Diskussion:Karl XII/Arkiv 2004–2016

message: Härligt detaljerad text.
Får man fråga hur du har fått tag i sån detaljerad information?
thread_title: Gammal fråga

message: En icke inloggad användare ändrade just "Stanislaw" till "Stefan". Är det helt korrekt, halvkorrekt (à la officiell syn på det hela hos nationalister av given nationalitet) eller helt fel? - Tournesol 3 december 2004 kl.11.30 (CET)
Epilog till ovanstående: Det var uppenbarligen klotter. - Tournesol 3 december 2004 kl.11.32 (CET)
En fråga som mig veterligen aldrig har diskuterats är huruvida kungen sökte döden. Att drabbas av sjukdom är en förnedring om tex ens värdighet inte kan upprätthållas. Karl XII farfar gick bort i, vad man får förmoda en infektion med snabbt förlopp. Fadern i utdragen ventrikelcancer. Kungens mor var redan bortgången i ospecificerad sjukdom. Kungen hade på slagfältet sett döden så många gånger. Landet var i spillror. Fälttåget i Norge flöt inte på i sann karolineranda. Kungens inbundenhet kan ha maskerat en depression med suicidtankar. När kungen för sista gången red ut till löpgravarna, hälsade han adjö till sina närmaste officerare som om det vore ett avsked. Kungens mod och oräddhet var en förebild för karolinerna. Det torde vara klarlagt att om kungen ej hade exponerat överkroppen ovan löpgraven hade kulan ej träffat. Denna irrationella dumdristighet blir rationell sett ur ett suicidperspektiv.
thread_title: Ny fråga

message: Så här står det om Karl XII: "På dem, som kom i personlig beröring med honom imponerade han, trots sitt blygt tillbakadragna väsen och enkla uppträdande, starkt genom sin klara uppfattning, sin viljekraft och sin pålitlighet. Hans förtroliga brev till sina närmaste visar ett friskt humör och en under det slutna yttre gömd varm känslighet. En stark rättskänsla framlyser ur alla hans handlingar. Av sina undersåtar i allmänhet var han livligt beundrad och kunde, då han själv aldrig sparade sig eller skydde ansträngningar, även sporra dem till betydande offer."
Det känns inte som en objektiv beskrivning av honom. Han var en kung och alla kungar kan vara "bra", liksom. 
replies: text: Den delen av artikeln kommer förmodligen från Nordisk familjebok som hade ett mer nationalromantiskt synsätt än vad som brukar accepteras av dagens historiker. Jag tycker stycket kan raderas. Thuresson 3 april 2006 kl.22.11 (CEST)
thread_title: Ny fråga

message: ----
replies: text: Detta diskussionsinlägg har flyttats hit från Wikipedia:Wikipedia är bättre än Nationalencyklopedin (eftersom det inte är tänkt att diskussioner ska föras där).'

text: Diskussion

text: Jag la märke till artikeln för ett tag sedan när jag skulle göra en smärre redigering vilket p g a artikelns storlek tog ett tag. Artikeln är 65 kilobytes lång, och om man ska redigera får man uppmaningen att dela upp den i mindre avsnitt. Jag har märkt en tendens här att man anser att en lång artikel är att föredra framför en kort. Då tycker jag att man har missat poängen med encyclopedier: vill man läsa en bok i ämnet så finns det nog en för nästan alla uppslagsord. Orsaken att man konsulterar en encyclopedi är väl i st att man snabbt vill ha överskådlig kunskap i frågan. Det wikipedia är bättre än tryckta verk på är att man bara är ett klick från ett relaterat uppslagsord; en fördjupning, definition, eller ett sidospår etc. Jag tycker att detta borde användas mer, och på ett smartare sätt, och detta särskilt i biografier, där denne kungs artikel är det tydligaste exemplet: för detta är inte bara en biografisk artikel, det är en uppsats om hela hans samtids historia.//--213.101 20 februari 2005 kl.06.49 (CET)
----
Denna artikel är på tok för stor - det är svårt att ladda ner den. Jag föreslår en uppdelning i biografisk artikel (denna) och t ex Karl XIIs krig.--213.101 20 januari 2005 kl.09.25 (CET)
Håller med om att denna artikel bör splittas upp. Historieskrivningen på Ugglans tid var inte bara nationalistisk, utan alltför ledarcentrerad. Mycket av texten bör överföras till stora nordiska kriget. /Yvwv [y'vov] 16 augusti 2005 kl.00.58 (CEST)
thread_title:  För stor artikel 

message: Har lyft ut avsnitten Karl XII:s polska fälttåg och Karl XII:s möte med August den starke. /Yvwv [y'vov] 9 november 2005 kl.16:31 (CET)
thread_title: Uppsplittning

message: Varför är det en språkvård mall på artikeln? Frederico 12 juli 2006 kl.14.28 (CEST)
replies: text: Därför att artikel behöver moderniseras språkmässigt, det är väldigt gammaldags språk från Ugglan (därav ugglemallen). Likaså är det gott om värderande ord och skrivningar som inte hör hemma i ett uppslagsverk.--195.178.233.151 12 juli 2006 kl.15.07 (CEST)
^^Håller jag inte alls med om. Språket håller en god nivå och artikeln är lättläst.
Jag kan bara instämma. Kan man som icke-adrimistratör ta bort den?--Ki-Chi-Saga 11 augusti 2007 kl. 07.23 (CEST)

text: Ja.

text: andejons 11 augusti 2007 kl. 09.05 (CEST)
replies: text: :Då tar jag bort den.hejkompis (disk) 9 december 2009 kl. 11.04 (CET)
thread_title: Språkvård? varför?

message: ==== Karl XII ====
*Avnominerad av Mats Halldin 12 juli 2006 kl.21.13 (CEST)
*Motivering: En oredigerad och hopplöst utdaterad Ugglan-artikel. Möjligen något som går att förbättra men absolut inte av utvald kvalité.
Ta bort
#Bort med uggleåbäkena! /Fenix 12 juli 2006 kl.21.15 (CEST)
#Bort med skräpet, ugglor bör per definition inte kunna bli utvalda innan de har redigerats så pass mycket att det inte längre syns att de kommit från Ugglan från början /Grillo 12 juli 2006 kl.21.20 (CEST)
#Nicke L 13 juli 2006 kl.02.53 (CEST) Ta bort. 
#torvindus 13 juli 2006 kl.02.54 (CEST)
#--Greve Brahe 13 juli 2006 kl.10.54 (CEST)
#Augustus 16 juli 2006 kl.00.29 (CEST) När ugglan har flygit iväg kan den möjligen bli nominerad igen.
Behåll som utmärkt
#  Petter (kontakta) 15 juli 2006 kl.21.38 (CEST) Har absolut inget att invända mot språket!
Markera som läsvärd
#Huggorm 30 juli 2006 kl.17.45 (CEST)
Diskussion
Ge gärna exempel på vad som är så hemskt med språket i denna artikel. —Petter (kontakta) 15 juli 2006 kl.21.39 (CEST)
replies: text: Det är inte främst språket som i grammatik som är problem, det är 1800-talsformuleringar som "På dem, som kom i personlig beröring med honom imponerade han, trots sitt blygt tillbakadragna väsen och enkla uppträdande, starkt genom sin klara uppfattning, sin viljekraft och sin pålitlighet." som är problemet. /Grillo 16 juli 2006 kl.00.18 (CEST)
replies: text: :Faktiskt är grammatiken också ett viktigt problem, vid sidan av povvet/fluffet. Den kompakta textmassan och trekilometersmeningarna med en ofta omvänd ordföljd än vad vi är vana vid idag gör det besvärligt att över huvud taget tillgodogöra sig innehållet. /Fenix 16 juli 2006 kl.11.46 (CEST)
replies: text: ::Nej, jag är inte övertygad. Petter (!) 18 juli 2006 kl.19.52 (CEST)
thread_title:  Avnominerad 

message: *Avnominerad av Mats Halldin 12 juli 2006 kl.21.13 (CEST)
*Motivering: En oredigerad och hopplöst utdaterad Ugglan-artikel. Möjligen något som går att förbättra men absolut inte av utvald kvalité.
Ta bort
#Bort med uggleåbäkena! /Fenix 12 juli 2006 kl.21.15 (CEST)
#Bort med skräpet, ugglor bör per definition inte kunna bli utvalda innan de har redigerats så pass mycket att det inte längre syns att de kommit från Ugglan från början /Grillo 12 juli 2006 kl.21.20 (CEST)
#Nicke L 13 juli 2006 kl.02.53 (CEST) Ta bort. 
#torvindus 13 juli 2006 kl.02.54 (CEST)
#--Greve Brahe 13 juli 2006 kl.10.54 (CEST)
#Augustus 16 juli 2006 kl.00.29 (CEST) När ugglan har flygit iväg kan den möjligen bli nominerad igen.
Behåll som utmärkt
#  Petter (kontakta) 15 juli 2006 kl.21.38 (CEST) Har absolut inget att invända mot språket!
Markera som läsvärd
#Huggorm 30 juli 2006 kl.17.45 (CEST)
Diskussion
Ge gärna exempel på vad som är så hemskt med språket i denna artikel. —Petter (kontakta) 15 juli 2006 kl.21.39 (CEST)
replies: text: Det är inte främst språket som i grammatik som är problem, det är 1800-talsformuleringar som "På dem, som kom i personlig beröring med honom imponerade han, trots sitt blygt tillbakadragna väsen och enkla uppträdande, starkt genom sin klara uppfattning, sin viljekraft och sin pålitlighet." som är problemet. /Grillo 16 juli 2006 kl.00.18 (CEST)
replies: text: :Faktiskt är grammatiken också ett viktigt problem, vid sidan av povvet/fluffet. Den kompakta textmassan och trekilometersmeningarna med en ofta omvänd ordföljd än vad vi är vana vid idag gör det besvärligt att över huvud taget tillgodogöra sig innehållet. /Fenix 16 juli 2006 kl.11.46 (CEST)
replies: text: ::Nej, jag är inte övertygad. Petter (!) 18 juli 2006 kl.19.52 (CEST)
thread_title:  [[Karl XII]] 

message: Det skulle vara intressant att se några hänvisningar till litteratur som man kan fördjupa sig inom om man är intresserad av ämnet!
thread_title:  Relevant litteratur 

message: Oplysningene som står om mindesmerket på Fredriksten stemmer ikke. Granittkulen som er nevnt i teksten ble fjernet på 1930-tallet og det ble istedenfor reist et felles norsk-svensk monument i 1938. Det ble avduket av de daværende kronprinsene i Norge og Sverige. Burde ikke være vanskelig at finde oplysninger herom. Kan også legge til at restene efter det monumentet den svenske hæren reiste på 1860-tallet befinner seg i det krigshistoriske museet på festningen
thread_title:  Halden 

message: Det har ändrats lite fram och tillbaka i artikeln i dag vad gäller dödsdatumet. Vänligen diskutera här i stället för att bara göra varandras redigeringar ogjorda. /Dcastor 8 maj 2010 kl. 18.15 (CEST)
replies: text: Nationalencyklopedin på internet (prenumerant). Sökord : Karl XII anger endast 30 november 1718 . --Ymer 8 maj 2010 kl. 18.22 (CEST)

text: Tillägg, följande källor i urval (utöver NE) anger endast 30 november:

text: *Karl XII, Hans Villius, Wahlström & Widstrand 1960 s. 182

text: *Alla Sveriges kungar, Åke Ohlmarks, Almqvist & Wiksell Förlag, Malmö 1972  s. 124

text: *Sveriges Historia : Vad varje svensk bör veta, Stig Hadenius, Torbjörn Nilsson, Gunnar Åselius, Bonnier Alba, Stockholm 1996  s. 158

text: *Ända från Vendelkråka : En nordisk kronologi, Alf Henrikson, Bra Böcker, Höganäs 1985 s. 252

text: *Nordisk familjebok / 1800-talsutgåvan. 8. Kaffrer - Kristdala

text: *... så där håller det på. --Ymer 8 maj 2010 kl. 20.49 (CEST)
replies: text: :Då Karl XII dog i Norge 1718,och Norge andvände den kalender vi har i Sverig idag. Så dog Karl XII den 11 december 1718 i Norge. Det är samma kalender vi har i Sverige idag. Detta gör att man BARA kan säga att han dog den 11 december. Vore bra om det skrevs in en gång för alltid och ej går att ändra.
replies: text: ::Ok, men kan du peka på att det dödsdatumet anges i litteraturen? Enligt listan ovan verkar det vara betydligt vanligare, för att inte säga allenarådande, att angiva dödsdatumet i gamla stilen. /Diupwijk 9 maj 2010 kl. 14.35 (CEST)
Svar, det stämmer att man felaktigt säger 30 november som dödsdag. MEN om ni kollar upp VAR han dog ,, det var INTE i Sverige utan i Norge(mig veteligt ligger Fredrikshald i Norge). Kolla vilket datum det var i Norge vid tidpunkten för hans död,,, det var 11 december 1718, dvs den kalender som Sverige andvänder nu. Vi kan ju inte säga felaktigheter eller?? Vad jag har förstått så ska Wikipedia vara en plats med korrekta uppgifter. Om man ger felaktiga uppgifter så lär sig folk ju aldrig eller ??????

text: Det är inte Wikipedias avgift att avgöra vad som är rätt eller fel, vi refererar bara vad andra säger. Om du hittar en tyngre källa (det vill säga inte en privat hemsida eller blogg) som argumenterar för att man borde ange Karl XII:s dödsdatum till 11 december kan det tas upp i artikeln, men så länge NE, Ohlmarks etc etc är överens om 30 november tror jag inte du kommer få gehör för dina åsikter, hur stringenta de än må vara. - Tournesol 11 maj 2010 kl. 11.12 (CEST)
replies: text: :Man kan också se det så att svensk lag osv gäller för den svenska armén oavsett var den befinner sig. Den svenska militären i Norge tillämpade svenska lagar, inte norska. Alltså gäller svenska regler för angivande av datum i det här fallet.--Edaen 11 maj 2010 kl. 11.26 (CEST)
replies: text: ::Eller som att man för att historien skall bli vettig så får man välja ett system och hålla sig till det. Det är inte rimligt att svenska armén går över gränsen ett datum för att samma dag, men ett annat datum, slå läger. I svensk historieskrivning använder man i första hand den kalender som gällde i Sverige vid tidpunkten, och anger andra varianter i andra hand. Alltså: "Karl XII dog 30 november", alternativt "karl XII dog 30 november (gs; 11 december ns)" eller liknande.

text: ::andejons 11 maj 2010 kl. 12.39 (CEST)
Skriv tvärtom   11 dec   o sen inom ( 30 nov ) eftersom vi andvänder den ny kalendern. Det blir ju OMÖJLIGT att den 30 november 2018 säga att det är 300 år sen karl XII dog,, eftersom det är 11 dagar kvar eller hur.. det begriper ju vilket barn som helst.

text: Karl XII var svensk kung och hans dödsdatum bör därför anges enligt då gällande svensk kallender. Att Norge vid den här tiden använde en annan kallender har föga med saken att göra. Ska man klyva hår på det viset så bör man betänka att Karl XII befann sig på svenskockuperad mark när han dog. /Kemikungen 11 maj 2010 kl. 14.58 (CEST)
Fel om en svenks idag befinner sig i californien och dör den 11 maj kl 21.00 lokal tid så kommer det att stå att han/hon dog den 11 maj även om det hunnit bli den 12 maj här hemma i Sverige. Frågan du måste besvara som jag tidigare skrev är, EXAKT vilket datum ska vi fira/minnas karl XII:s 300 års dödsdag?????  Den 30 november 2018 eller den 11 december 2018??? Hoppas att du kan svara på den frågan.

text: Det är inte Wikipedias avgift att avgöra vad som är rätt eller fel, vi refererar bara vad andra säger. Är något oklart i det påståendet? - Tournesol 11 maj 2010 kl. 16.30 (CEST)
replies: text: :Det är svensk praxis att ange datumet till den 30 november. Att skriva något annat här vore orimligt. Jag vet inte vilken agenda de har som driver en linje som går stick i stäv med etablerad sed, men NPOV är det inte! Fernbom2 11 maj 2010 kl. 16.36 (CEST)
replies: text: ::Kul att se att ingen kan svara på frågan eftersom dom har fel. 2 påståenden av mig och ingen kan ge ett svar,,, intressant......
replies: text: :::Eller så kan du helt enkelt sluta älta det hela och acceptera att Wikipedia fungerar som det gör. Riggwelter 11 maj 2010 kl. 16.43 (CEST)
Enligt önskemål så ska jag acceptere att wikipedia tyvärr ej går att lita på, då man ej vill kunna skriva rätt uppgifter. Det är i alla fall skönt att se att jag ju har rätt, erkännandena av detta är många.

text: Vad bra. Hoppas att ärendet därmed kan läggas till handlingarna. - Tournesol 11 maj 2010 kl. 17.21 (CEST)
replies: text: :Rätt datum är 30 november 1718. Det är vad alla har sagt dig här och det är det som gäller enligt vedertagen praxis. Att du inte förstår varför eller att du inte förstår att du faktiskt har fått svar på de påståenden som du har ställt kan jag tyvärr inte hjälpa. /Kemikungen 11 maj 2010 kl. 21.20 (CEST)
replies: text: ::Samma problem finns i alla artiklar om något händer i ett land som använder andra kalendrar (Ryssland körde väl fortfarande med julianska 1917 och alla snackar ju om ryska oktoberrevolutionen i november), värst är väl när det går över årsskiftet. Vi måste ju ändå använda någon form av tideräkning för att kunna beskriva historien, och då får det bli gregorianska kalendern så länge den har funnits, julianska innan det. J 1982 11 maj 2010 kl. 21.37 (CEST)
Frågan som måste besvaras, som jag tidigare skrev är, EXAKT vilket datum ska vi fira/minnas karl XII:s 300 års dödsdag????? Den 30 november 2018 eller den 11 december 2018??? Hoppas att någon kan svara på den frågan.

text: I Sverige är det visserligen sedan ungefär ett halvsekel kontroversiellt att fira hans minne, men ingen har - vad jag vet - ifrågasatt att om firandet skall äga rum skall det ske den 30 november. Fernbom2 12 maj 2010 kl. 08.19 (CEST)
replies: text: :Den frågan är för övrigt inget för denna artikels diskussionsssida, möjligen något för WP:Faktafrågor. - Tournesol 12 maj 2010 kl. 08.21 (CEST)
replies: text: ::Pinsamt att se att vissa ska fira/minnas den dagen som är hans 299 år 11 månader och 20 dagar efter hans död.
replies: text: :::Om du tycker det är du välkommen att starta en blogg om det. Wikipedia har sin uppfattning klar och nu får det vara sluttjafsat om detta, vi har annat att göra än att hålla på med hårklyverier. Fortsätter du riskerar du bara att bli blockerad för att du stör arbetet på Wikipedia. Riggwelter 12 maj 2010 kl. 08.47 (CEST)
replies: text: ::::Pinsamt, jag vet vet inte det. 30 november var det datum vi i Sverige och i hären i Norge hade när han dog. Om det är exakt 300 år sedan han dog beror ju på vilket år du menar - sideriskt år, tropiskt år, astronomiskt år osv. Vill du ha ett riktigt festligt hösten 2018 går det att fira Karl XII:s död vid en mängd tidpunkter 2018. :-)
replies: text: :::::Hur långt är ett år enligt dig, 81.227.16.44? Är det 365 dagar som i år? Eller är det 366 dagar som 2012? Eller är det 355 dagar som det var 1753? /Kemikungen 12 maj 2010 kl. 13.08 (CEST)
replies: text: ::::::Nu tycker jag att vi slutar mata. Riggwelter 12 maj 2010 kl. 13.09 (CEST)
Bara en sista (?) kommentar till "matandet": I ett tungt verk som Karl XII:s död - Gåtans lösning (Peter From), utg. 2005, skriver Peter From bl.a. i sitt förord: "Jag har, så långt det är möjligt och där inte annat anges, valt att följa den så kallade gamla stilens tideräkning, som följde den julianska kalendern. Den innebar att man i Sverige var elva dagar efter den nuvarande gregorianska, som redan hade införts i många europeiska länder. Denna tideräkning kallades även den nya stilen. Enligt den gregorianska kalendern skulle alltså Karl XII ha dödats den 11 december och inte den 30 november. (I Sverige gjordes försök att gradvis övergå till den gregorianska kalendern och 1700–12 tillämpades den så kallade svenska stilen, som dock var i otakt med både den gamla och nya stilen.)" Han refererar således i alla källor och efterforskningar han använt sig av till den gamla stilen. I boken finns ett citat av Voltaire: "Den 11 december (30 november GS), Sankt Andreas dag, gick han klockan nio på kvällen att bese löpgraven..." Han finner det sålunda som inte alls främmande att ange den gamla stilen, trots att Frankrike hade anammat den nya stilen. Vidare anger franska Wikipedia i artilkeln om Karl XII endast 30 november, trots att man där också nämner Voltaires historiska verk. Så det finns ju ingen anledning alls att ändra datum. Jag tycker inte ens att man ska ange den nya stilens datum i ingressen, möjligtvis som en fotnot med källhänvisning. --Christian47 12 maj 2010 kl. 15.36 (CEST)
thread_title:  Dödsdatum 

message: Är det inte lite trist att ha samma bilder i galleriet på slutet som även finns inne i artikeln? Förslag: ta bort dubbleringarna! Finns många andra att välja på. SergeWoodzing 25 maj 2010 kl. 16.55 (CEST)
replies: text: Absolut trist. Så slarvigt av mig! Hjälp gärna till att byta! Palmerston 25 maj 2010 kl. 16.59 (CEST)
thread_title:  Dubbelbubbel målningar? 

message: Minns inte på rak arm hur disk. gått kring ämnet normalstavning, med kalle dussin skrev sig själv med C. Vi ändrar inte Oscar II till Oskar. Någon? Ymer 11 augusti 2010 kl. 15.47 (CEST)
replies: text: Namnteckningen visar att han själv skrev "Carolus". Vad jag vet stavas alla Karlar utom den nuvarande idag vanligen med K. För Oscar är bruket lite mer vacklande, troligen beroende på att en Oscar satt/nyligen suttit på tronen när stavningen av kunganamn fixerades i början på 1900-talet.

text: andejons 11 augusti 2010 kl. 15.54 (CEST)
replies: text: :Intressant, tack. Kan du möjligen precisera/hänvisa till när o hur "fixeringen" gick till? mvh Ymer 11 augusti 2010 kl. 22.52 (CEST)
replies: text: ::Nej, inte mer än att hänvisa till övergången till nusvenska (och Ugglan, där standardiseringen även tillämpas på "vanligt" folk).

text: ::andejons 12 augusti 2010 kl. 07.27 (CEST)
replies: text: ::: Men där gäller den absolut inte "f" till "v", utan snarare tvärtom. Stavningen "Gustav Vasa" kommer alltså inte därifrån. Fernbom2 (disk) 10 juli 2012 kl. 17.12 (CEST)
thread_title:  Stavningen 

message: Ber andra titta på detta. Jag känner mig starkt övertygad om att det inte är den bästa ordalydelsen för detta att det ska stå att Karl XII "tillsammans med" Gustav II Adolf var dittan eller dattan. Förvirrande som värst, barnsligt språk som bäst, i min åsikt. Vill ändra detta igen till normalspråk, men vill inte kriga utan ha fler synpunkter. Synpunkter? SergeWoodzing 12 januari 2011 kl. 21.10 (CET)
replies: text: Jag ser inga problem med "tillsammans". Det är enkelt att hitta meningar som: "Det är knappast någon överdrift att hävda att Bergman, tillsammans med Luciano Pavarotti som avled i september, framstår som 2007 års mest sörjda kulturpersonligheter." /Pieter Kuiper 12 januari 2011 kl. 21.56 (CET)
thread_title:  "Tillsammans med" G2A? 

message: Ser jag fel? Inget i artikeln om det extremt välkända syndromet där högerextremister i Sverige försökt koppla Karl XII och hans dödsdag till sin politik. Är det avsiktligt? SergeWoodzing 5 januari 2012 kl. 17.44 (CET)
thread_title: Dagens högerextremism kopplad till Karl XII

message: Antavlan i slutet av artikeln är väl felvänd (spegelvänd)? Förfäderna ska stå till vänster och  avkomman till höger. Mvh / Mkh (disk) 4 juli 2012 kl. 17.55 (CEST)
replies: text: Den använder en mall, som av tekniska skäl är konstruerad som den är. Antavlorna brukar inte ta med avkomlingar, och det är lättare att utöka den åt höger.

text: andejons (disk) 4 juli 2012 kl. 22.26 (CEST)
thread_title:  Felvänd antavla 

message: En sådan här redigering ter sig lite märklig och omotiverad. Ett öknamn med källa tas bort därför att en användare anser (på vilken grund?) att en engelsk författare är "jämförelsevis obetydlig", medan flera öknamn helt utan källor lämnas kvar. "Jämförelsevis" med vadå? Återställer för diskussion. --SergeWoodzing (disk) 5 juli 2012 kl. 04.03 (CEST)
replies: text: De flesta författare är väl obetydliga jämfört med Voltaire? Men denna E. M. Almedingen tycks inte vara någon framstående Karl XII-kännare; som bäst är hon en i mängden, och då ser jag inte varför just hon skall få ha sin boktitel i artikelns andra stycke.

text: Sedan är ju knappast "lejonet från Norden", "Karl den oövervinnerlige" eller "Lejonet i Bender" öknamn, fast det första är ju mer förknippat med Gustav II Adolf.

text: andejons (disk) 5 juli 2012 kl. 08.12 (CEST)
replies: text: :Efter att ha googlat har jag på andra ställen än WP-speglar funnit att osmanerna i Bender kallade honom ”järnhuvudet”Demirbasch. ”Den oövervinnerlige” syftar på Peter Englunds bok ned samma namn om kung Karl X Gustav. ”Lejonet i Bender” återfinns i titeln till Björn Holms historiska roman ”Järnhuvudet eller Lejonet i Bender”. Den här tillnamnsfrågan bör nog revideras. Wvs (disk) 5 juli 2012 kl. 13.20 (CEST)

text: :Jag ser dessutom att frågan redan dikuterats här vilket säger att det är än mer vikitigt att källor måste anges. Wvs (disk) 5 juli 2012 kl. 13.42 (CEST)
replies: text: ::"Lejonet från norden" är en benämning som jag snarare förknippar med Gustav II Adolf än med Karl XII. /ℇsquilo 5 juli 2012 kl. 13.58 (CEST)
Bra som det blev nu, tycker jag, och då kanske vi inte alla behöver ange våra personliga förknippanden, vad de än bara månde. Jag har i vart fall inget sådant att tillföra. --SergeWoodzing (disk) 5 juli 2012 kl. 21.15 (CEST)

text: Förknippandet är inte personligt. "Lejonet från norden" var en benämning som användes i den svenska krigspropagandan redan på 1630-talet. Den var baserad på Aurelio Philippus Paracelsus hundra år gamla förutsägelse att ett lejon skulle komma från norr och besegra örnen (österrikiska kejsaren). Därav iklädde sig Gustav II Adolf den rollen och kallades "Lejonet från norden"/"Löwe der mitternacht"/"Ex septentrione lux". Nog för att Kalle Dussin var en rätt stöddig typ, men att rakt av stjäla Gustav Adolf den stores lejonmantel tror jag inte att han vågade sig på. /ℇsquilo 5 juli 2012 kl. 23.25 (CEST)
replies: text: :"jag snarare förknippar" - sorry, tog det som ett personligt omdöme. Hade ingen aning om din stora expertis i ämnet. --SergeWoodzing (disk) 6 juli 2012 kl. 14.58 (CEST)
replies: text: ::Ingen expertis men ett visst intresse. Hittills har jag haft intrycket att det är du som har stått för expertisen när det gäller våra svenska kungligheter. Därför är jag lite förvånad att du inte kände till deras nom de guerre. /ℇsquilo 7 juli 2012 kl. 09.37 (CEST)
replies: text: :::Tack det var väl vänligt skrivet!(?) Jag känner till dem alla, men många av dem hör inte hemma på WP utan goda källor. --SergeWoodzing (disk) 7 juli 2012 kl. 14.22 (CEST)
replies: text: ::::Jag tycker de här tillnamnen med lejon är lite störande. Kan vi inte skriva om de två sista raderna så att de försvinner. Det enda välkända tillnamnet är ju egentligen bara 'Järnhuvudet'. Wvs (disk) 7 juli 2012 kl. 15.01 (CEST)
replies: text: :::::Som SergeWoodzing skriver så behövs det källor på vilka lejonepitet som har använts om vilken konung, antingen av hans samtid eller under nationalromantikens dagar på 1800-talet. Johan Ludvig Runeberg kallade ju Karl XII för lejon i Fänrik Ståls sägner. /ℇsquilo 8 juli 2012 kl. 11.04 (CEST)
replies: text: :::::::Ja, det var ju därför jag satte in kb-mallarna.Wvs (disk) 8 juli 2012 kl. 11.56 (CEST)
replies: text: ::::::::Man kan uppfatta ett av dina inlägg som att du tycker det är störande att Karl XII kallades för ett lejon. Det menade du givetvis inte (?) utan det störande var väl avsaknad av källor. --SergeWoodzing (disk) 8 juli 2012 kl. 16.18 (CEST)
replies: text: :::::::::Ja, det var andemeningen (att det inte angivits källor) - han har blivit benämnd lejon på ett flertal ställen genom tiderna, så det kommer man inte undan, även om man skulle vilja. Wvs (disk) 8 juli 2012 kl. 16.43 (CEST)
replies: text: ::::::::::Det är en viss mellan en liknelse ("lejon", "dundergud") och ett fast namn ("järnhuvudet"). Vad han kallas i enskilda sammanhang, i synnerhet i vers, är alltså inte nödvändigtvis intressant.
replies: text: ::::::::::andejons (disk) 8 juli 2012 kl. 18.34 (CEST)
replies: text: :::::::::::För att komma runt det här med benämningar och tillnamn flyttade jag järnhuvudet -> Karl XII i Osmanska riket och lade till ett nytt litteraturavsnitt. Komplettera gärna.Wvs (disk) 8 juli 2012 kl. 18.58 (CEST)
Blev smått chockerad av borttagningen av Almedingens bok bara för att en enda användare vill ha bort den och grundlöst klandrar författarinnans rykte. Det är så extremt extremt extremt ovanligt att det ges ut böcker om svenskar på världsspråket engelska i original att samtliga sådana försvarar sina platser betr en avdelning om litteraturen om en sådan person. I detta fall är det dessutom ett så pass berömt förlag som Constable som gett ut boken. --SergeWoodzing (disk) 8 juli 2012 kl. 23.03 (CEST)

text: Heidenstam ska givetvis vara med (var med på min lista från början men råkade falla bort vid redigeringen) men Almedingen känner jag inte till varför jag inte kan kommentere hennes verk. Wvs (disk) 9 juli 2012 kl. 08.28 (CEST)
replies: text: :Jag kan inte se varför vi skall ta med en föga uppmärksammad amatörs bok. Det är knappast unikt med litteratur om Karl XII skriven på engelska  (många av träffarna är förvisso falska träffar eller dubbletter). För övrig är det inte en biografi, utan skönlitteratur .

text: :andejons (disk) 9 juli 2012 kl. 09.01 (CEST)
replies: text: ::Det är ett gediget förlag. Vet inte vad Andejons har för underlag för att kalla författarinnan för "amatör". Ser illa ut, sådan smutskastning. Vill till varje pris ha rätt av princip (principen Jag vill ha rätt punkt slut som jag tyvärr sett förut hos Andejons)? Förbluffande. --SergeWoodzing (disk) 9 juli 2012 kl. 10.52 (CEST)
replies: text: :::Amatör vill jag inte kalla henne för. Hon har skrivit många böcker, bland annat om Alexander I och Alexander II. Men det går inte att bortse från att det rör sig om skönlitteratur och inte biografier. /ℇsquilo 9 juli 2012 kl. 11.25 (CEST)
replies: text: ::::Tja, enwp:s artikel om henne säger inget om att hon på något sätt kan kallas "historiker", vilket innebär att hon är just en amatör. Det är för övrigt Frans G Bengtsson också, men hans bok har väl betydligt större inflytande. Hon verkar dock ha undervisat i historia på universitetsnivå, så det verkar som om hon faktiskt har formell kompetens. Dock kvarstår att det inte är en biografi, utan tycks vara någon form av historisk roman.

text: ::::andejons (disk) 9 juli 2012 kl. 11.28 (CEST)
replies: text: :::::Att kalla en professionell författarinna för "amatör" är smutskastning. Om administratör Andejons ville försöka hålla sig för sådant vore det väldigt uppskattat. Försök att alltid (inte bara ibland) föregå med gott exempel! Jag vet att du kan det, om du bara tar det lite lugnare. --SergeWoodzing (disk) 9 juli 2012 kl. 22.28 (CEST)
replies: text: ::::::Någon får väl lägga ut 20 pund plus porto och köpa in boken, och återkomma med en recension. Le Lapin Vert (disk) 9 juli 2012 kl. 22.31 (CEST)

text: ::::::Huruvida någon lever på sitt skrivande är helt irrelevant för frågan om personen har kompetens som historiker. SW borde sluta haka upp sig på enskilda ord och diskutera i sak istället.

text: ::::::För övrigt är jag rätt säker på att SW redan har tillgång till boken.

text: ::::::andejons (disk) 10 juli 2012 kl. 08.56 (CEST)
replies: text: :::::::Jag har aldrig påstått att Almedingen "har kompetens som historiker". Det är mycket välskriven bok utgiven som sagt var av ett gediget förlag som inte publicerar verk av "amatörer". Dina onödiga personliga påhopp (först på Almedingens rykte och sedan på mig med grundlösa påhitt) blir bara värre när du hittar på saker och kommenterar som om jag skrivit sådant som inte ens antyds. Sluta med sådant, bästa administratör Andejons! Jag ber dig vänligt. Att ha rätt till varje pris är inte det väsentligaste. --SergeWoodzing (disk) 10 juli 2012 kl. 17.03 (CEST)
replies: text: :::::::: Att professionella författare kan vara amatörhistoriker är inget märkligt. Det finns gott om exempel på detta även i Sverige. Fernbom2 (disk) 10 juli 2012 kl. 17.09 (CEST)
replies: text: :::::::::Det är väl klart att de flesta förlag normalt inte publicerar amatörer, då de normalt torde betala för att få rättigheterna till de böcker de utger. Som sagt, jag förstår inte varför SW skall haka upp sig på ordet och propsa på att tolka det som ett värdeomdöme. Var han ser attackerna på någons rykte har jag också svårt att förstå, men jag konstaterar att han inte tycks vilja ta i sakfrågan: är Almedingens bok något som bör tas upp i artikeln? Det enda argumentet hittills är att det skulle vara "extremt extremt ovanligt" med biografisk litteratur om svenskar på engelska, vilket är helt irrelevant i sig och än mer då diskussionen inte rör någon biografi, och dessutom felaktigt i sak.

text: :::::::::andejons (disk) 10 juli 2012 kl. 19.30 (CEST)
Fernbom fortsätter av någon anledning på Andejons linje. Ordet "amatörhistoriker" har aldrig förekommit i den här diskussionen. Andejons kallade Almedingen rätt och slätt för "amatör" tills h fattade att h hade fel. Sådant har jag aldrig en enda gång sett h erkänna. I stället sedan dess har h slingrat sig och slingrat sig. Det är tyvärr typiskt, och jag ångrar just nu att jag röstade för hs senaste omval som administratör. Almedingen var ingen amatör. Det är det enda jag har sagt om den saken, samt att det är smutskastning att påstå det om en proffsförfattarinna. Det är ju inte heller någon idé att försöka resonera med personer som inte ens läser andras inlägg utan går på i ullstrumporna på egna linjer, bland annat genom att diskutera sådant som ingen har påstått utan de hittar på själva fritt ur luften om vad andra skrivit. Det är så helvetes trist sådant. 
Jag har nu i sak 2-3 gånger nämnt det gedigna förlaget som motiv. Detta ignoreras fullständigt. So why bother? 
Har även insett att Almedingens bok inte är en ren biografi, fast dess inledningsord visar att det ligger ett historiskt kunnande och historisk forskning bl a på Uppsala universitet bakom den. Men det finns till största delen fiktiv dialog med i den. För detta kan jag gärna be om ursäkt (så kan man också göra!) och säga att jag hade fel när jag först trodde den var en biografi. Det är en fin bok och förtjänar definitivt att omnämnas i artikeln på så sett som det står nu. --SergeWoodzing (disk) 10 juli 2012 kl. 23.25 (CEST)

text: Jag tycker snarare att det är du som försöker slingra dig från det faktum att du trodde att "The Lion of the North" var en biografi och byggde din argumentation på detta. När du insåg att du hade fel så valde du att inte erkänna det utan i stället fara ut i beskyllningar mot andra användare om smutskastning. Skärpning! /ℇsquilo 11 juli 2012 kl. 06.52 (CEST)
replies: text: :Jag skrev så har strax härovan "För detta kan jag gärna be om ursäkt (så kan man också göra!) och säga att jag hade fel när jag först trodde den var en biografi." men det väljer du att strunta i och börja med egna påhopp på mig. Var har jag skrivit att boken är en biografi? Jag visste bara att det är en fin bok som borde nämnas. Andra har antagit att jag trodde det var en biografi. OK, och det bad jag om ursäkt för fast jag inte ens har påstått det definitivt. Trist sådant som sagt. Skärp dig själv, du som nästan alltid är onödigt spydig. --SergeWoodzing (disk) 11 juli 2012 kl. 11.54 (CEST)
replies: text: ::Det var du som beskrev den som en "omfattande biografi" i artikeln .

text: ::För övrigt är inte "gediget" förlag heller ett argument för relevans. Uppmärksamhet är det. Finns det någon som skriver översikter över Karl XII-litteratur som tar upp hennes bok?

text: ::andejons (disk) 11 juli 2012 kl. 12.18 (CEST)
thread_title:  Gallring av öknamn utan metod 

message: Sidan är tillfälligt låst. Diskutera istället för att redigeringskriga. Edaen (disk) 25 juni 2013 kl. 20.43 (CEST)
thread_title:  Låst 

message: På vilket sätt är läsaren betjänt av att få dödsdagen upprepad fyra(!) gånger i artikeln? Varför är det överhuvudtaget en bra idé att inleda en artikel med uppgifter som 99% av läsarna kommer låta ögonen glida förbi på jakt efter något som är relevant för dem? Och säg nu inte att det är "standard", för det är inte ett argument. Wikipedia vore ett bättre, mer lättläst uppslagsverk om perifera faktauppgifter lades i mallar och på relevant plats i biografiavsnitt istället för den plats som borde vara reserverad för att sammanfatta det viktigaste man bör veta om en person.
andejons (disk) 26 juni 2013 kl. 22.00 (CEST)
replies: text: Ska du avgöra vad som är relevant för läsaren att ta del av? upprepningar är en separat fråga. Men framför allt visste du mycket väl att denna typ av frågor inte avgörs genom upprepade återställningar och naiva kommentarer. En fungerande standard är naturligtvis ett alldeles utmärkt argument. Vi kanske skulle nöja oss med att Karl XII föddes på 1680-talet och dog på 1710-talet? för att göra det ännu mer lättsmält. Ymer (disk) 26 juni 2013 kl. 22.38 (CEST)
replies: text: :Ja. Att avgöra vad som är relevant gör vi hela tiden när vi skriver artiklar. Det är heller knappast så att man döljer uppgifterna om när och var Karl XII dog (vilket till skillnad från uppgifterna om när han föddes kan sägas tillhöra allmänbildningen) när det står på tre andra ställen i artikeln, däribland två stycken senare i inledningen.

text: :Och standarden är dysfunktionell. Att det finns en standard är inte ett argument i sig själv, utan den måste motiveras med någon faktisk nytta.

text: :Saken har vidare redan diskuterats på Bybrunnen, så det är knappast något jag börjat genomföra här.

text: :andejons (disk) 27 juni 2013 kl. 07.26 (CEST)
replies: text: ::Nu duckar du bara. Trots att fyra användare återställde dina försök att förändra/försämra artikeln, framhärdade du. Nej, det är faktiskt inte enskilda du som avgör vilken information som besökaren ska bjudas på. Tack och lov i detta fallet. Wikipedia hade blivit fattigare då. Att "glida förbi" i textmassan är den frihet som vi bjuder läsaren på. Att påstå att uppgifterna om födelse- och dödsdag är "perifera" och endast berör 1% av målgruppen..... Diskutera gärna sakfrågan på lämplig plats, det är en sak. Jag reagerade dock främst på att du bedrev din kampanj genom återställningar. Ymer (disk) 27 juni 2013 kl. 09.36 (CEST)
replies: text: ::::Duckar? För vadå? Ickeargumentet att det är "standard"? Jag ser inte speciellt många andra argument från din sida för varför man skall placera sådan info först i artikeln utöver i infobox, i biografiavsnittet, och, för dödsfallet, lite senare i inledningen. Och ja, jag påstår att det är mycket få läsare (troligen betydligt färre än 1%) som är i såpass stort behov av att veta var Karl XII föddes att de blir nöjda när de hittar det allra först. Jämfört med de med lässvårigheter, som får problem om man distraherar dem med sådan information, torde de vara helt försumbara.
replies: text: ::::Och vem som helst som skriver artiklar (alltså vi, även du) avgör vad som är relevant, utom i det lilla antal fall när källäget är så dåligt att man kan skriva i princip allt man får tag på och artikeln fortfarande inte är speciellt lång. Skulle man skriva allt som finns att veta om Karl XII skulle det inte vara en uppslagsverksartikel, utan bara en oformlig mängd information, den mesta totalt ointressant för annat än specialintresserade.  Det ingår i allt redaktörsskap att sålla, ställa upp och presentera fakta.

text: ::::Jag har som sagt redan diskuterat på Bybrunnen. Där fanns det tillräckligt stöd för att jag skulle göra ett försök att förbättra ett lämpligt urval artiklar (=om svenska kungar). Jag kan acceptera att andra har en åsikt, men jag vill allt ha en mer genomtänkt motivering än "det är standard" för att inte återställa.

text: ::::andejons (disk) 27 juni 2013 kl. 19.06 (CEST)
replies: text: :::::Att påstå att datum och ort i ingressen skapar "lässvårigheter" blir närmast puerilt. Varför svenska kungar skulle utgöra ett slags "lämpligt urval" är obegripligt. Skulle lässvårigheterna för besökaren avta med samhällsklassen, eller vad? det även fortsättningsvis blytunga argumentet för att rådande modell att presentera f/d-data håller, är att egentligen ingen förutom du själv väckt och drivit frågan aktivt. Vi var fyra användare som direkt reagerade negativt på ditt tilltag och jag repriserar: Jag reagerade dock främst på att du bedrev din kampanj genom återställningar. Du har en väldigt speciell, von oben-stil när du närmar dig artiklarna. Trodde jag hade vant mig... Ymer (disk) 27 juni 2013 kl. 19.32 (CEST)
replies: text: ::::::Det finns människor som har mycket svårt att läsa, och för vilka överflödig information utgör ett hinder. Vi kanske inte kan skriva perfekt anpassat för dem, men jag finner det högst arrogant och omoget att inte kunna göra ens små anpassningar för att underlätta. Din övriga argumentation har inget med frågan att göra och lämnas för vad den är värd.

text: ::::::andejons (disk) 27 juni 2013 kl. 22.35 (CEST)
thread_title:  Upprepningar in absurdum 

message: jag tycker att vi på wikipedia borde forska mer kring någonting jag tycker är troligt och det är att Karl den tolfte hade Autism
replies: text: Wikipedia driver inge egen forskning. Se WP:OR.--LittleGun (disk) 24 november 2013 kl. 20.37 (CET)
thread_title:  Karl den tolfte Autism eller Aspegers Syndrom? 

message: i boken "The Art of Computer Programming Vol II" av Donald Knuth från 1969(?), skriver Knuth på sidan 184 "Charles XII of Sweden, whose talent for mathematics perhaps exceeded that of all other kings in the history of the world, hit on the idea of radix-8 arithmetic about 1717. This was probably his own invention, although he had met Leibniz briefly in 1707. Charles felt that radix 8 or 64 would be more convenient for calculation than the decimal system, and he considered introducing octal arithmetic into Sweden; but he died in battle before decreeing such a change.
[See The Works of Voltaire 21 (Paris: E. R. DuMont, 1901), 49; E. Swedenborg, Gentleman’s Magazine 24 (1754), 423-424.]"
hittade mer info om detta i boken "History of Binary and Other Nondecimal Numeration" av Anton Glaser, sidan 69 "Charles XII and his Science Advisor Swedenborg". boken finns tillgänglig här: 
http://www.eipiphiny.org/books/history-of-binary.pdf
boken nämner även att John W Nystrom skulle ha baserat sitt senare "Tonal system", ett bas-16 talsystem på Karl XII:s radix 8.
http://en.wikipedia.org/wiki/John_Nystrom#Tonal_system_.28hexadecimal.29
--Martin lindhe (disk) 11 januari 2014 kl. 15.44 (CET)
replies: text: Alla som känner till Karl XII känner till detta. Lägg gärna till en rad om detta i artikeln, med källorna! --SergeWoodzing (disk) 11 januari 2014 kl. 21.02 (CET)
thread_title:  Matematiskt snille? 

message: Att Karl XII figurerar i en poplåt eller i ett barnprogram är onekligen exempel på referenser i populärkultur, men borde inte en bok som helt handlar om honom (Carolus Rex. Karl XII - hans liv i sanning återberättat) snarare listas under Vidare läsning? - Tournesol (disk) 16 februari 2014 kl. 16.17 (CET)
replies: text: "Vidare läsning" har tycke av att vi rekommenderar boken som fördjupning. Ernst Brunners bok om Karl XII var nog snarast skönlitteratur. Rent allmänt kanske rubriken "i populärkulturen" bytas mot "i litteraturen", "i musiken", "i kulturen" eller liknande. Edaen (disk) 16 februari 2014 kl. 17.02 (CET)
thread_title:  Varför under "i modern populärkultur"?