Diskussion:Carl Lagercrantz (mäklare)

message: Den ursprungliga artikeln behöver kompletteras betydligt, vilket nu sker. Det blir dock en starkt komprimerad artikel om en samtida person, som under åren haft många strängar på sin lyra.  OlgaCCXC 5 augusti 2010 kl. 04.30 (CEST)
replies: text: Men det får inte ske utan att uppgifterna källbeläggs med fotnoter. Just nu är artikeln alldeles för "fluffig" och oencyklopedisk.  Rex Sueciæ 5 augusti 2010 kl. 07.10 (CEST)
replies: text: :Jag har nu avfluffat artikeln (igen). Att han skulle vara banbrytande som fastighetsmäklare eller opinionsbildande saknar tredjepartskällor, varför jag inte ser relevansen påvisad.Yger 5 augusti 2010 kl. 08.25 (CEST)
replies: text: ::När jag letar efter källor hittar jag bara hans debattartiklar, och någon mäklarsajt (och diverse släktingar med samma namn).  Inga tecken på att denne Carl Lagercrantz är särskilt framstående eller uppmärksammad.  Om inga oberoende källor snabbt framkommer anser jag att artikeln bör raderas. Lsj 5 augusti 2010 kl. 09.10 (CEST)
thread_title: Hitflyttad gammal diskussion

message: Jag har ofta under åren med god behållning läst flera av ”Carl Lagercrantz (mäklare)” många välskrivna artiklar i Dagens Industri, Dagens Nyheter, Svenska Dagbladet, Expressen, Aftonbladet samt Läkartidningen och sett och hört honom uppträda i TV och radio. (Ett urval redovisas i artikeln). Det har därför förvånat mig, att det inte existerat någon artikel om honom i Wikipedia.                                                                                                                                                                     -  En Google-sökning på ”Carl Lagercrantz” ger 13900 resultat.                                                                                -  En sökning på ”Carl Lagercrantz, civilingenjör” ger 167 resultat, på ”Carl Lagercrantz, mäklare” ger 132 resultat, tillsammans 299 resultat. (Han är, vilket är ju mycket ovanligt, både civilingenjör och mäklare).                                           -  Inte heller på Google har det funnits någon sammanfattande artikel om honom, men däremot många omnämnanden i skilda sammanhang.                                                                                                                               -  En sökning på ”Carl Lagercrantz, bankdirektör” ger 116 resultat. (Han pensionerades 1951, avled 1977 och är mest känd som far till Olof Lagercrantz).                                                                    
På Wikipedia fungerar ”Carl Lagercrantz, bankdirektör” dessutom som en slags förgreningssida: typ ”Carl Lagercrantz (olika betydelser)”  för ”Carl Lagercrantz (apotekare)”, ”Carl Lagercrantz (assessor)”, ”Carl Lagercrantz (major)”, ”Carl Lagercrantz (mäklare)”, ”Carl Lagercrantz (professor)”, ”Carl Lagercrantz (överste)” samt ”Carl Otto Lagercrantz”.  -   Det vore önskvärt, att någon kunnig användare kunde skapa en separat förgreningssida ”Carl Lagercrantz (olika betydelser)”. Därvid bör nuvarande artikel ”Carl Lagercrantz” byta namn till ”Carl Lagercrantz (bankdirektör).  Samtliga är ju avlidna personer, utom ”Carl Lagercrantz (mäklare)”.
Den helt NYSKAPADE (OBSERVERA!)  artikeln ”Carl Lagercrantz (mäklare)” var patrullerad och klar, när artikeln mycket plötsligt  och oväntat försågs med en hotfull mall med upplysningen,  att den riskerade att raderas. Anledningen till detta hot var, att det för denna person för flera år sedan fanns en artikel, som tydligen aldrig blev patrullerad. Den artikeln hade tydligen noll fotnoter och raderades av den anledningen. Eftersom den gamla artikeln blev helt raderad och jag som vanlig användare saknar tillgång till den artikeln, har jag tvingats starta från noll och skapa en helt ny artikel baserad på vad jag hittat på Google och på annat håll. Den nya artikeln har således inget samband alls med den gamla artikeln. Det är ju principiellt helt fel att hävda, att den nya artikeln skall raderas, eftersom den gamla artikeln blev raderad. Den nya artikeln måste ju bedömas på sina egna meriter, utan sidoblickar på någon annan artikel. Den nyskapade artikeln innehåller 10 fotnoter. Dessutom lägger jag om en liten stund till ytterligare fotnoter, så att artikeln innehåller 26 fotnoter. -  I den hotfulla mallen sägs dessutom att artiklar i kvällstidningar (generellt tydligen) saknar trovärdighet. Till detta skall genmälas, att Expressens Arne Lapidus är en synnerligen erfaren äldre journalist, som är specialiserad på att just skriva noga dokumenterade artiklar, helt utan tidspress. Även Aftonbladets Britt Peruzzi är mycket skicklig, vilket lätt kan konstateras vid en genomläsning av hennes artikel. Kvällstidningsartiklarna är ju läsbara genom att klicka på fotnoten. Dagens Nyheters artikel synes ej vara utlagd på nätet, men är också av hög journalistisk kvalitet. Även sådana artiklar kan ju gratis läsas (och för 2 kr/kopia erhållas) på Kungliga Biblioteket.  DVD av TV-programmen kan köpas för cirka 200 kronor/styck.  Allt innehåll i Wikipedia-artikeln kan således utan svårighet kontrolleras. 
Dessutom gäller väl som en mycket viktig regel, att patrulleringen och godkännandet av en artikel innebär, att artikeln bevisligen är konstaterad encyklopediskt relevant och utformad enligt de regler, som gäller inom Wikipedia.  Den som skrivit en patrullerad och godkänd artikel skall väl kunna känna sig helt trygg för att artikeln inte plötsligt blir raderad? Det är väl just ett huvudsyfte med patrulleringen? Den har stor betydelse ur bevishänseende. Den som offrat många timmar, på att omsorgsfullt författa en artikel, måste kunna känna trygghet. Annars blir inga nya artiklar skrivna. Jag anhåller att någon användare snarast avlägsnar den hotfulla mallen! 
Tilläggas kan, att Carl Lagercrantz (mäklare) typiskt är en person, som litet varstans reagerar på sådant, som han anser vara fel. Som flitig skribent är han ständigt aktuell. Läs hans senaste publicerade artikel (för blott några dagar sedan):
(Publicerat 2013-07-18, sid 5 i Expressen + Kvällsposten + GT).
(Utav hos dessa tidningar sökbara artiklar handlar 1407 om Kungahuset och 418 om Adeln, men därutöver finns givetvis väldigt många artiklar om adliga personer, utan att det i artikeln särskilt noteras att de är adliga). 
Svenska Wikipedias biografiska artiklar får ju inte allena efterlikna de mycket kortfattade artiklarna i ”Vem är det. Svensk biografisk handbok”. Ifall svenska Wikipedia verkligen vill behålla rätten att kalla sig för Wikipedia, måste man börja följa den praxis som råder hos det engelska originalet. Annars rör det sig om otillåten renommésnyltning. Som lämpligt exempel hänvisas till engelska artikeln ”Susan Boyle".http://en.wikipedia.org/wiki/Susan_Boyle. Den artikeln påbörjades redan några timmar efter det att denna tidigare okända sångerska första gången sjöng utanför sin lilla hemort. 
SAMMANFATTNING:
*Artikeln ”Carl Lagercrantz” bör byta namn till ”Carl Lagercrantz (bankdirektör)”.                                                         
*En ny förgreningssida bör skapas: ”Carl Lagercrantz (olika betydelser)”, där de totalt åtta olika betydelserna förtecknas i en lista.  
*Den hotfulla mallen bör snarast tas bort.
Lixfourtwo (disk) 22 juli 2013 kl. 17.11 (CEST)
thread_title: Relevans? Ja!

message: Den ”hotfulla” mallen är ett normalt verktyg för att uppmärksamma andra användare på att artikeln har brister. Du har inte i din långa text bemött den kritik som nämns i mallen.
Du snärjer in dig i din argumentering. På din användardiskussionssida skriver du att "vi är flera här, som använder samma dator, men (oftast) med skilda konton." Ändå skriver du "Den nya artikeln har således inget samband alls med den gamla artikeln." Kunde du inte ha frågat den som skrev den andra artikeln från samma dator? Du skriver ovan: "med anledning av min [min kursivering] motion "Varannan Damernas" på Riddarhuset", vilket ju innebär att du är Carl Lagercranz. Då faller väl all argumentation ovan som ett korthus… 
(Google är en sökmotor. ”På Google” finns inga artiklar.) 
Vänligen,   Rex Sueciæ (disk) 22 juli 2013 kl. 17.40 (CEST)
Artikeln skrevs av Carl Lagercrantz själv, han brukar också använda OlgaCCXC, Max7437 och Sixtamia (blockerad)
”Carl Lagercrantz (mäklare)” är nu 78 år, men fullt verksam som skribent och på annat sätt. Beviset för detta upptäckte jag häromdagen, när jag läste Expressen och hittade artikeln ”Adeln är inte så ridderlig”, undertecknad av ”Carl Lagercrantz, civilingenjör”.  Lagercrantz skriver i sin artikel om ”min motion” eftersom det ju var han själv, som undertecknat motionen, som väcktes på Riddarhuset.
Jag skrev ordagrant av artikeln i Expressen och bifogade den ovan, såsom bevis för att han trots sin ålder alltjämt är en aktiv och viktig opinionsbildare. Således är det relevant att ha med en artikel om honom i Wikipedia. Vilket skulle bevisas!  Det är ju faktiskt mycket mer relevant att i Wikipedia ha med ”Carl Lagercrantz (mäklare)” än de sju andra gubbarna med samma namn. De är inte aktiva skribenter, eftersom de ju är döda alla. Men i Wikipedia är det kanske en merit att vara just död?
Du döljer Din verkliga identitet bakom en signatur. (För Du är väl inte kung på riktigt? Men Du behöver ju inte svara).  Jag förstår, att Du gärna vill veta min verkliga identitet. Men även jag vill behålla mitt namn för mig själv, så ställ inga fler frågor, tack!  Så mycket kan jag dock avslöja, att även jag tillhör en känd släkt. Det finns dock inga blodsband eller äktenskapsband mellan min släkt och ätten Lagercrantz. Ej heller något anställningsförhållande eller annat beroendeförhållande.  Enligt  Rättegångsbalken RB 36 kap. ”Om vittne” föreligger således inget hinder för att jag i domstol (eller på Wikipedia) är behörig att vittna om det, som jag lyckats få reda på om ätten Lagercrantz. Jag har verkligen bemödat mig om att allt skall bli rätt återgivet. 
Den gamla artikeln är borta, försvunnen. Den nya artikeln är helt nyskriven. 
Jag tycker mig märka, att du har en väldigt negativ inställning till ”Carl Lagercrantz (mäklare)”, men en väldigt välvillig inställning till ”Carl Lagercranrtz (bankdirektör)”.  Varpå beror den skillnaden? Beror det på personlig bekantskap? Hatar Du mäklare rent generellt? Men Du behöver ju inte svara, om Du inte vill!
Lixfourtwo (disk) 22 juli 2013 kl. 19.43 (CEST)
replies: text: Först och främst: Mitt enda mål är att Wikipedia ska ha bra, välskrivna, trovärdiga artiklar om relevanta företeelser, samt att de ska vara väl källbelagda. Jag har inget särskilt intresse av vare sig den ena eller andra Lagercrantzen, inga specifika aversioner mot mäklare eller överdrivna sympatier för bankdirektörer.

text: Jag betvivlar inte att CL är en flitig skribent och aktiv i olika sammanhang, men den viktiga frågan är om det gör personen relevant för en artikel i ett uppslagsverk. (Vi ställer inte artiklar mot varandra så hur det är med övriga Lagercrantzar lämnar vi just nu därhän. Varje artikels relevans bedöms för sig.) Några konkreta synpunkter på artikeln:

text: *Efter flera års lobbyverksamhet vid skilda högskolor förmådde Lagercrantz till slut Högskolan i Gävle att år 1992 starta landets första högskoleutbildning för fastighetsmäklare.

text: ** Vare sig lobbyverksamheten eller det faktum att det var CL som förmådde högskolan att starta utbildningen är källbelagt. Att utbildningen finns är lätt att konstatera, men CL:s insatser måste källbeläggas för att påvisa vederbörandes relevans.

text: *I samband med den internationella finanskrisen 2008 skrev Lagercrantz en synnerligen uppmärksammad debattartikel.

text: ** Referensen pekar på CL:s artikel i DI, men det finns ingen källa för att den var ”synnerligen uppmärksammad”. I de flesta fall är det just uppmärksamheten som kan göra en person relevant så det är uppmärksamheten som ska källbeläggas.

text: * Även om det var flera samverkande faktorer, som medförde att Sverige klarade sig så bra, påstår Lagercrantz, att han faktiskt ”räddade Sverige” den gången genom att ”gjuta olja på vågorna” och lugna en nervös allmänhet, så att ingen ”bostadsbubbla kunde spricka”.

text: ** Citatet är inte källbelagt.

text: * Stegen som leder till äktenskap

text: ** De fyra referenserna till det här avsnittet är svårkontrollerade, och frågan är om det är mödan värt att försöka – ämnet är rätt trivialt. ”Han bidrog starkt till att göra nätdejting socialt accepterat”. Vem är det som säger detta? Är det journalisten Nina Schmieder eller är det CL:s eget påstående? Vilka belägg finns för ett sådant påstående?

text: * Jämställdhetsfrågor

text: ** Som jag skrev i mallen är detta möjligen relevant, vilket ju också återspeglas i den uppmärksamhet det fick i pressen. För att få lite balans borde det dock gå att hitta någon representant för Riddarhuset som uttalat sig i frågan så att inte enbart CL:s åsikter får stå oemotsagda. Man får också beakta att detta är ett internt ärende i en privat förening och kanske ändå inte helt självklart att ta upp i ett uppslagsverk.

text: Till sist: Det finns många personer som skriver debattartiklar och uttalar sig i radio och tv men för den skull inte självklart är relevanta för en artikel i Wikipedia. Att rada upp CL:s alla debattartiklar gör således inte artikeln mer relevant utan det är den eventuella uppmärksamhet de fått som kan skapa relevans. Och antalet referenser spelar absolut ingen roll för artikelns relevans.

text: Rex Sueciæ (disk) 23 juli 2013 kl. 22.11 (CEST)
thread_title:  Svar 

message: Eftersom det ifrågasätts, att Lagercrantz verkligen bidragit till tillkomsten av högskoleutbildning för mäklare, återges nedan hans synnerligen viktiga artikel i Dagens Industri 1991. Artikeln nämner särskilt Högskolan i Gävle och utgör bindande bevisning för sambandet mellan Lagercrantz lobbyverksamhet och den därstädes nystartade högskoleutbildningen för mäklare 14 månader senare. Utöver artikeln hade Lagercrantz även direktkontakt med högskolans rektor, teknologie doktor Birgitta Stymne, som tände på idén. Således är sambandet källbelagt genom artikeln.
DEBATT – Dagens Industri 1991-06-14.  Sidan 5:
Säljarnas förluster p g a mäklarnas bristande utbildning uppskattas till 35 miljarder om året, hävdar 
CARL LAGERCRANTZ, HÖGSKOLEMÄKLARFÖRENINGEN
thread_title: Dagens Industri 1991

message: De flesta mäklare inbillar sig, att har man bara en enda riktigt bra spekulant ”så ordnar det sig”. -  Helt fel, antalet spekulanter har avgörande betydelse för priset. 
Står man i begrepp att sälja eller köpa något med högt värde, bör man alltid se till att ha flera motparter att förhandla med. Vid t ex försäljning gäller formeln 1-(1/B), innebärande att man får ut 75 procent av maximalpriset, om man har fyra budgivare, men 95 procent om man har 20 budgivare (s k TjugoBudsPris). Är antalet budgivare lägre än fyra gäller i stället att relativa slutpriset hamnar någonstans mellan 0,75-(0,03/B) och 0,75- (0,25/B). Har man endast en budgivare, kan det alltså inträffa att man endast får ut 50 procent av maximalpriset.
Om färre än fyra identiska objekt ska säljas, bör alltid ett auktions- och budgivningsförfarande tillämpas. Annonsernas frekvens och utformning är av oerhörd vikt, liksom även att högklassiga tryckta objektbeskrivningar med fotografier, ritningar, kalkyler och text distribueras till ett stort antal tänkbara spekulanter.
Efter flera års uppgång vände i höstas plötsligt marknaden för fastigheter och bostadsrätter. Sedan dess har vi vecka efter vecka kunnat läsa om den ena finans- och fastighetsbolagskraschen efter den andra. I det lilla formatet har vi även haft ungdomarna, som fått sälja sina bostadsrätter betydligt under inköpspriset och efteråt haft kvar en restskuld på en lägenhet, som de inte längre ägde.
I den långa raden av konkurser har avslöjats rader av ”fejkade” värderingar. Finansmän hade köpt flerfamiljsfastigheter för t ex 15 Mkr, för att några veckor senare plötsligt trolla fram ett värderingsutlåtande på 50 Mkr. Utan att satsa en enda krona av egna medel ägde de plötsligt en fastighet och hade dessutom 30 Mkr i fickpengar för inköp av oljemålningar och annat ”godis”.
Värderingar, som skrevs i vintras var ofta helt inaktuella redan innan de skrevs ut. Rådvilla mäklare med helt felaktiga värderingar i handen annonserade sönder objekten, men få spekulanter kom på visningarna och få affärer gjordes. 
  
Mitt i detta kaos fanns trots allt en liten grupp mäklare med mycket gedigna kunskaper, som hade gott om spekulanter på visningarna och kunde få ut 27 till 39 procent högre priser än den övriga mäklarkåren.
Mäklare och värderare utgör en viktig del av konsultbranschen. För samtliga konsulter gäller, att ”yrket bör vila på vetenskaplig grund och arbetet bedrivas enligt beprövad erfarenhet”. De flesta konsulter har flerårig högskoleutbildning. Undantagen är just fastighetsmäklarna och fastighetsvärderarna, där behörighetskraven är nio veckors utbildning (12 poäng), respektive noll dagars utbildning. 
Endast cirka 2 procent av mäklarna och cirka 20 procent av värderarna i Sverige har högskoleutbildning. I USA har 88 procent av mäklarna högskoleutbildning. I England har 100 procent av värderarna tre års högskoleutbildning och dessutom ansvarsförsäkringar till höga belopp. 
Jämför dessa siffror med behörighetskraven för slöjdlärare, tre år (120 poäng) och bibliotekarie eller marknadsekonom, två år (80 poäng). Utbildningsmässigt går det alltså tio mäklare på en slöjdlärare.
Utbildningskraven för mäklare och värderare har varit uppe i Riksdagens kammare bl a 8, 15 och 21 maj. 51 procent av riksdagsmännen röstade för oförändrad utbildning. 
   
Fyra och ett halvt års fastighetsekonomutbildning finns vid Kungliga Tekniska Högskolan (KTH-L). Tvåårig fastighetsekonomutbildning finns vid Högskolan i Gävle. Dessutom finns det lämplig utbildning från ett och ett halvt till tre och ett halvt år vid 12 olika högskolor.
För den unge blivande fastighetsmäklaren eller fastighetsvärderaren finns således redan nu möjligheter, att skaffa en någorlunda gedigen utbildning. Men branschen är befolkad av cowboys, som tycker att en 12-poängs utbildning vid t ex Liber-Hermods är allt de orkar med.
Säljarnas förluster p g a mäklarnas bristande utbildning (vilket medfört för låga köpeskillingar) uppskattas till 35 miljarder kronor/år. Säljarnas och köparnas förluster p g a mäklarnas bristande hederlighet uppskattas till 1 miljard kronor/år. Långivarnas förluster p g a värderarnas bristande utbildning och hederlighet uppskattas till 20 miljarder kronor/år.   
Även under normala förhållanden är mäklare och värderare vållande till stora ekonomiska förluster. Dock framträder bristerna speciellt tydligt, när det råder turbulens på marknaden.
 
Carl  Lagercrantz
thread_title: Mäklare och värderare förvärrade krisen

message: Genom att klicka på fotnoten får man upp själva artikeln och även 315 stycken kommentarer på 5 dagar. Det var 64 gillande kommentarer, 297 kritiska kommentarer och 11 genmälen från författaren, tillsammans således 372 kommentarer, varav 57 raderades av webbredaktionen och 315 finns sparade. Endast en enda gång tidigare i tidningens historia hade Dagens Industri fått in så många kommentarer. Denna artikel gjorde således att Lagercrantz blev oerhört uppmärksammad. Således är uppmärksamheten källbelagd genom att man räknar de 315 på nätet sparade kommentarerna.
thread_title: Finanskrisen 2008

message: Före Lagercrantz uppträdande i TV-programmen omsatte de svenska nätdejtingföretagen cirka 10 miljoner kr/år. Den siffran har ökat till drygt 300 miljoner kr/år, beroende på att miljoner personer såg programmen och genom Lagercrantz personlighet och välkända adliga namn bibringades uppfattningen, att det nu var riskfritt, socialt accepterat och inte längre tabu att träffa en partner på detta nya sätt. Tidigare var speciellt kvinnor oroliga för att de skulle hamna i klorna på en våldtäktsman, om de svarade på en kontaktannons i en tidning eller på nätet. Lagercrantz viktiga insats är källbelagd genom den oerhörda ökningen av antalet nätdejter. Det stora mediala intresset för dessa frågor, visar att ämnet är allt annat än trivialt.
thread_title: Stegen som leder till äktenskap

message: Lika litet som kungahuset är en angelägenhet enbart för kungafamiljen är adeln en intern angelägenhet enbart för medlemmar av adeln. Annars skulle Lagercrantz motion och person inte rönt den oerhört stora uppmärksamheten i massmedia som faktiskt finns. Den stora uppmärksamheten gör, att Lagercrantz platsar i Wikipedia. -  Riddarhussekreteraren uppger, att han är förhindrad att i massmedia uttala sig om de pågående försöken, att modernisera Riddarhuset. Men i artiklarna finns ju uttalanden utav Björn af Kleen och av en av de friherrinnor som faktiskt blev invalda i Riddarhusutskottet, trots hårt motstånd från 77 av huvudmännen.
thread_title: Jämställdhetsfrågor

message: Carl Lagercrantz första framträdande 1941 i svensk veckopress hade rubriken: ”Sexåring talar tre språk!” På the Cathedral School i Havanna läste han engelska och spanska och hemma talade han svenska. -  Carl Lagercrantz satt i styrelsen för Tekniska Högskolans Studentkår och var 1956 ordförande för International Student Club of Stockholm med 1000 medlemmar från 46 nationer. Han förekom i flera tidningsreportage från den tiden. -
Han arbetade 1963-64 i New York hos Otis Elevator Company med framtagandet av ett nytt hastighetsregleringssystem för det planerade World Trade Center, 110 våningar högt. -  Han har byggt en 76000 tons kemikalieterminal i Rotterdam. - Han har forskat kring trafiksäkerhetsfrågor inspirerad av sin släkting, kommunikationsministern, sedermera statsministern Olof Palme. -  Lagercrantz har upprepade gånger kallats till Justitiedepartementet och fått påverka Fastighetsmäklarlagen i Handelsbalkens 18:e kapitel, som ursprungligen formulerades 1718 av hans farmors farmors morfars morfar riksrådet Gustaf Cronhielm, som skrev klart den ännu gällande Lag av 1734. -  Lagercrantz farmors mormors morfar Frans Michael Franzén var Svenska Akademiens sekreterare. – Det finns mycket mer att säga om Carl Lagercrantz. Han förekommer i fler artiklar och har själv i skilda ämnen skrivit fler artiklar än de här redovisade.
thread_title: Diverse

message: Speciellt genom det två sidor långa reportaget i Expressen 1987-10-14 och ett mindre reportage i Expressen 2001 hamrades namnet ”Carl Lagercrantz (mäklare)” in i miljontals svenskars medvetande. I båda fallen handlade det om uppmärksammade villaförsäljningar med rekordmånga spekulanter och budgivare. Ifall frågan gäller huruvida ”Carl Lagercrantz (mäklare)” är en sådan av massmedia tillräckligt uppmärksammad person, att det är motiverat att i Wikipedia medtaga den nu aktuella artikeln, måste väl svaret rimligtvis bli JA, JA, JA!  Hans TV-beskrivning av proceduren från den första kontaktannonsen hela vägen fram till bröllopet gillades av miljoner tittare. Att Lagercrantz 2013 satte igång jämställdhetsdebatten på Riddarhuset och ute i samhället är ju en ytterligare anledning till att artikeln om honom är välmotiverad. -  Och faktiskt var artikeln patrullerad och klar redan innan den missprydande och ”hotfulla mallen” sattes dit. Hoppas, att någon användare nu avlägsnar mallen. Mallen gör ingen nytta, endast skada.
http://commons.wikimedia.org/wiki/Commons:Patrol En patrullerad artikel skall respekteras. Artikeln skall inte särskådas i minsta detalj efter det att den blivit patrullerad. Artikelförfattaren skall inte behöva offra tid och krafter på att försvara en redan patrullerad och godkänd artikel.
Lixfourtwo (disk) 26 juli 2013 kl. 06.25 (CEST)
thread_title: Sammanfattning

message: Jag ser inget som kan motivera relevans enligt vår praxis och förslår radering (tänker själv göra det inom kort om ingen ann gör det). Långa ordrika inlägg utan reell substans vad avser uppmärksamhet ändrar inte detta, utan innebar endast att sådan inlägg ignoreras.Yger (disk) 31 juli 2013 kl. 21.19 (CEST)
replies: text: :För tre år sedan fanns om denna person en artikel, som Yger lät radera,  eftersom den artikeln tydligen helt saknade källhänvisningar. Men denna helt nyskrivna artikel har 35 källhänvisningar, varav 26 är oberoende tredjepartskällor. Trots denna oerhörda, avgörande skillnad föreslår Yger på nytt, att artikeln skall raderas. Var finns logiken? Menar Yger verkligen allvar? Tydligen har detta blivit en prestigefråga för Yger eller också finns någon rent personlig anledning till att Yger åter vill få bort artikeln.
Jag föreslår, att Yger läser artikeln om Sara Zetterlund (1820-1860). Knappt någon har hört talas om henne. Hon står inte nämnd varken i Nordisk Familjebok, Nationalencyklopedin, Adelskalendern eller något annat uppslagsverk. Men Wikipedia innehåller en lång ordrik artikel om henne. Vad är så märkvärdigt med Sara Zetterlund, att en artikel om henne anses ha ”encyklopedisk relevans” i Wikipedia? Hennes enda ”merit” var ju att hon (liksom Maria Stuart) hör till Kategori:Personer som blivit avrättade genom halshuggning.                  
Åter till artikeln om  Carl Lagercrantz (mäklare).  Denna person har uppmärksammats av miljoner radiolyssnare, TV-tittare, tidningsläsare och kollegor inom professionen och på Riddarhuset. Tack vare hans lobbyverksamhet är chansen väsentligt större att Yger numera har att göra med en högskolemäklare i stället för en komvuxmäklare, nästa gång han är inblandad i en bostadsaffär. Tidigare var branschen ”ett geschäft likt handeln med begagnade hästar.”  Väldigt sannolikt är även, att Sverige (och även Yger) slapp drabbas av den allvarliga internationella lågkonjunkturen 2008, sedan Lagercrantz i DI skrivit en lugnande artikel, som noga studerades på landets alla tidningsredaktioner. Med sina många fotnoter är artikeln i minsta detalj källbelagd. Det är minsann inga dåliga källor. Dessutom är ju artikeln redan patrullerad och godkänd enligt Wikipedias normer. Två veckor har förflutit och ingen användare har under den tiden velat radera någonting i artikeln, med undantag av en obetydlig radering av mindre än 2 procent av innehållet. Dags således, att nu taga bort den hotfulla mallen.
Lixfourtwo (disk) 1 augusti 2013 kl. 13.14 (CEST)

text: Ja artikeln är nu källbelagd, men den objektet uppfyller inte de krav på uppmärksamhet och betydenhet vi har för att bedöma den som relevant. Då du heller inte framför något som motsäger detta raderar jag nu artikeln.1 augusti 2013 kl. 13.45 (CEST)
thread_title:  Relevans