Malmön och Rönnäng betecknas som socknar av både Sverige - Geografisk beskrivning (SGB, 1932) och Svensk uppslagsbok (SU, 1948-52). Klädesholmen betecknas av SGB som kommun, men som socken av SU, detsamma gäller  Gullholmen, Käringön och Mollösund. Smögen betecknas som socken av SGB, men som kommun och församling av SU. Skaftö betecknas som kommun av SGB och kommun och församling av SU. Hunnebostrand tas inte upp av SGB men betecknas som församling av SU. Fiskebäckskil och Grundsund är specialfall eftersom de upphörde som församlingar 1888 men bildat landskommuner 1862.
Det här var ju ett motstridigt resultat, då gav det mer att söka i arkiven.
Sockenstämmoprotokoll finns i respektive kyrkoarkiv som hittas via Riksarkivets Nationell Arkivdatabas (NAD). Alla sockenstämmoprotokoll upphörde i samband med kommunreformen 1862; för de församlingar som bildats efter detta år finns således inga sockenstämmoprotokoll. Sockenstämmoprotokoll finns för Fiskebäckskil från 1733, Grundsund 1762, Kungshamn 1793, Klädesholmen 1794 och Rönnäng 1794.
Jag har gått igenom SCB:s folkräkningar 1870-1940 för att hitta uppgifter om jordebokssocknar. Hos Carl Martin Rosenbergs sockenartiklar finns som regel uppgifter om fastighetsvärde, men sådana uppgifter saknas i alla artiklar om kapellförsamlingar. Därav kan man dra slutsatsen att ingen kapellförsamling var jordebokssocken före 1883.
Skaftö blev jordebokssocken 1892 (SCB:s folkräkning 1900, sid 40: "Skaftö kyrkoförsamling, i jordeboken utbrytas från Morlanda och upptagas under Skaftö socken"). Malmön blev jordebokssocken 1909 (SCB:s folkräkning 1910, sid 72: "...med 1909 års ingång Malmön i kommunalt och ecklesiastiskt hänseende samt i jordeboken utbruten ur Askums socken och bildar egen kommun och församling, Malmön.") men infogades i Askums jordebokssocken senast 1940 (SCB:s folkräkning 1940, sid 58: "Askums, Malmöns, Kungshamns och Smögens kommuner, av vilka var och en omfattar en liknämnd församling, sammanföras i avseende på fastighetsredovisningen under benämningen Askums socken.") Fiskebäckskils och Grundsunds landskommuner ingick i Skaftö jordebokssocken. Kungshamn och Smögen hörde alltså till Askums jordebokssocken. Klädesholmen och Rönnäng hörde till Stenkyrka jordebokssocken.
Slutsats. Om vi kan vara överens om att sockenstämma är ett tillräckligt kriterium för att konstituera en socken, så är samtliga befintliga sockenartiklar berättigade och korrekta. Enligt samma kriterium saknas isåfall artiklar om Fiskebäckskils och Grundsunds socknar. Hursomhelst har vi en del källbelagda uppgifter att komplettera de befintliga sockenartiklarna med. En annan slutsats är att Riksantikvarieämbetets ATA-lista inte går att anlita om man vill ta reda på vilka socknar som varit jordebokssocknar. Vissa socknar med sockennummer var aldrig jordebokssocknar, närmare bestämt Klädesholmen och Rönnäng, medan Malmön som varit jordebokssocken saknar sockennummer. Det betyder att artikeln Lista över jordebokssocknar och stadsregisterområden i Västergötland som bygger på ATA-listan är problematisk. /Ascilto (diskussion) 15 juli 2016 kl. 23.14 (CEST)
replies: text: Imponerande och mycket intressant. Atalistan har jag aldrig litat till 100% på och SGB har jag funnit ibland har haft lite svårt med timingen. Mycket bra om du kan komplettera aktuella sockenartiklar. En sockenstämma bör enligt definitionen hantera inte bara kyrkliga frågor, som präst, kyrkogård och kyrka utan även saker som fattigvård och skola. Så om detta gällde i praktiken var motsvarande "område" en självständig administrativ enhet för både borgerliga och kyrkliga frågor. Vi vet ju dock inte säkert de behandlade alla dessa frågor men när det bildades kommuner i området 1863, är det i stort sett bekräftande att sockenstämman behandlade borgerliga frågor. Så enligt det resonemanget så kunde både Fiskebäckskil och Grundsund motivera egna sockenartiklar, även utan jordebok (frågan är dock om det är "lönt"). För Smögen som bildades 1924 tycker jag det ser ut som området redan då övergått till jordregister och att det därför inte blev en socken (jordebok).Yger (diskussion) 16 juli 2016 kl. 08.21 (CEST)
replies: text: :Beträffande Hunnebostrand står det hos SCB 1910 angivet att skolväsendet skall vara gemensamt med Tossene församling. Eftersom det inte finns sådana noteringar om de andra kapellförsamlingarna kan man anta att de hade självständigt skolväsende. Jag gjorde ett stickprov på Kungshamn och måste rätta mig själv på en punkt. Rosenberg anger fastighetsvärde för Kungshamn och skriver också att där finns två skolhus. Uppgifter om skolhus finns normalt i sockenartiklarna. Jag dubbelkollar vad Rosenberg skriver angående skolfrågor om övriga kapellförsamlingar. Det äldre Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige skriver oftast utförligare om skolan - antalet gossar och flickor samt antalet behöriga lärare. /Ascilto (diskussion) 16 juli 2016 kl. 13.24 (CEST)
replies: text: ::Nu har jag dubbelkollat, och måste rätta mig igen beträffande fastighetsvärdet. Rosenberg anger det även för Fiskebäckskil, Grundsund, Klädesholmen och Rönnäng (gemensamt för dessa två), jag måste ha läst väldigt slarvigt och bara sett det jag förväntade mig. Men för perioden 1880-1900 anger SCB ingen egen areal för kapellförsamlingarna, utom Skaftö som var jordebokssocken (1870 behandlades inte areal alls). Rosenbergs skriver inget om skolväsendet i fler kapellförsamlingar än Kungshamn. Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige skriver däremot om skolväsendet i alla då befintliga kapellförsamlingar utom Mollösund: "1 examinerad lärare vid sin skola, som år 1845 var, utom skolan i Säfve på Hisingen, den enda skolan i Bohuslän. /---/ År 1856 undervisades i denna skola 51 gossar och 32 flickor." (Fiskebäckskil); "Kapellpredikanten åligger det att ombesörja barnundervisningen i församlingens fasta skola, som 1859 besöktes af 24 gossar och 21 flickor." (Gullholmen) osv. /Ascilto (diskussion) 16 juli 2016 kl. 14.14 (CEST)
replies: text: :::Skolan hade en extra stor koppling till den kyrkverksamheten, så det går kanske inte dra för många slutsatser runt den.Yger (diskussion) 16 juli 2016 kl. 14.39 (CEST)
thread_title:  Bohusläns alla kapellförsamlingar