Wikipediadiskussion:Relevanskriterier/Arkiv 2014

message: Jag gjorde några ändringar om scoutkårerna:
* Lokal i historisk byggnad räcker knappast, det att scouterna verkar där måste vara väsentligt för byggnaden (annars är det byggnaden man skall skriva om, och kanske nämna scouterna i förbigående).
* För att en medlem skall göra kåren relevant måste väl scoutingen haft ett väsentligt inflytande på personen (t.ex. så att kårens inflytande nämns i biografin eller att den var en del av personens livsverk)
* Tillägg 1: en scoutkår som haft väsentligt inflytande på scoutingens utveckling nationellt bör vara relevant.
* Tillägg 2: en scoutkår som väsentligt påverkat lokalsamhället bör vara relevant, till exempel en kår genom vilken ortens hälsostation uppförts och kommit igång (inte otänkbart i fattiga länder) eller kraftigt bidragit till att ett natur- eller stadsområde fredats (fullt tänkbart här).
Jag antar att ändringarna inte är kontroversiella, men kontrollera att de är lämpligt formulerade.
--LPfi (diskussion) 24 februari 2014 kl. 11.18 (CET)
replies: text: Vettiga ändringar. Men frågan är om man inte kan slå ihop avsnittet för scoutkårer med avsnittet för andra organisatione/föreningar. Skillnaderna verkar omotiverade, tex står det att 50-år för scoutkårer ger relevans, medan det för andra organisationer gäller ca 65 år. (Sitter själv med i styrelsen för en scoutkår). AlphaZeta (diskussion) 24 februari 2014 kl. 13.37 (CET)
replies: text: : Jag tror att scoutkårerna har speciella drag som motiverar särbehandling, på samma sätt som idrottsföreningar (därmed inte sagt att ålderskraven bör skilja sig). Det är bra att den som vill skriva om en scoutkår lätt, i inte alltför generella termer, kan se vad som gäller. Men vad vi egentligen skulle behöva är ett antal bra scoutkårsartiklar. --LPfi (diskussion) 24 februari 2014 kl. 15.53 (CET)
replies: text: :: Hm. Riktlinjen säger att "några" av kriterierna skall vara uppfyllda. Jag ser det som orealistiskt och oändamålsenligt. Skall en 30-kår med en känd medlem och speciell verksamhet vara relevant bara om de har en gammal båt eller ett gammalt hus? Problemet är artiklar om den gamla kåren med intressanta f.d. medlemmar och en värdefull båt, som handlar om att de har vargungar och patruller och brukar ordna sommarläger. Jag tror ett av kriterierna vore nog om man faktiskt letade rätt på goda källor. --LPfi (diskussion) 24 februari 2014 kl. 16.00 (CET)
replies: text: :::Jag tycker också det är rimligt om kriterierna sammanförs med andra organisationer. Varför är det mer relevant att en scoutkår har verksamhet i en viss byggnad än om hembygdsföreningen eller Svenska Kyrkans Unga är där? I första hand borde kriterierna vara desamma, och sedan kan man ha tilläggskriterier som gäller speciellt för scouting eller idrottsföreningar.

text: :::andejons (diskussion) 24 februari 2014 kl. 19.50 (CET)
replies: text: :::: Jag ser inte heller några starka skäl för att just scoutkårer ska omfattas av speciella relevanskriterier. Det handlar ju om gängse föreningsverksamhet, som bör kunna bedömas på precis samma grunder som t ex idrottsföreningar och andra sammanslutningar för folk som ägnar sig åt sina intressen i organiserad form och tillsammans med andra. Så vi behöver inte krångla till det och framgmentisera föreningslivet genom att skapa alltför nischade relevanskriterier. För det som (emå) bör vara avgörande är om verksamheten har någon förankring utanför kretsen av egna medlemmar. Och då kan både båtar, hus, externa arrangemang och mycket annat vara "meriterande", oavsett om det t ex är en sportklubb, lajvgrupp, grupp fältbiologer, en blåsorkester, församling eller en scoutkår. Och (tyvärr) - det är väl kanske t o m så att just scoutkårer ofta saknar en sådan samhällelig förankring jämfört med t ex idrottsklubbar? Janders (diskussion) 24 februari 2014 kl. 20.23 (CET)
replies: text: ::::: Scoutkårerna bör som jag ser det behandlas som andra föreningar (ålder, klubblokal etc.), men det viktigaste kriteriet för föreningars relevans, "verksamhet av tillräckligt betydande nivå utanför de enskilda medlemmarnas intressesfär i egenskap av föreningsmedlemmar", är så allmänt formulerat att det är mycket svårtillämpat. För idrottsföreningar uppnås allmänintresset i allmänhet genom framgång i tävlingar, vilket är vettigt att ha specifika kriterier för. På motsvarande sätt tror jag att scoutkårers allmänintresse ofta uppstår på specifika sätt.

text: ::::: Att undvika alltför generella kriterier är viktigt i synnerhet för artikelämnen som intresserar många utan erfarenhet av att behandla encyklopediska ämnen. Liksom för grundskolor är många av de sannolika författarna unga. Jag tror att kriterier som visar att "visst kan en scoutkår vara relevant, men då bör du få med ..." vore bra. Med allmänna kriterier blir det "då bör de ha en gammal båt". Kriterier som uppmuntrar till att beskriva det specifika i verksamheten är bättre.

text: ::::: Jag tror att de scoutkårer vi skall ha med framförallt är de som varit föregångare (inte att verksamheten skiljer sig, utan att den skiljde sig), antingen bland de första kårerna eller när någon viss typ av verksamhet introducerades. Ledarna i vissa kårer har antagligen haft stort inflytande på hur scoutrörelsen utvecklades nationellt. Hur såg den kår ut där de hade sin bakgrund? Så har vi kårer som haft betydelse i lokalsamhället (att engagera sig för sin omgivning ingår i scoutideologin, också om detta inte syns särskilt starkt i nordisk scouting). Frågan om kända medlemmar är också väsentlig, i och med att scoutrörelsen strävar efter att uppfostra medlemmarna i viss riktning och inriktningen skiljer sig från kår till kår mer än jag antar att är fallet inom nykterhetsrörelsen, idrottsföreningar eller religiösa klubbar.

text: ::::: Om vi kan arbeta in dessa synpunkter i de generella föreningskriterierna är det OK.

text: ::::: --LPfi (diskussion) 25 februari 2014 kl. 10.19 (CET)
thread_title:  Ändringar om scoutkårer 

message: :Flyttad från: Användardiskussion:Annika64
Hej
Snälla, förklara för mig hur det var ett återskapande av artiklen L, Torsten Larsson när jag hade ändrat i informatiuonen för att göra den mer relavant?
Det känns ärligt talat som mest irriterande att inte få mer info än så av dig. Jag önskar att artikeln bedöms av ngon annan. Den SENASTE versionen av artikeln.
Förklara för mig hur en person som givit ut fyra boktitlar är irrelevant för wikipedia.
Per
replies: text: Personen har inte gett ut böcker som recenserats i stora tidningar och utgivits via kommersiella bokförlag.--Yger (diskussion) 9 mars 2014 kl. 14.48 (CET)
Vad spelar det för roll? Hans första bok är recenserad i Skånska Dagbladet. Att böckerna inte är utgivna på ett kommersiellt bokförlag är dock inte sant. Ett förlag som gett ut fyra titlar och säljer både till bokhandel och till skolor mm kan inte anses att vara annat är kommersiellt.

text: Du har rätt till vilken åsikt du vill, både om denna person och om relevansbegreppet på Wikipedia. Arbetssättet på Wikipedia bygger dok på konsensusprincipen, och efter många långa diskussioner gäller det synsätt på relevans som syns i riktlinjen relevans och kriterier ungefär enligt vad som står i Wikipedias relevanskritrer. Vi är sedan redan fem mycket erfarna Wikipedianer som granskat denna artikel och vi har alla funnit våra krav inte uppfylls. Slut för min del i denna diskussion.--Yger (diskussion) 9 mars 2014 kl. 14.58 (CET)

text: Utgivning på eget förlag innebär ett ekonomisk risktagande, det är sant. Men den kvalitetsgranskning som sker på etablerade förlag har inte ägt rum. Även om den också har sina brister väger den tungt. Det innebär dock inte att det är uteslutet att en författare som valt att publicera sig genom andra kanaler är relevant. Böckernas antal är dock inte avgörande i det sammanhanget. Tostarpadius (diskussion) 9 mars 2014 kl. 15.00 (CET)
Att det inte skulle skett en kvalitetskontroll är helt enkelt inte sant. Ni har en förlegad syn på egenutgivare. Idag använder de 
flesta lektörer och redaktörer och lägger tiotusentals kronor på sin produkt. Jag anser att ni behöver uppdatera er åsikt om egenutgivning.

text: Den första boken gavs tydligen ut förra året, dvs tämligen nyligen, av en person som tydligen normalt arbetar som lärare. har författaren uppmärksammats något av tunga tredjepartskällor? Wikipedia är alltså ett uppslagsverk, inte en databas för alla som skrivit något. Ej heller att vara annonspelare åt nyblivna författare. --MagnusA 9 mars 2014 kl. 15.11 (CET)

text: Visst har det hänt saker inom bokbranschen de senaste åren, vilket på sikt kan innebära att vi tvingas ändra våra kriterier. Förlagens granskning har uppenbart blivit sämre, samtidigt som det Du anför om kontroll inför egenutgivning säkerligen stämmer i många fall. Det finns dock inga garantier för att processen har gått till på det sättet, varför vi måste bedöma sådana böcker annorlunda än förlagsprodukter. Uppmärksamhet i pressen och andra exempel på oberoende bedömares uttalanden kan dock utjämna skillnaden. Tostarpadius (diskussion) 9 mars 2014 kl. 15.15 (CET)
Ni bör överväga att ändra er ståndpunkt angående egenutgivare. Se gärna seriff.se, egenutgivarna.se, hoi.se med flera.
Bonniers håller på att ta fram en tjänst för egenutgivare. Tidningen Skriva skri er i nästa temanummer enbart om egenutgivare.
Jag har stor inblick i bokbranschen och egenutgivare är inte längre sedda som enbart amatörer.

text: Artiklar som läggs upp på Wikipedia ska vara försedda med oberoende källor. I synnerhet gäller detta artiklar om levande personer. Artikeln om Larsson saknade helt källor. Dessutom var den skriven i en icke encyklopedisk, kåserande stil. Det räcker inte att du anser att Larsson är relevant och att utgivningen är professionell – det måste också framgå av oberoende källor att så är fallet. Så är arbetssättet här. Alla nybörjare på Wikipedia har råkat ut för det du nu strider för. Läs på om hur Wikipedia fungerar och läs andra författarbiografier på Wikipedia och gräv fram de källor som krävs för att påvisa relevansen. Och ja, jag har läst den senaste versionen av artikeln. Vänligen,  Rex Sueciæ (disk) 10 mars 2014 kl. 01.38 (CET)
thread_title:  Relevanskriterier för författare 

message: Under rubriken om tv, radio, press etc står nu lite luddigt om krönikörer "eller liknande". Vet någon vad det syftar på? Skulle det kunna inkludera andra typer av texter eller textliknande material? En vild tanke är att exempelvis den lilla yrkeskåren korsordkonstruktörer kanske kunde räknas in där? Eller också räknas de som en sorts författare (jag har nu förtydligat den rubriken ovan, men kanske har jag varit lite för wp:djärv där). De verkar ofta inom pressen och omskrivs ibland i reportage och facklitteratur i ämnet. Kanske kan de liknas vid manusförfattare eller översättare, som en halvgrå skara där vissa namn kan lyftas fram om de kan anses välkända/väl spridda och/eller historiskt viktiga. Just nu innehåller :kategori:Svenska korsordskonstruktörer sju namn. Någon motsvarande internationell kategori verkar inte finnas. Allt gott.--Paracel63 (diskussion) 5 april 2014 kl. 20.48 (CEST)
thread_title: Krönikörer "eller liknande"

message: Kriterierna för andra evenemang, som i skrivande stund lyder "Ett evenemang har relevans genom att vara stort och betydande, särskilt om det också är återkommande." bör preciseras. Att ett evenemang hölls två gånger/år/månader/osv i rad innebär att det kan kallas återkommande, men gör det knappast relevant för Wikipedia. Det krävs att en scoutkår eller tidning måste varit aktiv, kontinuerligt, i minst 50 år för att platsa. Ett evenemang som varit återkommande i 50 år är också säkert relevant, men kanske bara 20 eller 30 år räcker? Kanske även kortare tid? I alla fall tycker jag att det måste finnas ett gränsvärde som måste passeras innan ett evenemang blir relevant helt enkelt för att det är återkommande.
Stort och betydande är aningen luddigt. I en storstad (med flera miljoner invånare) blir ett evenemang med 5 000 besökare ganska obetydligt. Å andra sidan, om samma antal besökare lockas till ett evenemang i en liten kommun, där låt säga hela befolkningen är 10 000, så är evenemanget onekligen stort för kommunen (och ur vissa synvinklar mycket betydande). Hur vi ska hantera detta har jag inte förslag på, men att ha i beaktning är att vi inte tillägnar egna artiklar åt var och en sportmatch, utan bara större matcher/evenemang (såsom billopp, som kan locka 200 000). Betydande kan vi kanske avgränsa genom att förtydliga att evenemanget måste uppmärksammats (några få enstaka artiklar räcker inte) i rikstäckande (eller motsvarande) medier, eller vara det/bland de största inom en för Wikipedia relevant bransch (till exempel en stor, fackinriktade, järnvägsmässa). Även vem som medverkar kan vara ett mått på evenemangets relevans. Om många för Wikipedia relevanta personer (eller liknande) ständigt medverkar på ett evenemang kan det bli relevant, enligt mitt tyckande.
Mitt förslag blir alltså något som:
Ett evenemang har relevans genom att vara stort och betydande. Ett evenemang kan vara relevant om det uppfyller något av de nedanstående kriterierna:
* Är bland de största i landet inom en för Wikipedia relevant bransch.
* Har blivit mycket uppmärksammat av rikstäckande medier.
* Många för Wikipedia relevanta personer har medverkat under minst fem år.
Ett evenemang kan även blir relevant om det har återkommit i minst X år.
Kan förslaget förbättras? Dieselmotorvagnar (till stationen) 21 oktober 2014 kl. 03.17 (CEST)
~
replies: text: Se min synpunkt i inlägget under nedanstående rubrik. /FredrikT (diskussion) 21 oktober 2014 kl. 09.39 (CEST)
replies: text: : Jag ser lite ett problem med att belägga det hela. Låt säga att artikeln handlar om en årligt återkommande festlighet 1843-1871. Den beskrivs i en historiebok från tiden, man skulle även hitta några lokalhistoriska skildringar som man kan bygga ut artikeln med. Är då kravet att man måste hitta läggarna från "riksmedia" för att belägga fästligheten. Och att för wikipedia relevanta personer medverkat, det borde nog att hitta några som uppfyller relevanskriterierna som deltagit och kanske varit aktiva, men vad är många, och om källorna man har tillgång till inte ger namnen på alla medverkande. Men möjligheten är ju som sagt att man även sätter upp krav om antal år evenemanget varit årligt återkommande och helt enkelt får hålla sig till. Det är svårt att formulera exakta krav men ser nog en fördel i att inte vara för invecklad i sin beskrivning. Efter prejudikat kan alltid kriterierna formuleras om och utökas.FBQ (diskussion) 21 oktober 2014 kl. 10.47 (CEST)
replies: text: :: Förlåt för sent svar. Jag menade att evenemanget är förmodligen relevant om det uppfyller minst ett av kriterierna. I ditt exempel blir festligheten med stor sannolikhet relevant genom att varit återkommande i nästan 40 år (om vi än sätter gränsen vid 20–30 år). Jag tycker det vore bra om vi kunde åtminstone komma fram till några tumregler som kan hänvisas till, inte bara för etablerade användares skull, utan också för nybörjare som ibland bara läser kriterierna och tror allt som passar in är per automatik relevant. Dieselmotorvagnar (till stationen) 24 oktober 2014 kl. 07.49 (CEST)
thread_title:  Andra evenemang 

message: ...för den här redigeringen (som i mitt tycke nog är något mer omfattande än att den bara kan sammanfattas i orden "justerar litet")? I mitt tycke är det t ex problematisk att man för in ett subjektivt begrepp som "mycket" i sammanhanget (hur mycket är "mycket"? Och enligt vem?). /FredrikT (diskussion) 21 oktober 2014 kl. 09.31 (CEST)
replies: text: Glöm första delen av mitt inlägg ovan - jag hade felaktigt fått uppfattningen att det var en ändring i de gällande kriterierna - inte i ett utkast. Den senare delen av mitt inlägg är dock fortfarande giltigt. /FredrikT (diskussion) 21 oktober 2014 kl. 09.38 (CEST)
replies: text: : Ska vi glömma bort och slå samman? I alla fall har du givetvis rätt, mycket är problematiskt (kanske till och med mycket problematiskt). En möjlig ersättning är "vid upprepade (och återkommande) tillfällen". Enligt min mening är evenemang som uppmärksammas några enstaka gånger (till exempel när de grundades och sen aldrig igen) långt ifrån relevanta. Å andra sidan, evenemang som blir omskrivna varje år är förmodligen relevanta. Dieselmotorvagnar (till stationen) 21 oktober 2014 kl. 10.20 (CEST)
thread_title: Finns det konsensus...

message: Jag har tagit bort följande: "prefekt, professor, docent etc.," 
* Prefekt; med dagens organisationsstruktur är institutionsföreståndare med olika titlar ofta lektorer utan andra meriter än viss administrativ kompetens.
* Professorer; systemet med befordrade professorer gör att det inte är en särskilt framstående tjänst; det vore lika med att ta göra överstelöjtnantsgraden till relevanskriterium.
* Docenter går det tretton på dussinet. Luke (diskussion) 19 december 2014 kl. 23.57 (CET)
replies: text: : Jag kan inte se att detta diskuterats eller att det finns någon form för konsensus om denna ändring. De flesta akademiker som uppfyller dagens krav, förblir obeskrivna, men detta varierar från fält till fält. Skall vi nu gåigenom och rensa ut dem som inte uppfyller det nya kravet? Man får då enligt min mening en altför stor slagsida mot artister och idrottsfolk med en så drastisk ändring som den som Luke här har lagt in. Roufu (diskussion) 20 december 2014 kl. 00.43 (CET)
replies: text: ::Vi hade en lång diskussion om detta häromåret här, och konsensus landade i att inkludera t.o.m. docent. Krävs ny konsensus om det ska ändras. Jag återställer tills en förnyad diskussion har landat. Lsj (diskussion) 20 december 2014 kl. 00.47 (CET)
replies: text: ::: Jag hoppade in från sidan och gjorde ändringen utan att vara medveten om diskussionen, så jag tycker det är helt okey med återställningen. I sakfrågan bibehåller jag naturligtvis min uppfattning, men då jag inte deltog i den relevanta diskussionen var det fel av mig att ändra. Luke (diskussion) 20 december 2014 kl. 00.53 (CET)
replies: text: ::::Kriteriet är rena idiotin. Möjligen skulle den typen av professor som har en gammaldags professur kunna tänkas ha automatisk relevans, men nuvarande krav är till och med värre än det gamla kriteriet (numera tack och lov ändrat) om att varenda idrottare i näst högsta division skulle vara relevant.
replies: text: ::::andejons (diskussion) 20 december 2014 kl. 08.34 (CET)
replies: text: :::::Jag instämmer med Roufu och Lsj: behåll nuvarande kriterier. Som påpekats ovan kan vi behöva ha relativt generösa regler för folk inom forskning/"finkultur" för att inte få alltför mycket slagsida åt den typ av "kändisar" som syns på TV. /FredrikT (diskussion) 20 december 2014 kl. 08.54 (CET)
replies: text: ::::::Oavsett huvudfrågan här vill jag påpeka att ni inte menar akademiker, eftersom det betyder "person med högskoleexamen". Ni verkar mena forskare. Engelskans academic betyder inte akademiker. Martin Rundkvist (diskussion) 21 december 2014 kl. 10.51 (CET)
thread_title:  Akademiker