Diskussion:Biografer och teatrar i Sverige

message: Det finns vad jag vet ingen samlad förteckning över biografer och teatrar i Sverige. (Det finns tidigare publicerat på Wikipedia förteckningar över biografer i Göteborg och Stockholm). Detta är originalforskning, sammanställd från de angivna källorna, som kan kompletteras och korrigeras av wikipediaanvändare med lokalkännedom.
Förteckningen utvecklas med länkar till individuella biografer och teatrar.
replies: text: Ingen originalforskning på Wikipedia. Lär vidare på WP:IOF --Civilspanaren 9 juni 2011 kl. 19.54 (CEST)
Som framgår av min text ovan består "originalforskningen" av att jag sammanställt uppgifter om biografer och teatrar i Sverige som nämns i ett flertal källor till en förteckning. Så vitt jag vet finns det ingen sådan sammanställning tidigare. Detta som kommentar till att det fanns misstankar om att texten kopierats från annat håll. Det enda stället den kopierats från är min dator.

text: För att förhindra att det då ska tolkas som originalforskning, så ange en källa vid varje post. Mer läsning på Wikipedia:Källhänvisningar. --Civilspanaren 10 juni 2011 kl. 01.34 (CEST)

message: Även om denna lista nog är mer möjlig att vara uttömlig än många andra nuvarande och raderade listartiklar på Wikipedia så är jag tveksam till om listan är encyklopediskt relevant. Säkert är vissa av teatrarna/biograferna relevanta för en egen artikel, men de som aldrig kommer bli mer än en uppgift om ort, byggnadsår och antal sittplatser ger inte så mycket. Wikipedia är sällan ett bra ställe att lägga upp "databas över X" om sedan X är teatrar eller "svenskar som spelat minst 3 säsonger i Bundesliga". Med all respekt för s lovvärda jobb att sammanställa uppgifterna. Mvh, JT 11 juni 2011 kl. 00.58 (CEST)
replies: text: För att denna artikel skall bli relevans bör den väl vara i stort sett komplett, annars är ju kategori lika bra? Och jag ser inte ansatsen att få den komplett utan att ge möjlighet "fylla på" och denna typ av lista är jag frågande inför.Yger 13 juni 2011 kl. 21.03 (CEST)
thread_title:  Relevans 

message: Jag använde uttrycket “originalforskning” som svar på kommentaren “Ser vid en första anblick ut att vara kopierad från annan plats. “  Jag vet inte varför just det ordet dök upp, jag tror att jag aldrig har använt det tidigare, vad jag menade var att det är ett originalmaterial, alltså information som jag sammanställt ifrån olika källor (som jag redovisar i artikeln) på ett sätt som gör att det nya sammanhanget ger ny information.
Men jag är glad att jag använde fel ord, så att jag fick en insikt i Wikitänket. Jag antar att förbudet mot originalforskning är till för att undvika att författare redovisar all möjlig originell “forskning”. Men jag antar att det är tillåtet att redovisa grundforskning, eftersom det är källan till all kunskap. Uppgifterna i min bok om Göteborgs biografer kom inte plötsligt till när jag skrev. De bygger på en grundforskning gjord av Uno Asplund, kompleterad och kontrollerad av mig. Källorna finns i polis-, brandmyndighets-, företags-  och andra arkiv, samt i tidningsartiklar, annonser, biografprogram, för att nämna en del.  De andra biografböckerna bygger säkert på en motsvarande grundforskning. Så när man hänvisar i en fotnot till en bok, så hänvisar man till ett redovisat och presenterat källmaterial. 
Det blir ju inte mer sant för att det är tryckt i en bok. Innan film blev en akademisk disciplin, och även efter ibland, har böcker i filmhistoria ofta byggt på tidigare böcker om film och samma uppgifter har förmedlats till nya läsare. På det här sättet har en hel del felaktigheter gått i arv. Ny grundforskning har skrivit om, särskilt den äldre, filmhistorien. Det är inte bra om Wikipedia blint återger gamla sanningar, bara för att de står i en bok.
replies: text: Grundforskning anses normalt inte höra hemma här. Givetvis blir inget mer sant för att det är tryckt, men detta är inte avsett som första platsen för publicering. Därmed inte sagt att enstaka uppgifter ur mindre lättillgängliga källor alltid måste tas bort. Det alltför vanliga missförståndet att allt skall finnas på annan plats på nätet är olyckligt. Givetvis är böcker och även tidningar och tidskrifter minst lika lämpliga som webbplatser. Fernbom2 3 september 2011 kl. 10.06 (CEST)
thread_title: Originell forskning

message: Förteckningen över biografer/teatrar i Sverige är inget som jag suttit och knåpat ihop för Wikipedia. Den har vuxit fram under mer än 20 år, som en konsekvens av att jag började arbeta med Uno Asplunds efterlämnade papper. Det ledde först till en 100 artiklar lång serie om Göteborgs biografer i Göteborgs-Posten (där Asplund var journalist under sina sista år). Som senare ledde till boken Göteborgs alla biografer.
Efter att jag insett värdet i en förteckning för hela Sverige började jag systematiskt sammanställa uppgifter ifrån de biografböcker som publicerats. Många lokaler har pendlat mellan bio- och teateranvändning och därför började jag även inkludera teatrar. Jag insåg att det här inte var något enmans-jobb. Det behövs hjälp ifrån hela landet för att den ska bli komplett och korrekt. Och därför publicerade jag den på Wikipedia, som jag tänkte var en perfekt plats för ett kollektivarbete.
Lite konstigt är det att du kan ha “respekt” för mitt “lovvärda jobb” när du samtidigt inte tycker att det är “relevant”.
“de som aldrig kommer bli mer än en uppgift om ort, byggnadsår och antal sittplatser ger inte så mycket”
Ofta krävs det en viss insikt och vissa kunskaper för att man ska förstå vitsen med olika aspekter av ett ämne, som t ex en förteckning över Sveriges alla biografer och teatrar. Att jämställa den med en lista över  "svenskar som spelat minst 3 säsonger i Bundesliga" tyder på att den insikten saknas. Man måste också sätta sig in i hur förteckningen fungerar, vad den förmedlar för information; t ex anger den inte “byggnadsår”, utan period biografen/teatern var verksam.
Vilken information som ska ingå kan förstås diskuteras, jag har utgått ifrån vad som ingår i mina faktarutor för varje film, vilket i stort sett är samma information som andra biografböcker har med. Adress, verksamhetsperiod och ägare tycks vara självklara uppgifter. Av antalet platser får man en uppfattning om storleken. Men man kan också argumentera för att arkitekter ska inkluderas, och repertoaren på teatrarna. Eller annat
Så, vad är det för information man får från förteckningen, förutom den mest uppenbara: adress, verksamhetsperiod och ägare? 
1) Man kan se hur populära olika namn har varit och under vilka perioder, utifrån den informationen kan man t ex skriva en artikel om biografnamn som trend och hur de speglar sin samtid. (se t ex Olles biorond i GT 15/9 1920; sid 182 i Bjelkendal: Göteborgs alla biografer)
2) Man kan söka på ort och upptäcka vilka biografer och hur många och när.
3) Man kan söka på ägare och upptäcka att det fanns många biografägare före SF och att de ofta hade samma namn på sina biografer på olika orter.
4) Man kan följa en lokals historia genom att hänvisningarna “tidigare” och “senare” och upptäcka vilka olika namn biografen/teatern har haft genom åren
Det tycks bli allt populärare att skriva artiklar om biografer på Wikipedia, kanske för att biograferna håller på att försvinna.  Men det kan bli ganska förvirrande, som den artikel som heter Biografen Sture. Den handlar egentligen om en biograf som var känd som Olympia. Först 2001 efter att den biografen som var känd som Sture hade lagts ner fick Olympia namnet Sture.
Att biografen under en period också hetat Cinema (Sandrews döpte om sina mer art-cinemabetonade biografer på olika orter till Cinema) nämns inte i artikeln. Rubriken, Biografen Sture, som antagligen utformats så för att inte krocka med artikel Sture, gör också intryck av att biografen hetat så; den har bara hetat Sture. (Alla möjliga konstruktioner görs för att undvika namnkonflikter.) Jag orkar inte ens tänka på hur man ska korrigera artikeln. Och om någon vill skriva om riktiga Sture, vad ska den heta?
Förteckningen som jag bidragit med kommer antagligen till stor nytta för kommande artikelförfattare, och tidigare. Det är inte lätt reda ut alla turer i biografhistorien. Nu har det blivit lite lättare. För att inte tala om glädjen hos alla Nöjesredaktioner, dit folk ringer i fyllan och villan för att de har diskuterat i en timme utan att enas om vilken biograf som låg på Redbergsplatsen. Det händer tydligen ganska ofta enligt GP:s redaktion.Filharmoni 13 juni 2011 kl. 13.58 (CEST)
replies: text: Jag försöker bara vara vänlig, jag kan inte hjälpa att du tar det som en förolämpning. Relevant i detta sammanhang betyder relevant att ha med i uppslagsverket enligt riktlinjen Wikipedia:Relevanskriterier. Det är inte samma sak som att säga att en databas över biografer och teatrar saknar användningsområde eller värde (som du verkar tolka det). Men jag tror fortfarande inte att Wikipedia är rätt plats för ett kollektivt arbete i att utöka denna databas. Ett sådant arbete är onekligen orginalforskning ("ny forskning"). Läs gärna Wikipedia:Vad Wikipedia inte är. Eventuellt finns det andra Wikimedia-projekt som är mer lämpade för detta kollektiva forskande/författande. Men wikitekniken är illa lämpad för att bygga databaser. Mvh, JT 18 juni 2011 kl. 18.30 (CEST)
thread_title: “Med all respekt för Filharmonis lovvärda jobb att sammanställa uppgifterna. “

message: ::Det här ordet existerar inte i svenskan, inte än i varje fall, det är en direkt översättning av “original research”, som jag inte är säker på att det existerar som begrepp i engelskan. Det är ett förvirrande koncept. Först tänkte jag att det bästa svenska ordet var “grundforskning” men efter att ha läst artikeln om original research insåg jag att uttrycket egentligen bara omfattar “ny forskning” inom vetenskapliga discipliner, där ju forskningen i regel är praktisk och där det är rimligt att forskningsresultaten (nya rön inom medicin, fysik, kemi etc) dokumenteras på ett vederhäftigt sätt för att undvika alla möjliga spekulationer och fantasier.
replies: text: :Humanistisk forskning är i regel inte “ny forskning”, den är inte praktisk (gör inga experiment) utan utgår ifrån fakta som redan är dokumenterad på olika sätt. Nya fakta kan förstås leda till nya insikter om personer och företeelser. Någon kan hitta ett dokument som visar att Stockholm grundlades flera år tidigare. Men allt man lägger fram är baserat på dokument, till skillnad från den vetenskapliga forskningen.
replies: text: :Grundforskning kallas även källforskning och primärforskning när den utgår ifrån protokoll, handskrivna register, födelseattester, tidningar, tidskrifter etc. I en diskussion på engelska Wikipedia undrar någon varför inte det inte sägs något om den här typen av forskning. På grund av förvirringen kring begreppet “originalforskning” tillåter Wikipedia enbart sekundär forskning, dvs från böcker, trots att alla faktaböcker i slutändan bygger på primärforskning. Någon måste ha grävt fram uppgifterna en gång i tiden. I verkliga livet går de ursprungliga dokumentens innehåll före innehållet i böckerna, som i sin tur går före informationen i Wikipedia.

text: :Gamla tidens hollywoodstjärnor friserade gärna sina födelsedata i studions reklammaterial, information som åtminstone äldre biografier förde vidare. Självfallet måste en Wikipediamedarbetare kunna ifrågasätta information i sekundärt material genom att gå till primärt material. I Länsstyrelsens skrift om Lindhomens bio anges att filmvisningarna upphörde 1952, medan annonser visar att de fortsatte till 1954. Sådana skillnader redovisas i biografboken för att den läsare som upptäcker att olikheterna inte ska behöva undra vilket av de två årtalen som är riktigt. Det behövs mer av den här typen av kreativt tänkande och redovisande i Wikipedia. Nu verkar många ta en uppgift de hittar som en sanning, utan att ifrågasätta rimligheten.

text: :I faktarutan till “Stockholm” citeras uttrycket “The capital of Scandinavia” med en hänvisning till något som verkar vara turistinfosidan om Stockholm. Bara för någon påstår något någonstans blir det inte fakta. Man kan gärna redovisa vad Stockholm kallats i olika sammanhang, “Nordens Venedig” etc. Det finns antagligen fler exempel på sammanhang där Köpenhamn kallats för Skandinaviens huvudstad, t o m Göteborg,  eftersom det ligger mittemellan de tre. Om något placeras i en faktaruta, så bör det vara obestridlig fakta. Den här typen av mekaniskt insamlande av uppgifter förekommer lite för ofta.

text: :Att påstå att framletande av fakta om Sveriges biografer och teatrar skulle vara originalforskning är alltså fel. Det är att leta reda på vad källorna säger, inte att skapa något nytt och originellt. Wikipedia har genom den här missuppfattningen gett en felaktig intryck av källmaterialets betydelse. Det är först nu jag förstår varför någon tog bort mina korrigeringar i listan över Göteborgs biografer med motiveringen att den bok jag hänvisade till inte hade publicerats än.  Ett halvår senare var informationen Wikipediagodkänd.

text: :Det är i högsta grad angeläget att Wikipedia korrigerar denna missuppfattning så fort som möjligt. Filharmoni 24 juni 2011 kl. 18.30 (CEST)
replies: text: ::Vill bara göra ett påpekande att det här är viktigt att använda pålitliga sekundära källor även vid humanistiskt forskning. En av anledningarna är att vi då direkt undviker diverse privatforskare som säger sig sitta inne med sanningen om ett eller annat, en annan är att det i viss mån skyddar mot misstolkningar, och den kanske viktigaste är att det gör informationen mer verifierbar: det är faktiskt lika viktigt att det går att kontrollera informationen som att den är korrekt (detta skiljer sig från den akademiska världen, där forskare har sin personliga prestige att tänka på vid all publicering. Någon sådan spärr finns inte vid direktpublicering av arkivforskning här).

text: ::andejons 30 augusti 2011 kl. 21.46 (CEST)
thread_title:  “Originalforskning” 

message: :: Artikeln/Förteckningen/Listan är nu wikifierad. Den har länkar till alla artiklar jag hittat om svenska biografer på svenska, danska och finska Wikipedia, inklusive enskilda biografer, förteckningar/listor över biografer i Stockholm, Göteborg och Uppsala samt förteckningar över biografer under enskilda biografägare. Det finns alltså flera biografförteckningar tidigare i Wikipedia, ingen har ifrågasatts och ingen är så utförlig som denna.
replies: text: : Den kan förstås betecknas som en Kategorisida, men är mer fullständig och innehåller mer information än en vanlig Kategorisida. Om jag förstår rätt, så generas dessa automatiskt när man refererar till en sådan i slutet av en artikel. Det innebär ofta att kategorin blir fragmentarisk och man inte får någon överblick över kategorins potentiella omfattning.
replies: text: : Strukturen i Wikipedia blir gärna slumpmässig, vilket inte alltid är positivt. Om man söker på “film” i svenska, så hittar man den sämsta artikel jag har sett. Någon har försökt, eller gjort en parodi, på en sammanfattning av hela begreppet film på ett mycket litet utrymme, något som är extremt svårt om det ska bli meningsfullt. Artikeln innehåller svepande meningslösa påståenden och de flesta av vad som kan ses som fakta är felaktigt. Det värsta är att ingen verkar ha genomskådat den, utan man kommer med de vanliga kommentarerna om att den måste förbättras och faktakollas. Den går inte att förbättra.

text: : Om man söker på “film” i danska, så når man en tjusig portal (med många listor) som leder till alla möjliga aspekter av det komplexa begreppet film, enskilda filmer, regissörer, historia, begrepp etc. Om man söker på “film” i engelska, så blir man erbjuden att vara med i ett projekt kring begreppet.

text: : Det behövs alltså mer medveten struktur, för att (svenska) Wikipedia ska bli mer meningsfull och användbar. Ett enkelt sätt att få en sådan struktur är att uppmana till fler fullständiga Kategorisidor, att vända på proceduren, som jag har gjort med Biografer och Teatrar i Sverige. Det som är bra med sådan förteckning är att den är ändlig. Det lär inte komma så många fler biografer och teatrar. Även om den inte är fullständig nu, och aldrig kanske blir det, så innehåller det så mycket mer information än en typisk Kategorisida.

text: : Den här typen av förteckningar skulle kunna upprättas över fler (ändliga) företeelser: Svenska städer (med årtal för grundande, landskap, folkmängd), Världens huvudstäder (motsvarande uppgifter), Svenska kyrkor och kapell, Folkparker. Det är kanske mindre meningsfullt att upprätta förteckningar över oändliga företeelser, som Svenska skådespelare (där man också behöver avgöra relevans, alla kan ju kalla sig skådespelare).

text: : Det finns flera fördelar med den här typen av förteckningar, dels får man en överblick av vad som finns inom kategorin, dels kan medarbetare lättare se vad som behöver kompleteras med en egen artikel. Den danska portalen använder sig av kollapsande listor (vad det nu heter på svenska), dvs man kan dölja information, så att det bara blir en rubrik kvar, i vårt fall, skulle det bli namnet på biografen. Om man kan använda sig av den metoden, så blir det förstås enklare att få en överblick, och så klickar man fram mer information där man vill.

text: : “Läs gärna Wikipedia:Vad Wikipedia inte är. “ Det finns inget i den här artikeln som applicerbart på Biografer och Teatrar i Sverige.

text: : “relevant att ha med i uppslagsverket enligt riktlinjen Wikipedia:Relevanskriterier.” Biografer och Teatrar i Sverige är relevant därför att den omfattas av “Offentlig religiös byggnad, sportanläggning eller liknande.”

text: : Inga artiklar säger något om utformningen av informationen. Den mest utförliga information jag sett om filmformat (och jag har studerat ämnet länge) finns på engelska “List of film formats”. Ta en titt. Den har en enorm lista i form av en tabell.  Så om man tittar runt på Wikipedia verkar det som “mitt” format är accepterat.

text: : Källförteckningen har utökats. Den var med avsikt lagd i början eftersom den är en del av informationen för hur man både läser förteckningen och kompleterar den. Eftersom det inte är meningen att man ska läsa hela artikeln/förteckningen, så gör källförteckningen mer nytta på sin ursprungliga plats.

text: : “jag tror fortfarande inte att Wikipedia är rätt plats för ett kollektivt arbete i att utöka denna databas” – varför?, är det inte själva meningen med Wikipedia, att man kollektivt ska bidra till informationen, alltför många medarbetare tycks tro att det är en blogg, och tycker personliga saker i ämnet. Det fina med Biografer och Teatrar i Sverige är att det inte finns några utrymmen för personligt tyckande, så det kan bli en bra träning att koncentrera sig på väsentligheter, för de som behöver träna.

text: : “Ett sådant arbete är onekligen orginalforskning ("ny forskning").” Att leta fram uppgifter om en gammal biograf är inte ny forskning. Jag har utvecklat tankarna kring det här på ett annat ställe.

text: : Och nu kommer vi till “skräpet”, som har gjort att jag dragit mig för att göra den här kommentaren. Jag funderade på om jag skulle låtsas som ingenting och koncentrera mig på väsentligheterna, som jag kommenterat ovan.

text: : Men, så bestämde jag mig för att en kort erinran kanske ändå skulle fylla någon sorts funktion.

text: : Att du nämner ordet “databas” tre gånger i ett kort stycke gör inte förteckningen till en databas. Det går inte att ha databaser i Wikipedia, ännu. IMDb är en databas. Möjligen kan  Biografer och Teatrar i Sverige räknas som ett (analytiskt) Register. Sådana är som bekant till för att man lättare ska hitta information. Men det är en text, inte en databas.

text: : Att först påstå att någon är något (t ex “förolämpad”) och sedan anklaga samma person för att han är det - det är snurrigt.

text: : Att kalla sig själv för något (t ex “vänlig”) är meningslöst om inte åtminstone någon annan tycker det. Efter att ha läst konversationen på din egen sida, har jag svårt att se att man skulle använda det ordet för att karaktärisera dig, men det är väl inte tacksamt att vara Wiki-polis.

text: : Den här typen av retorik är aldrig relevant för diskussionen, det försvårar bara utbytet av åsikter, som precis som allt annat på Wikipedia bör ha stöd i fakta. Filharmoni 28 juni 2011 kl. 22.24 (CEST)
thread_title:  Retorik och listor 

message: Som handledare i B-uppsatser vid Filmvetenskap fanns det mycket att förundras över. Som användningen av fotnoter. Jag minns inte exakta meningen nu, men den var i stil med “Stockholm är Sveriges huvudstad.” En fotnot hänvisade till Nationalencyclopedin med volym, sida och spalt.
Vissa grundfakta räknas till allmänbildningen. Det är klart, om man inte vem Adolf Hitler var, som TV-översättaren som var tvungen att slå upp namnet, och drog slutsatsen att det kanske är bättre att skriva “en tysk diktator” på textremsan.
Om man har få kunskaper i ett ämne, t ex filmhistoria, så sätter man kanske en fotnot vid Griffiths namn och födelsedata, med hänvisning till en bok där man fått uppgiften. Ja, jag har varit med om det också.
Om informationen är av den typ som man kan hitta i ett lexikon, så är det onödigt att använda fotnot. Det räknas till allmänbildningen. Och om man inte vet vem Hitler var eller hur många innevånare Stockholm har, så kan man lätt slå upp det. Uppslagsböcker har förresten inga fotnoter.
Bara för att retas, så har jag en fotnot i min biografbok. Resten av källhänvisningarna anges direkt vid citat, annonser etc, ibland med vidhängande diskussion när det inte är helt klart hur fakta ska tolkas. Uppgifterna i faktarutorna: adress, verksamhetsperiod, ägare etc kommer ifrån olika arkiv, Landsarkivet, Regionarkivet, Stadsmuseet, Stadsbyggnadskontoret, vilket redovisas samlat på en sida under rubriken Källor.
Uppgifterna i alla svenska biografböcker har rimligen kommit till genom grundforskning i källmaterial, men har tydligen fått en sorts legitimitet genom att publiceras. Det visar sig att ett årtal för stängning av en biograf i Mölndal (som jag nämner i förbifarten i boken) har blivit fel på mer än ett decenium. Det är förstås rättat i förteckningen på Wikipedia, men om man kontrollerar i boken, kan man tro att det är ett fel, däremot om man går till källan...
Att sätta en fotnot vid varje biograf är onödigt och kommer antagligen aldrig att användas. Om någon vill kontrollera en stockholmsbiograf, så är det boken Stockholms alla biografer som gäller. När man väl har den i sin hand, är det bara att slå upp rätt biograf från bokens register och förteckningar. Vem går då tillbaka till Wikipedia för att leta efter fotnoten till nästa biograf för hitta nästa sidhänvisning till den bok man har i handen? Det är lika onödigt som att hänvisa till volym, sida och spalt i en uppslagsbok.
Uppgifterna i min förteckning är inte på något sätt kontroversiella. Det finns ingen anledning att tro att jag avsiktligt försöker vilseleda någon. Där finns antagligen fel, dels för att det var fel i källan, dels för att det har blivit skrivfel på vägen, särskilt datum och årtal är problematiska eftersom “stavfel” inte går att upptäcka på samma sätt. Om det kommer nya bidrag till förteckningen med motstridiga fakta, så får förstås källhänvisningen en annan betydelse. Jag är ingen stockholmsspecialist, så jag förväntar mig korrigeringar och förtydliganden på flera ställen, där min källa har varit otydlig, på samma sätt som jag vid flera tillfällen lycktas reda ut frågetecken om göteborgsbiografer. Det är väl den här typen av samarbete som Wikipedia går ut på?
Det vore bra om det här kunde bli ett gemensamt projekt på Wikipedia. Jag vet inte något annat rimligt sätt att skapa en fullständig förteckning över biografer/teatrar  i Sverige. Och om författare börjar referera till den när de skriver, så skulle det förhoppningsvis bli lite mindre virrigt i biografartiklarna.Filharmoni 13 juni 2011 kl. 13.58 (CEST)
thread_title: “ange en källa vid varje post.”

message: Listor går inte att läsa och därför har de inte en naturlig plats i ett uppslagsverk. Statistik passar bra i listformat men Biografer och teatrar i Sverige passar inte. Det informationen kan användas till är att föra in informationen (den lilla som nu finns) som adress - i de artiklar som finns. Möjligen kan listan användas till uppslag på nya artiklar men det är aningen långsökt. Ett förslag istället är att du lägger in dom som önskemål. 
I det stora hela fungerar det såhär; varje biograf och teatersalong har en egen artikel där det står lite info om vad salongen använts till och storlek med mera - sedan placeras artikeln i sina respektive kategorier som hör till varje stad. På detta sätt bildas ett avancerat nät av artiklar som associeras till varandra på rätt sätt och därigenom går det att hitta rätt information. Listor på begynnelsebokstav kräver ju att namnet är känt, det bör räcka att slå upp kategorin för salonger i en viss stad. 83.226.239.234 22 augusti 2011 kl. 17.18 (CEST)
thread_title:  Listor