Diskussion:Frakturstil

message: Har återställt den ursprungliga versionen av den här artikeln. Har varken tid eller intellektuell förmåga att kunna lära mig skillnaden mellan "journalistbabbel" och den högre stilistik, för vilken användare Wasell anser sig själv som företrädare. Bättre då, att någon annan får försöka, som vet anpassa diskursens nivå till dennes smak!  8 augusti 2007 kl. 18.00. 
När jag studerade historiken för denna sida upptäckte jag att där fanns en längre version som visserligen behöver översyn men likväl är värd att ta vara på! Just nu är jag inte beredd att åta mig detta, men kanske inom en snar framtid! Fernbom2 8 december 2009 kl. 08.59 (CET)
replies: text: Jag tittade som hastigast igenom den långa versionen. Den verkade på det hela taget inte alls dum. Den tillfogades dock först av en oinloggad användare, innan den bearbetades av bland annat ; den bearbetade långa versionen togs sedan bort av ett annat oinloggat IP-nummer. Det skulle ha varit trevligt med litet källor till den första långa versionen. (Där talas i och för sig om "brutla stilar", vilket skulle kunna tyda på en översättning från tyskan.)

text: Vi har nu förutom denna artikel också en artikel Munkskrift, som står som iw-syster till :en:Blackletter. Det känns mycket avigt. Den tryckta samling snirkliga typsnitt och den samling skrivstilsarter som användes in på 1900-talet kallades såvitt jag vet ofta "fraktur" (i motsats mot "antikva"); det är tänkbart att "gotisk stil" förekom, även om jag aldrig hört det förrän sent (och misstänker att det i mycket är ett översättningslån från engelskans "Gothic"); men det är EMRÅ uteslutet att man skulle ha kallat stilen som man lärde ut i början av 1800-talet i svenska skolor för "munkskrift".

text: Någon variant av den långa versionen borde återställas, och göras till iw-syster till Blackletter. Vi bör kanske vara litet försiktiga med beteckningen "typsnitt"; det fanns flera frakturtypsnitt, liksom det ju i dag finns mycket stora mängder av antikvatypsnitt. (I den meningen man använde för de två stilarterna är ju alla de allmänna upprättstående "moderna" västerländska "isolatin"-typsnitten varianter av antikva.) Jörgen B 4 april 2010 kl. 20.07 (CEST)
replies: text: : Jag har påträffat äldre omnämnande av gotisk stil, men då syftar det på den äldre medeltida skrift som har sitt urspung i de karolingiska kungarnas hov, och som på 1500-talet ersätts av frakturstilen. Har inte exakt koll på när man börjar tala om fraktur, tror att redan gutenbergs typer är övergångsformer. Annars håller jag ju med om att sidorna, framför allt den om munkstil behöver skrivas om. Jag måste dock se hur mycket litteratur i ämnet jag kan leta fram. --FBQ 27 april 2010 kl. 17.15 (CEST)

message: Fraktur användes både i tryck och handskrifter. Handstilen hade särskilda regler, bland annat var den ofta målad istället för dragen. Edaen 23 juni 2011 kl. 17.20 (CEST)
thread_title: Tryck / handskrift

message: Hela stilsystemet för handskrift kallades, tror jag, nygotisk stil, med fraktur som den högsta nivån, kanslistilen för rubriker och nygotisk kursiv, eller tysk skrivstil eller svensk skrivstil, för brödtexten eller vardagligare texter. Någon som kan bekräfta att alla tre ingår i ett system med det namnet?
Vet man när termen nygotisk stil skapades? En källa till indelningenEdaen 23 juni 2011 kl. 17.20 (CEST)
replies: text: Jag tror jag mött benämningen någon gång i modern tid, men har gissat att det är en sentida benämning, och inte särskilt vanligt, men har faktiskt ingen aning. Med tanke på att hänvisningen här går till en tysk sida ganske den här vanligare i Tyskland. NE använder just fraktur som benämning på hela stilsystemet.--FBQ (disk) 7 maj 2012 kl. 00.05 (CEST)
replies: text: :Termen verkar komma från Tysklands östra grannländer, men tycks numera vara ganska accepterad även i Sverige. Även Lars Svensson använder termen.

text: :Från ovannämnda tyska bok: " Die vorliegende Publikation bevorzugt im Hinblick auf die Verwendung der sogenannten deutschen Schrift auch ausserhalb des deutschen Sprachgebietes – nicht zuletzt in den östlichen Nachbarländern Deutschlands, in denen die wissenschaftliche Literatur Termini wie "Neografia gotycka" beziehungsweise "Neogotycka" verwendet – die Bezeichnung "Neugotisch-deutsche Schrift"."

text: :Edaen (disk) 15 juli 2012 kl. 12.21 (CEST)
thread_title: Nygotisk stil

message: I årgång IV, 1917, av Nordisk tidsrkift för bok- och biblioteksväsen skriver E. W. Dahlgren om antikvastilens införande i svenskt boktryck]. Edaen (disk) 15 juli 2012 kl. 12.01 (CEST)
thread_title:  Källor som kan användas för att fördjupa artikeln 

message: A
I det nygotiska systemet, för handskrifter, finns tre stilnivåer: fraktur, kanslistil och kursiv. Kanslistilen är styvmoderligt behandlad i den svenska paleografiska litteraturen, men förekommer allmänt i handskrifterna enligt dåtida regler. Edaen (disk) 15 juli 2012 kl. 14.21 (CEST)
thread_title:  Kanslistil 

message: Det skulle vara intressant om någon kunde förklara varför det tydligen finns två olika tecken för bokstaven "s". Se tex devisen över Vasaloppsmålet i Mora, "I fäders spår för framtids segrar". De "s" som står i början av "spår" och "segrar" ser nästan ut som bokstaven "f" medan de som står i slutet av "fäders" och "framtids" mer liknar ett "vanligt" "s".
replies: text: Det beror på att frakturstilen baserar sig på den tyska skrivstilen där flera bokstäver, däribland s skrivs olika beroende på om de skall bindas ihop bakåt eller framåt.FBQ (diskussion) 28 februari 2015 kl. 11.47 (CET)
replies: text: :Osäker på om det finns något samband, men man kan jämföra med det grekiska alfabetet där det finns två sigma-former som fungerar på liknande sätt. Edaen (diskussion) 28 februari 2015 kl. 12.01 (CET)
replies: text: :: Det används ibland till och med tre olika små s i frakturstil, ett i början ett i mitten och ett i slutet på ord, det sista även som andra s vid dubbel-s. Se dessutom dubbel-s som ibland använts även i svensk frakturstil.FBQ (diskussion) 28 februari 2015 kl. 12.33 (CET)
thread_title: S