Diskussion:Storhög

message: Det står på sidan att de flesta högarna är från "folkvandringstid". Det är en slags standarddatering man använde sig av på 1800 talet och den första delen av 1900 talet när man inte hade något bättre att komma med. Jag uppskattar att ca 50% av dom större fasta fornlämningarna (Högar, fornborgar o dylikt) i södra delarna av Uppland är daterade till folkvandringstid, en period på ca 100 år. Resten skulle vara från dom övriga ca 5000 åren som trakten varit bebodd under forntiden. Hur troligt är det på en skala? Fornborgarna har numera börjat förvandlas till vallanläggningar från sen stenålder-slutet av bronsåldern och har alltså tidigare varit feldaterade med några tusen år! (exempel här, (tidigare daterad till folkvandringstid.)) Likadant är det med storhögarna. Uppsala högar har numera daterats till sen bronsålder (jag tror det är sen stenålder-tidig bronsålder på dom av olika anledningar, men det är min datering det =). Vad jag vill försöka säga är att det finns väldigt dåliga belägg för dateringarna och att dom i dom allra flesta fall går att diskutera. Det borde framgå på sidan. // Solkoll 30 augusti 2004 kl.10.07 (CEST)
replies: text: Satt just och tänkte på att bronsåldershögar knappt finns med i artikeln - fast vad du grundar kvoterna ovan på vet jag inte, vare sig uppskattnigen eller att det skulle vara omöjligt att en kort period lämnar mer spår efter sig än andra.

text: Jag undrar fortfarande varifrån bronsåldersdateringen för Gamla Uppsala kommer ifrån, jag är väldigt intresserad. // OlofE 30 augusti 2004 kl.10.11 (CEST)

text: Kan f.ö. nämna att kungshög också finns - själv är jag inte alls förtjust i den artikeln. // OlofE 30 augusti 2004 kl.10.14 (CEST)
replies: text: :Var jag läste att Uppsala högar är fån bronsåldern minns jag faktiskt inte men det var ganska nyligen, kan leta lite och se om jag hittar det. Kvoterna är från mina besök på fornminnesregistret, där anges i princip alla fornborgar som tillhörande folkvandringstid. Det för att man undersökte Runsa fornborg år 1902 och antog då att den var från perioden. Alla andra borgar har daterats utifrån den undersökningen! Även utgrävningarna av båtgravarna i Vendel har satt stora spår i förmodade dateringar av, icke undersökta, liknande högar. Det är väldigt ovetenskapliga metoder som ligger bakom dateringarna. Som tur är så håller det snabbt på att ändras. // Solkoll 30 augusti 2004 kl.10.23 (CEST)
replies: text: ::Jag är också undrande över denna omdatering av Uppsalahögarna. Riksantikvarieämbetet anser i varje fall på sin webbsida fortfarande att de är omkring 1500 år gamla. Olika typer av högar och vallar har säkert anlagts kontinuerligt under loppet av tusentals år, men det går ju inte att generalisera utifrån en enda utgrävning av en viss fornborg. Fråga Vigleif vad han känner till om saken och vilken litteratur som finns. //Tupsharru 30 augusti 2004 kl.10.33 (CEST)
replies: text: :::Jag mailar "Poff" på Upplandsmuséet (en arkeolog jag brukar vara ute och inventera tidigare okända lämningar jag hittat, min hobby är att söka efter just sådana, tillsammans med) och frågar honom vetja! När vi är ute så brukar vi även titta på redan reggade lämningar om vi är i närheten och det brukar i allmänhet resultera i att Poff har en halvtimmes jobb med att skriva om registreringen med ett "det här är ju helt fel!" som kommentar. // Solkoll 30 augusti 2004 kl.11.05 (CEST)
replies: text: ::::Haha, fråga om han har nån datering på Skicksbergshögen! (Bälinge socken, mellan Forkarby och Marsta - kan inte inventeringsnumret:-)) Jag tror det är bronsålder på grund av vad jag sett på platsen, men säker kan jag ju inte påstå att jag är.... // OlofE 30 augusti 2004 kl.11.59 (CEST)

text: ::Ja "fornborgar" är ju ett träsk utan like, det är så sant. Vad gäller högar i Uppland är väl de som utgrävts och därefter daterats till mitten av järnåldern i överväldigande majoritet? Det finns en gammal kustlinje i nord-sydlig riktning med Hågahögen i mitten, på vilken det ligger att rätt ansenligt antal bronsåldershögar uppradade (tillsammans med ett par-tre fornborgar, den västligaste i trakten av Järlåsa tror jag), i övrigt kan jag för lite om inventeringsläget. (Olaussons doktorsavhandling har med en karta som visar de högarna och "fornborgarna"). // OlofE 30 augusti 2004 kl.11.59 (CEST)
replies: text: :::Det kan stämma det du skriver om högarna. Skall erkänna att jag inte är så insatt i det, mitt intresse rör främst skålgropar och hällristningar, övriga lämningar jag reggar är sådant jag springer på när jag letar efter ristningslokaler. // Solkoll 30 augusti 2004 kl.12.16 (CEST)
replies: text: ::::Nej jag måste rätta mig själv - bara större högar följer möjligen det mönstret. Ju mer jag tänker på saken desto osäkrare blir jag... och några siffror har jag definitivt inte. Kul intresse förresten - själv besöker/fotar jag hällristningar när jag stöter på dem men senare lämningar intresserar mig mer. // OlofE 30 augusti 2004 kl.12.53 (CEST)
replies: text: :::::Visst är det! Jag kanske skall lägga till min sida med tips på "hur du hittar dina egna skålgropar" som ett bihang till sidan om gropar? Eh!, varför frågar jag?? det är antagligen helt upp till mig =) senare i kväll kanske då. // Solkoll 30 augusti 2004 kl.18.20 (CEST)

text: Västhögen i Gamla Uppsala grävdes ut 1874. I den hittade man bla ett svärd från tidig vendeltid (ca 500-talet) och spelpjäser av elfenben och juveler från mellanöstern. I östhögen hittade man guld och silver. Allt detta är helt klart från tidig vendeltid såsom de avbildats på de bilder jag sett. Även om det är på en ås har man lagt ned ett enormt arbete på gravarna.--Vigleif 30 augusti 2004 kl.18.55 (CEST)
replies: text: :Ok! tur att någon har koll =) // Solkoll 30 augusti 2004 kl.19.10 (CEST)
replies: text: ::Platsen är ett naturligt besöksobjekt när jag har vänner från utlandet på besök :-)--Vigleif 30 augusti 2004 kl.21.43 (CEST)

message: *Dragshögen i Övergrans socken Håbo (Satt och tog en fika ovanpå den med två arkologer, nämde då att jag daterat den till ca år 1500 fKr, förklarde varför och dom sa inte emot =).
*Dom tre storhögarna vid Rölunda gård i Häggeby Håbo (daterade till sen bronsålder/tidig järnålder).
*Finnshögen i Lillkyrka Veckholmslandet Enköping Högen är daterad till vikingatid men är inte utgrävd! Dateringen grundar sig på att det är, som det brukar vara, en stor grop mitt i högen. Brevid högen är det en skylt där man tecknat högen i genomskärning och där visar bilden ett vikingaskepp på snedden(!) för att det skall få plats mitt i högen. Helt taget ur luften. Jag har med hjälp av strandlinjen daterat högen till sen bronsålder vilket stärks av att det i direkt anslutning till högen finns ett stort flyttblock på minst 50 ton! På detta block fann jag ca 20 otydligt ristade skålgropar vilket stärker mitt antagande om att dateringen är åt...
*Vibyhögen i Kalmar socken Håbo. Högen bortgrävd men undersöktes vid tillfället och man fann då ett fågelspänne i högen som är mycket typiskt vendeltida.
Skall väl nämna att jag även för ca två år sedan fann minst 100 st skålgropar i och omkring vallanläggningen vid Draget. Något som Olausson missade =) Jag har visat fyndet för Börje Sandén och även för Jens Tellefsen vid KTH som var där vid samma tillfälle och höll en kurs för Folkuniversitetet. Båda kunde inte annat än att konstatera att fyndet stärker den nya dateringen av anläggningen.
 
// Solkoll 30 augusti 2004 kl.19.10 (CEST)
replies: text: Lägg till högarna i listan:-) // OlofE 30 augusti 2004 kl.19.52 (CEST)
replies: text: :Får väl gö de då =) // Solkoll 30 augusti 2004 kl.19.56 (CEST)

text: Justja - Ledbergshögen, Östergötlands största hög. Den har också daterats till vikingatid, jag tror efter ett fynd i högens utkant (den är inte utgrävd). Jag finner den dateringen.... ska vi säga "intressant".

text: Tycker bara att texterna är lite väl pessimistiska när det handlar om t.ex. Ottarshögen. Den ligger ju faktiskt vid en kungsgård, och om inte namnet "Ottarshögen" är en Rudbeckiansk uppfinning pekar ju både namnet "Vendelkråka", "Ottarshögen", storleken och den faktiska placeringen på att ett samband inte är omöjligt. Annars tycker jag om artikeln :-).--Vigleif 30 augusti 2004 kl.21.39 (CEST)
replies: text: :Jag tror faktiskt namnet Ottarshögen fanns före storvulenheterna, om det var Bureus eller någon som nämnde det. När det gäller den typen av namn är jag ändå väldigt tvivlande, kung Björn är ett avskräckande exempel. Ottarshögen ligger väl på kungsgårdens ägor (gravfältet som omger den heter Husby gravfält) och man kan *nästan* se Vendel från högen - den som vill förneka att orten haft framstående invånare har jag inte mycket att säga till, men därifrån till att vilja ge ens ett lillfinger till Birger Nerman... det sitter hårt åt. Men jag har som vanligt stor tilltro till de ändringar du gör. Jag vill bara inte stå för dem själv:)

text: :Artikeln är i mitt tycke fortfarande ganska skissartad, men jag har fortfarande inte insett hur det ska bli när det är klart - det måste hållas ihop med Gravhög, så mycket är klart. Men sen... // OlofE 30 augusti 2004 kl.21.49 (CEST)
replies: text: ::Jag tycker att du gör ett jättebra jobb om högarna, och visst är det så att de flesta namnen antagligen är felaktiga. Det är synd att det inte finns någon utgrävning att referera till.--Vigleif 30 augusti 2004 kl.21.53 (CEST)

text: ::Har precis läst ditt tillägg om utgrävningen. Tack! :D.--Vigleif 30 augusti 2004 kl.22.10 (CEST)
replies: text: :::Om någon är intresserad så har jag hela Lindqvists uppsats från Fornvännen inscannad. Det finns kanske lite mer att göra något av där för den som känner sig manad. // OlofE 30 augusti 2004 kl.22.34 (CEST)
replies: text: ::::Det där låter intressant! Även om kopplingen mellan Ottar och Ottarshögen låter realistisk, liksom kopplingen mellan Adils och Västhögen, så undrar jag hur han kan dra sådana stora växlar på Aun och Egil. Östhögen anses numera vara en kvinnograv och Mellanhögen är visst inte ens utgrävd. Artikeln om Ottarshögen är imponerande nu. Mycket snyggt och informativt med bilder!--Vigleif 30 augusti 2004 kl.22.59 (CEST)
thread_title: Fler högar:

message: Jag föreslår att storhög (och därmed omdirigeringen kungshög) ska infogas i artikeln om gravhög. Jag anser att mycket av informationen överlappar och att den som är intresserad av att läsa om det ena också är intresserad av att läsa om det andra. Därför en onödig uppdelning, bättre att samla informationen på ett enda ställe. Därtill är väl inte definitionen av kungshög/storhög helt och unisont vedertagen av fackfolk?--Gotogo 26 juli 2011 kl. 11.25 (CEST)
replies: text: Den arkeologiska termen är hög och därefter är högar indelade i olika former, t.ex. runda och ovala högar. Gravhög är ett populärt förtydligande. Storhög är inget annat än en stor hög, men om alla arkeologer är överens om vilka mått den ska ha är jag osäker på. Kungshög har jag aldrig uppfattat som en modern arkeologisk term utan bara ett namn på sådana pampiga storhögar som 1800-talsforskare inbillat sig att kungar varit begravda i. Nå, Åke Hyenstrand använde i alla fall begreppen 1974. / Achird 26 juli 2011 kl. 22.20 (CEST)
replies: text: :Ska jag tolka dig, Achird, som att du förespråkar EN artikel, men att rubriken bör vara "hög"? Hög är idag en omdirigeringssida och artikelrubriken blir i så fall hög (arkeologi), vilket motsvarar treudd (arkeologi). Jag tycker kanske att artiklerubriken "gravhög" är enklare och att föredra framför "hög (arkeologi)", men har egentligen inga starka åsikter just i den frågan.Gotogo 29 juli 2011 kl. 20.07 (CEST)
replies: text: ::Nej, jag har inte heller så starka åsikter i frågan. Huvudsaken är att artiklarna är lätta att hitta och att artikelnamnen inte är missvisande. Att behålla "Gravhög" istället för att döpa om till "Hög (arkeologi)" kan ju motiveras utifrån WP:POMMF. En anledning till att behålla "Storhög" och inte infoga i "Gravhög" är ju att många säkert är ute efter att läsa just om storhögar. Så efter ytterligare funderande så förespråkar jag nog att artiklarna inte sammanfogas. / Achird 3 augusti 2011 kl. 00.48 (CEST)

text: Tycker Storhög kan vara en redirect till avsnitt i Gravhög. Kungshög på sin höjd en mening i samma avsnitt. Om det finns behov av en "Hög (arkeologi)" kan jag inte bedöma. // OlofE 3 augusti 2011 kl. 09.22 (CEST)
replies: text: :OlofE:s förslag om att göra "storhög" till ett särskilt avsnitt/underrubrik låter bra. Om ingen motsätter sig detta verkställer jag.--Gotogo 20 augusti 2011 kl. 20.13 (CEST)
replies: text: :: Jag skulle säga att Hyendstrands definition är tämligen väl accepterad, även om givetvis benänningen "Kungshög" används på sådana som inte når upp i måtten för en kungshög. Jag tycker tycker nog som Achird att det är bättre att inte sammanfoga artiklarna. Det går att skriva en hel del om de spekulationer kring sambandet mellan högens storlek och den begravdes makt som förts inom arkeologin på den här sidan. Å andra sidan delar jag också Archirds uppfattning att det inte vore någon katastrof om artiklarna slogs ihop heller. --FBQ 15 november 2011 kl. 23.04 (CET)
----
thread_title:  Infogning