Diskussion:Sveriges statsskick

message: Hur partiväsendet beskrivs tycker jag inte är riktigt korrekt: det fastslås i RF 3 kap 1 § att ledamöter rill riksdagen väljs partibundet (med möjlighet för personröst inom partierna). Partiväsendet växte dock fram och var redan praxis som kodifierades i nuvarande regeringsform - partiväsen nämns så vitt jag minns inte i 1809 års regeringsform. Dock finns praxis, t.ex. statschefens roll inom utrikes relationer, som jag tillförde.//--IP 6 juni 2007 kl. 13.05 (CEST)
thread_title:  Partiväsendet 

message: Det är en vanlig myt att det kommunala självstyret är direkt reglerat i grundlagen och hänvisningen i artiklen är direkt felaktig, den hänvisar till följande text som knappast kan sägas beskriva kommunalt självstyre:
1 § All offentlig makt i Sverige utgår från folket. 
Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom kommunal självstyrelse. 
 
Den offentliga makten utövas under lagarna. --195.178.230.122 7 juni 2007 kl. 16.43 (CEST)
replies: text: Vad menar du då att "genom kommunal självstyrelse" betyder?//--IP 7 juni 2007 kl. 16.44 (CEST)
replies: text: : Det står inte "genom kommunal självstyrelse" i regeringsformen 1 kap 1§ vilket artikel hävdar. --195.178.230.122 7 juni 2007 kl. 16.49 (CEST)

text: : I Regeringsformen första kapitel anges att kommunerna har rätt att ta upp skatt, i övrigt i regerinsformens 8 kapitlets 5 paragraf anges just att grunderna för kommunernas befogheter och organisering är reglerat i lag (alltså av riksdagen genom vanliga lagar) och därmed blir det påstådda kommunala självstyret bara något som riksdagen har delegerat till kommunerna och inget som är skyddat i lag.

text: :"Grunderna för ändringar i rikets indelning i kommuner samt grunderna för kommunernas organisation och verksamhetsformer och för den kommunala beskattningen bestämmes i lag. I lag meddelas också föreskrifter om kommunernas befogenheter i övrigt och om deras åligganden."

text: :--195.178.230.122 7 juni 2007 kl. 16.56 (CEST)
replies: text: ::Vad snackar du om?! Du citerar ju regeringformen, där det uttryckligen står att kommunerna äger självstyre! Självstyre beryder inte självständighet! //--IP 7 juni 2007 kl. 16.58 (CEST)
replies: text: ::: Vad pratar du om, ge mig det citatet då! Den nya dyngan i texten är fullständigt irrelevant eftersom att den inte handlar om grundlagen utan om hur kommunens verksamhet regleras i lagar. Ditt citat som du angav här är ju inte från regeringsformen!--195.178.230.122 7 juni 2007 kl. 16.59 (CEST)
replies: text: ::::Men lägg av! Regeringsformen kap 1 1§:
replies: text: :::::All offentlig makt utgår från folket.

text: :::::Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom kommunal självstyrelse.

text: ::::Precis vad du skriver ovan! //--IP 7 juni 2007 kl. 17.02 (CEST)
replies: text: ::::: Det är du som inte fattar distinktionen mellan kommunal självstyrelse (genom valda församlingar) och kommunalt självstyre, kapitel 1 är i mycket en förklarande paragraf (om du hade någon kunskap i frågan och hade läst alla förarbeten till lagen så skulle du veta att den nya grundlagen från 1974 har två syften, den skall också pedagogiskt förklara hur riket styrs. Den är alltså både beskrivande och normativ). Och med hänsyn till just kapitel 8 som reglerar kommunernas verksamhet framgår klart att det inte finns något skyddat kommunalt självstyre, det är bara givet av riksdagen som kan reglera kommunerna i princip i vilken grad som helst (med undantag för att de inte kan upphäva deras beskattningsrätt). Det enda alltså är skyddat i grundlagen är deras beskattningsrätt, vilket inte hindra riksdagen att totalreglera vart pengarna skall gå. --195.178.230.122 7 juni 2007 kl. 17.10 (CEST)

text: ::::Om du vill propagera för synen på kommunalt självstyre så får du skaffa en blogg eller en hemsida, men det du nu gjorde var att radera en text med källor mot en med eget tyckande. Du får dock leta efter en bättre källa än Holmberg och Stjernquist. Det står heller inte att självstyrelsen är total, tvärt om. Du är ute efter att bråka, det är uppenbart. //--IP 7 juni 2007 kl. 17.11 (CEST)
replies: text: ::::: Vad är du för pajas som inmte kan ta en diskussion? Och dina källor är irrelevanta och motsäger inte heller det jag skriver, och det som de skriver om lagar är inte GRUNDLAGEN och har inte med en artikel om grundlagen eller statsskicket att göra. Och sluta tramsa--195.178.230.122 7 juni 2007 kl. 17.15 (CEST)

text: ::::: Det finns förövrigt inte ett ord i det jag skrev som inte står i det citerade stycket av grundlagen. Jag kan försäkra ip-nummret att det inte är jag som skrivit Sveriges grundlag.--195.178.230.122 7 juni 2007 kl. 17.19 (CEST)
replies: text: ::::::Både Erik Holmberg och Nils Stjernquist deltog i arbetet att ta fram regeringsformen, och deltog i att skriva själva texten. Du ger inte ett seriöst intryck om du avfärdar deras bok. Den används vid undervisning i statsvetenskap och juridik när det gälelr grundlagarna, i Uppsala, och vid fler universitet. Bara att den hart gått i tolv upplagar och är utgiven av Norstedts juridik säger en del om dess kvalitet. //--IP 7 juni 2007 kl. 17.20 (CEST)

text: Vad bråkar vi om egentligen? Är det om det ska stå "kommunal självstyrelse" eller inte, och vad det i så fall innebär? Då kan man väl enas om att det iofs står "kommunal självstyrelse" i portalparagrafen, men att denna självstyrelse i praktiken är begränsad på många sätt. Är det så kontroversiellt? Marfuas 7 juni 2007 kl. 17.25 (CEST)
replies: text: : Jag har aldrig avfärdat dem, bara konstaterat att stycket är irrelevant för beskrivningen av Sveriges grundlag eftersom att stycket inte handlade om det. Att ett kommunalt självstyre finns beror ju på att riksdagen har gett kommunerna stora friheter. Men IP det betyder inte (vilket inte heller Holmberg och Stjernquist skriver) att det är garanterat i grundlagen. Den nya skrivningen är fullständigt korrekt och striderna inte mot herrarnas bok. --195.178.230.122 7 juni 2007 kl. 17.29 (CEST)

text: :Marfuas, du kan se i versionshistoriken att jag citerade Holmberg och Stjernquist som skrev att självstyrelsen inte är total. Den oinloggade har "en dålig dag" eller något...//

text: :Däremot har den oinloggade tvärfel om regeringsformen. Det står att kommunerna har självstyrelse. I första kapitlet första paragrafen, vad den oinloggade än må tycka om det.//--IP 7 juni 2007 kl. 17.39 (CEST)
replies: text: ::Själv har jag en jättebra dag, solen lyser och pianot är nystämt! Tänk på att artikeln inte bara handlar om grundlagarna, utan också om statsskicket i praktiken.  Jag skriver om det där stycket helt och hållet om någon dag eller så, på ett genialt sätt som gör alla inblandade nöjda Marfuas 7 juni 2007 kl. 17.40 (CEST)
replies: text: :::Det är inte en nykomling, utan en som är ute efter att bråka...//--IP 7 juni 2007 kl. 17.42 (CEST)
replies: text: :::: Marfuas sprider så god karma här att jag min dag blir än mer ´lysande och jag ignorera IPs små larviga personangrepp som han kryddar varje inlägg med. --195.178.230.122 7 juni 2007 kl. 17.44 (CEST)
replies: text: :::::Då kan vi väl dra ett streck här, eller? Marfuas 7 juni 2007 kl. 17.46 (CEST)
replies: text: :::::: gärna för mig.--195.178.230.122 7 juni 2007 kl. 17.49 (CEST)
thread_title:  Kommunalt självstyre 

message: Riksdagen lägger inte fram budgeten, budgeten är en proposition från regeringen som riksdagen har att ta ställning till.--195.178.234.132 8 juni 2007 kl. 19.01 (CEST)
replies: text: Regeringen lägger fram budgetpropositionen, vilket sker efter en lång process med myndigheterna, och skall läggas fram senat 20 september under år det inte är val. De facto går budgetpropen igenom, eftersom regeringen har stöd av riksdagen (har majoritet där, eller har stöd av samarbetspartierna). En proposition är dock inte de facto själva statsbudeten, utan regeringens förslag till statsbudget. Detta förslag skall riksdagen ta ställning till, och kräver riksdagens godkännande för att gå igenom. Se även Riksdagens sida om budetarbetet.//--IP 8 juni 2007 kl. 19.44 (CEST)
replies: text: : Precis vad jag skrev med andra ord, i artikel står det att riksdagen lägger fram budgeten, vilket inte är korrekt.--195.178.234.132 8 juni 2007 kl. 19.51 (CEST)
replies: text: ::"Budgeten" är inte "budgetpropositionen". En proposition är formellt ett förslag. Detta förslag antar riksdagen de facto, men förslgaet i sig är inte Statsbudgeten. Jag håller dock med om att det borde framgå att statsbudgeten de facto är regeringens budgetproposition, fastän det formellt är riksdagen som står för statsbudgeten.//--IP 8 juni 2007 kl. 19.56 (CEST)
replies: text: ::: Man kan bara lägga fram något i riksdagen genom en proposition eller en motion, det som läggs fram är budgetpropositionen. Riksdagen som enhet kan aldrig lägga fram något, den kan bara fatta beslut. När man talar om att "lägga fram" i riksdagen kan det bara avse en motion eller en proposition. Stycket behöver förövrigt kompletteras på flera punkter, ordet lagstiftande bör förklaras en mindre kunnig läsare kan få intrycket att riksdagen bara stiftar lagar i en snäv mening. Samt är skrivning "Lagförslag kan framlägges av regeringen eller av en grupp eller representanter från riksdagen" inte uppenbart fel (eftersom man kan läsa in vad man önskar) men förvirrande.--195.178.234.132 8 juni 2007 kl. 20.05 (CEST)
replies: text: :::::När riksdagen klubbat igenom förslaget är det en ny text, och denna text är statsbudgeten, eftersom ett förslag logiskt inte är något annat än förslag. I realiteten är det samma, förutom visst finslip, men inte de jure. Texten tillkommer på riksdagens beslut. Det är samma innehåll som förslaget, men på grund av parlamentarismens princip är det riksdagen som står bakom beslutet, inte regeringen. Därför bör det stå under riksdagen. Detta överensstämmer också med hur riksdagen beskriver frågan, att besluta om statsbudgeten är en av deras viktigaste uppgifter. Texten är bara påbörjad.//--IP 8 juni 2007 kl. 20.20 (CEST)
replies: text: ::::::: Du missar poängen, riksdagen är en beslutande församling och kan aldrig lägga fram något (enbart regeringen och riksdagsmän, enskilda eller i olika grupper som parti- och kommittemotioner). Däremot är det fullt riktigt och oomtvistat att riksdagens beslutar om budgeten men det innebär INTE att riksdagen lägger fram budgeten.  Bara att byta ut den skrivningen, det är ingen stor eller dramastisk sak. --195.178.234.144 13 juni 2007 kl. 18.15 (CEST) Ps. Nu såg jag den nya skrivningen, "Riksdagen har även ansvaret för att fastställa statsbudgeten". Utmärkt!--195.178.234.144 13 juni 2007 kl. 18.16 (CEST)
replies: text: ::::::::Visst var det listigt formulerat? Marfuas 17 juni 2007 kl. 23.34 (CEST)
thread_title:  Riksdagen lägger inte fram budgeten 

message: Jag är tveksam till huruvida statschefen tillhör den verkställande makten enligt 1974 års regeringsform. Han utövar ju trots allt ingen makt alls, inte ens i teorin. Hans uppgifter är rent representativa och innebär inte maktutövning. Han är förvisso chef över Kungl. Hovstaterna men de räknas inte som en statlig myndighet, vill jag tydligt minnas. (Eller, om riksmarskalken ska räknas som chef så är det iaf. kungen som utnämner riksmarskalken, och det är kungen som riksmarskalken svarar inför.) Detta hindrar ju inte att hovet får ett apanage från riksdagen varje år eftersom staten ger en massa pengar varje år till verksamheter som inte är statliga.
Så jag föreslår att man helt enkelt gör om avsnittet om statschefen till ett eget kapitel. David ekstrand 14 maj 2009 kl. 17.20 (CEST)
replies: text: Jag kan förstås förstå dig, statschefen/kungen har nästan bara representativa uppgifter och som det inte självklart att han tillhör den verkställande makten. Men efter lite funderande så är det nog ändå rimligast att statschefen placeras där. Kungen är ordförande för utrikesnämnden, han ackrediterar ambassadörer och han öppnar riksdagen. Alla dessa är uppgifter är verkställande. Och även representativa uppgifter handlar om att se till att riksdagens vilja genomförs. Exempel; riksdagen ger regeringen mandat att stödja svensk industri och näringsministern åker därför och representerar Volvo i Kina. Men näringsministern åker inte ensam; även kungen åker med, på samma uppdrag som näringsministern. Det är en form av verkställande. Det bästa vore dock att utgå från den statsvetenskapliga litteraturen; hur klassificerar den statschefer/kungar? Koios 15 maj 2009 kl. 19.28 (CEST)
replies: text: : Om man ser på t.ex. engelska Wikipedia så verkar man där dela upp världens länder i de länder där statschefen faktiskt har verkställande makt (som i USA), de länder där statschefen nominellt men inte i praktiken har verkställande makt (som i Storbritannien) och de ytterst få länder där statschefen inte ens nominellt har den verkställande makten, som i Sverige. I och för sig kan man däremot invända att bara för att statschefen inte nominellt är "chief executive" (dvs. har den högsta verkställande makten) så betyder inte det att statschefen inte har någon verkställande makt alls. Men jag vet inte om jag håller med om att de exempel du tar upp verkligen är exempel på verkställande makt. Att statschefen ackrediterar ambassadörer beror mig veterligen inte på att han har fått i uppdrag att göra det av riksdagen, utan mera på att det finns en folkrättslig norm som säger att för att ambassadörer ska anses giltigen ackrediterade så ska de ha fått sin ackreditering av landets statschef. Och att vara ordförande för utrikesnämnden liksom att öppna riksdagen och följa med på utlandsbesök är inte maktutövning, utan mera ett utövande av en representativ plikt. Ordförandeskapet i utrikesnämnden är inte där för att statschefen ska utöva makt, utan för att han därmed ska kunna informera sig om rikets angelägenheter. (Sen ingår ju iofs. gissningsvis i detta de befogenheter som tillkommer en mötesordförande vilkensomhelst, t.ex. att fördela ordet och moderera diskussioner, antar jag.) Och vad gäller utrikesbesök så är det ju inte så att riksdagen uppdrar åt statschefen att följa med regeringen. Däremot är det väl så att statschefen i samråd med regeringen bestämmer sig för att åka med, och att riksdagen anslår medel till detta inom ramen för kungens apanage. Men jag håller helt med dig om att vi skulle behöva gå till nåt slags litteratur för att se hur det ska vara. David ekstrand 19 maj 2009 kl. 17.42 (CEST)

text: Ingenstans i artikeln påstås att kungen skulle vara en del av den verkställande makten i Sverige. Däremot ska statschefen självklart vara med i den här artikeln eftersom hans existens definieras genom de svenska grundlagarna. Eller menade du någonting annat? (Och det är kanske inte jättebra att använda enwp som argument för svenska förhållanden) Marfuas 19 maj 2009 kl. 22.27 (CEST)
thread_title:  Statschefen 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Sveriges statsskick. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070617144910/http://www.europarl.europa.eu/facts/1_3_4_en.htm till http://www.europarl.europa.eu/facts/1_3_4_en.htm
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 6 maj 2017 kl. 21.32 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Sveriges statsskick. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070621161601/http://www.regeringen.se/sb/d/107/a/18016 till http://www.regeringen.se/sb/d/107/a/18016
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 30 juli 2017 kl. 07.08 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Sveriges statsskick. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20120630191405/http://www.eipa.eu/files/repository/eipascope/20080313162050_MKA_SCOPE2007-3_Internet-4.pdf till http://www.eipa.eu/files/repository/eipascope/20080313162050_MKA_SCOPE2007-3_Internet-4.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 2 februari 2018 kl. 03.42 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade