Diskussion:Stockholms tunnelbana/Arkiv 2009

message: Vore intressant att se vagnhallarna inarbetade i grafiken över respektive linje och att exempelvis Vällingbydepån kopplas till artikeln Stockholms tunnelbana. 83.226.10.147 13 januari 2009 kl. 00.52 (CET)
thread_title:  Vagnhallar/depåer 

message: Jag ställer mig tvivlande till uppgiften 13:e plats i världen med avseende på banlängd. Varifrån kommer den uppgiften? --Kildor 7 februari 2009 kl. 02.15 (CET)
replies: text: Från Stockholm (tätort) som dock tyvärr inte gav någon närmare källa. //Urbourbo 7 februari 2009 kl. 10.39 (CET)
replies: text: :Det är sannolikt en rätt gammal uppgift. För närvarande torde Stockholm ligga på ungerfär 21:a plats (World Metro List, :en:List of rapid transit systems). Jämförelser mellan olika system är rätt så vanskliga, så jag tvekar lite till om påståendet ska stå kvar. Men jag ändrar till ca 20:e plats, och låter påståendet om ett av världens största i förhållande till folkmängd stå kvar. Det kan anses vara rimligt om man tittar på de städer som ligger före i listan. --Kildor 7 februari 2009 kl. 11.16 (CET)
thread_title:  13:e plats i världen 

message: Av Stockholms tunnelbanas stationer ligger 75% utanför innerstaden (en del t.o.m. utanför Stockholm) och av själva strukturen i linjenätet är det tydligt att banan i huvudsak är tänkt att användas som förbindelse mellan city/innerstaden och förorterna. Antalet
stora bytesstationer är få. I princip bara T-centralen och Fridhemsplan (även om det är tekniskt möjligt att byta linje även på Slussen och Gamla Stan). Man kan sålunda inte välja olika vägar mellan två olika stationer. Att linjerna splittras visar ytterligare hur "förortsaktig" tunnelbanan är. Jämför t.ex. med Metron i Barcelona (Linje 1-5) som
är till antal stationer och banlängd i storlek med T-banan, men det finns inget "nav" typ T-centralen , istället ett 15 tal stora knutpunkter och mer än hälften av stationerna ligger i
den inre kvartersbebyggda innerstaden. (Det finns även Linje 6-9 men dessa är ett annat bolag och tycks köra på järnväg - dessa linjer är ej medtagna). Andra mer typiskt urbana 
stadsbanor finns t.ex. i Hamburg. (där S-bahn och U-bahn är mycket lika - om än det inte var så före kriget, så numera. En stor del av S-bahn går under jord). OBS! med detta menar jag inte att det skulle vara något fel med tunnelbanan, men dess förortsbanekaraktär har inte
tidigare observerats av svenska Wikipedia. /Pontus Eriksson
replies: text: Ingen station ligger utanför Stockholm, men det är riktigt att det finns stationer utanför Stockholms kommun. jordgubbe 1 april 2009 kl. 11.22 (CEST)
replies: text: :Det finns diverse begrepp gällande många storstäder. Men i Sverige utgör stadsgränsen vanligen postorten. Så man kan lika gärna (om man vill vara petig som 'jordgubbe') hävda att innerstan = Stockholm. Medan däremot Stockholms kommun omfattar t.ex Farsta och Vällingby. Storstockholm utgör därefter ett ännu större område. Sålunda kan Stockholm betyda flera geografiska områden, men begreppet enbart "Stockholm" är väl trots allt mest ekvivalent med Stockholms Stad/Kommun !? Annars är ämnet intressant städer (geografiska områden) som "Greater London" och "Berlin" är tämligen klara (om än Potsdam kan räknas till Stor-Berlin) medan t.ex. "Paris" är riktigt krångligt - och därför kan man se invånaruppifterfrån 2.5 till 14 miljoner. /Pontus Eriksson
replies: text: ::Den här diskussionen hör kanske inte riktigt hemma här, men ändå. Det finns helt klart flera definitioner på ett begrepp som "Stockholm". Internationellt sett är det ovanligt att den faktiska staden (bebyggelseområdet) sammanfaller (ens någorlunda) med den administrativa enheten (kommun/motsv). Detta väl beroende på att bebyggelsen ständigt växer, medan gränserna sällan ändras (i vissa länder i princip aldrig). Inte ens Sverige, som genomfört flera kommunreformer, har riktigt hängt med här. Just i Stockholmsområdet verkar man ha frångått "centralortsprincipen" och kommungränser går rakt igenom bebyggelsen, vilket ju ger upphov till sådana definitionsdiskussioner. För att återgå till tunnelbanan är det ju så att den helt går inom tätorten Stockholm, vilket väl är det "jordgubbe" avser ovan. --Andhanq 2 april 2009 kl. 07.54 (CEST)

text: Kan bara tillägga att postorten Stockholm inte sammanfaller med Stockholms innerstad, utan är större. Av oklara skäl har Posten till och med gett en gata i Nacka kommun postorten Stockholm. jordgubbe 2 april 2009 kl. 13.05 (CEST)

text: .

text: Det  finns möjligen en mer optimal plats för diskussion kring detta (fast var ?)
Nåväl jag menade att tunnelbanan inte endast går genom Stockholms kommun. Begreppet tätort är ett typiskt 60/70-talsflummigt begrepp. Stad låter
i varje fall bättre. Och tunnelbanans blå linje går både utanför Stockholms stad och Stockholms kommun. Solna är f.ö. också en stad. (med eget kommunalråd - förr och i 
alla andra länder [mig veterligen] kallad borgmästare) 
Nåväl det viktigaste jag ville tillföra var att tunnelbanan i Stockholm har två syften
- dels att kunna transportera folk inom innerstaden, men viktigare (och som bara fick lov att stå med några dagar) är dess funktion som förort till city bana. 
Detta har censurerats bort i minst två omgångar, och nu liknar en liten del av den annars väldigt välbeskrivna artikeln rena röran. Är det någon som motsätter sig följande fakta
# 75 % av stationerna ligger i förorterna, vissa flera mil från T-centralen. 
# huvudsyftet är att snabbt och enkelt transportera folk från förort till innerstaden
# bisyftet är transport inom innerstaden
# det finns endast 2 knutpunkter - stationer där linjer korsas. (T-centr. o Fridhemspl.)
# 5 om pendeltågen räknas in. (Farstastrand, Slussen, Östra stn/Stadion) 
# De tre huvudlinjerna delar upp sig i förorterna.  
# Norr om City kommer 1+2+2=5 grenar in mot City. Från söder 3+2+0=5 grenar.(grön+röd+blå)
# T-centralen är obestridligt nav i hela systemet

text: .
Dessa punkter (tillsammans med de schematiska planer som finns) menar jag visar att Stockholms tunnelbana är en tunnelbana av förort till city karaktär. Vilket dock
inte skall upfattas varken positivt eller negativt. För stadens behov tjänar tunnelbanan
sitt syfte väl, och användandet är stort.
Dock finns mindre "luckor att täta" Av en framtids-skiss över T-banan i Bonniers 60-tals utgåva ("äppleupplagan") framgår (under artikeln "Stockholm") att den blå linjen 
ursprungligen var tänkt att fortsätta från Kungsträdgården via östra Södermalm till Nacka.
Och det är väl just de områden som har längst till en station idag.
Att det aldrig spekulerats över en ringlinje ter sig utifrån märkligt. Den s.k. tvärbanan
får tjäna som en del av en sådan ring istället, men standarden på denna bana (i princip en spårväg) kan inte räknas som stadsbana.

text: Stadsbana = samlingsnamn för tunnelbanor, pelarbanor, hängbanor och markbanor eller kombinationer av dessa. Vilka kör i och i närheten av en större stad eller stadsområde och som är separerade från annan trafik, såväl gällande vanliga järnvägsspår och vägar. Stockholms tunnelbana är egentligen en kombination av tunnelbana och markbana. Vilket dock inte skall uppfattas varken som förringande eller ovanligt. Få stadsbanor i världen är rena tunnelbanor. Och räknar man på ren tunnellängd kommer Stockholm (antar jag på goda grunder)högre upp på listan över världens längsta tunnelbanor, än om hela stadsbanan räknas in inkl
marknivå och pelarbanor. T.ex. passarar Stockholms tunnelbana då Köpenhamns S-tåg (även om
man räknar in den nya Metron). Detsamma gäller troligen flera tyska städer. Jag vet inte 
säkert men jag tvivlar på att det finns 5 mil underjordisk S-bahn och U-bahn i Hamburgs
stadsbana. /Pontus Eriksson 090403
replies: text: :Det finns som påpekas ovan säkert en mer optimal plats för diskussion kring detta. Men eftersom påståendet yttras här vill jag ändå besvara: "Tätort" är verkligen inte något "flummigt" begrepp.  Det finns exakta definitioner på vad det avser.  "Stad" låter måhända bättre, men kan avse väldigt många olika saker. Under en period var en av Sveriges största glesbygder i Kiruna faktiskt formellt stad, vilket i mitt tycke var betydligt mer "flummigt". Åter till tunnelbanan: Visst byggdes den huvudsakligen för transporter mellan ytterområden ("förorter" om man så vill) och centrala delar. Men är det så märkligt att det måste tröskas om och om igen. --Andhanq 3 april 2009 kl. 09.41 (CEST)
Jag förstår inte vad problemet är. Det framgår av artikeln att 75% av stationerna ligger utanför innerstan, och sen får var och en dra sina egna slutsatser utifrån det. Förort-till-city-bana är ett helt egenpåhittat begrepp och hör knappast hemma i den här artikeln.--Kildor 3 april 2009 kl. 16.21 (CEST)

text: .

text: Gällande tunnelbana är detta rätt plats. Men gällande "tätort" - begreppet som hittades på kring 1965-70 så saknar det specifik översättning i andra språk. Används ej i dagligt tal - och har heller aldrig gjort. Det är och förblir flummigt även om det är definierat offentligt under haschdimmornas epok. Vad Kiruna har med den saken att göra kan jag inte förstå, annat än att det är till ytan/arean Sveriges största kommun. (tror jag)

text: .Så angående tunnelbanan. Om inte förort till city bana duger , så finns istället begreppet förortsbana, så då kör vi på det istället! Tunnelbanan i Stockholm är en förortsbana som till hälften går i tunnel. Det är baraatt jämföra med schematiska kartor o.d. och jämföra med motsvarigheter i andra städer med stadsbana, så förstår man att det finns en stor principiell skillnad mellan stadsbanorna i Oslo och Stockholm och de flesta andra stadsbanor. Med tanke på t.ex. all teknisk specificering som förekommer i artikeln kan jag inte förstå varför frågan om hurbanan används skulle anses onödig. Stockholms tunnelbana var ett mångmiljardbygge (i dagens pengavärde) och varför den byggdes tycker jag i hög grad har betydelse för läsarna. Efter kriget påbörjades förortsbyggena i Stockholm ( och Göteborg) och för att människorna som flyttade ut från innerstaden till förorterna 
enkelt skulle kunna ta sig in till city byggdes tunnelbanan - det var inte för att transportera folk från t.ex. Odenplan till Zinkensdamm i varje fall. Givetvis användes tunnelbanebygget också som ursäkt för det stora rivningsraseriet i Stockholm på främst 60-talet. Efter bråket om almarna i Kungsträdgården tidigt på 70-talet lugnade politikerna ner sig. Faktum är att största skillnaden på Stockholm och Hamburg är att Hamburg blev sönderbombat medan Stockholms politiker själv beslöt förstöra en stordel av sin egen stad -
ett faktum som också borde stå med på ett eller annat sätt under artikelns historiska avsnitt. /Pontus Eriksson
Artikeln om Norrmalmsregleringen beskriver detta ganska väl och delar av detta borde kanske beskrivas bättre i den här artikeln. Vad gäller karaktären på Stockholms tunnelbana i jämförelse med andra städer så går det naturligtvis bra att beskriva det också, men det ska göras med hänvisning till andra källor för att det inte ska bli egna åsikter. Begreppen förortsbana och stadsbana är inte helt etablerade bland allmänheten. Jag har i vart fall inte sett Stockholms tunnelbana beskriven som en förortsbana. --Kildor 5 april 2009 kl. 09.07 (CEST)
replies: text: : Till Pontus Eriksson: Några "haschdimmmor" förekom nog inte på SCB, åtministone inte när begreppet Tätort introducerades 1930. Dina inlägg verkar snarare att präglas av detta. Kiruna har med detta att göra så till vida att man insåg att man måste skapa ett begrepp där tätbebyggda områden definierades utifrån den verkliga bebyggelsens utbredning och inte utifrån vilken titel den administrativa enheten bar. Läs artikeln om detta. Eftersom detta inte har så mycket med tunnelbanan att göra tänker jag inte skriva mer om detta just här och hoppas att du intar samma instälning. Välkommen att diskutera detta under artikeln Tätort. Jag håller denna gång med Kildor att jag inte riktigt förstår vad problemet är och varför man måste definiera tunnelbanor utifrån denna utgångspunkt. --Andhanq 5 april 2009 kl. 11.22 (CEST)

text: :Till Andhanq. Under perioden 1965-75 spreds hasch över Sverige, samtidigt skulle hela det gamla samhället förändras. Miljonprogrammet (med höghus som nu blivit slum till stor del)rivningsvansinnet - inte bara i Stockholm, utan lite överallt, och införande av nya begrepp
som "kommun" (istf "stad"), "kommmunalråd"(istf "borgmästare"), "tätort"(istf "städer, köpingar och byar"). Om du inte har märkt det, så är en återgång till de tidigare begreppen
- vilka infördes av "flumvänstern". Var du inte född på den tiden, så fråga personer över 40 som har gott minne. Att statistiska centralbyrån har definitionerav "tätort" är tämligen oväsentligt i detta sammanhang ! Och ordet tätort omfattar ju dessutom allt från småbyar till storstäder. Uttrycket används i princip bara i samband med mätning av landets urbanisering. Vad avses med "introducerades 1930" ? Och detta hade inte med tunnelbanan att göra.

text: :Men anledningen till, och på vilket sätt tunnelbanan har planerats borde givetvis stå
med i en så pass lång artikel som denna. Det räcker s.a.s inte med bara "att" - utan även "när ?", "hur ?" och "varför ?". Artikeln borde också revideras så att den inte är anpassad till de som redan vet allt om tunnelbanan (även om den givetvis kan skrivas av insatta personer) - utan så att artikeln anpassas till hur den upplevs för utomstående - eller åtminstone både och. Och även om tunnelbanan heter just så är det till största delen en förortsbana, precis som i Oslo - men till skillnad från t.ex. Berlin.
Med undantag av biten T-Centralen - Fridhemsplan kan man bara åka mellan två stationer på ett sätt (utan att byta transportsätt), detta tycker jag är väldigt viktigt, och tämligen unikt, särskillt med tanke på att det finns 100 stationer. Att det inte går att köpa biljetter på normalt sätt (varken manuelet eller i automater) borde också påpekas som väldigt unikt (åtminsone inte i juli 2008)/Pontus Eriksson
replies: text: ::Nu lämnar jag din fixering vid hasch (du verkar tro att även beslutsfattarna gick på detta och att det spreds av staten eller så) därhän och koncentrerar mig på tunnelbanan. Du verkar mest inriktad på att göra Stockholms tunnelbana till något slags unikum bland världens sådana, möjligen då i sällskap med Oslos. Sanningen är väl att alla sådana system är individuella och har sina specifika särdrag. På 1950-talet, när bara det som nu är Gröna linjen, fanns kanske man kan tycka att själva ordet "tunnelbana" kan ha varit malplacerat eftersom den överväldigande delen av sträckorna inte gick i tunnel. Det framgår av artikeln hur namnet uppstod. Ursprungligen kallades endast den del som gick i tunnel för Tunnelbanan och den trafikerades av spårvagnar. När systemet sedan blev ett eget trafikslag med speciella tunnelvagnar kom det att överföras till hela nätet vare sig sträckan går i tunnel eller inte. Detta ledde till att ordet tunnelbana är det svenska ordet för "Métro", "U-Bahn", "Subway", "Underground" osv helt oberoende av om en viss sträcka går i tunnel, i markplan eller på viadukt. Och på vilket "normalt sätt" går det inte att köpa biljetter?  Du verkar mest ute efter att göra svenska företeelser "konstiga" i någon slags internationell jämförelse.--Andhanq 6 april 2009 kl. 08.06 (CEST)

text: .
från Pontus Eriksson (numera efter ominloggning JPEriksson)
Vill bara passa på att be om ursäkt för stora delar av mitt inlägg om Stockholms tunnelbana.
Anledningen var att någon gissningsvis stockholmare vägrade låta ändra rubriken över
Köpenhamns S-tåg från "Köpenhamns pendeltåg" till "Köpenhamns S-tåg". Jag försökte bara visa hur irriterande det är när någon utifrån, mindre insatt lägger sig i. Jag står dock fast vid att "tätort" ytterst sällan är ett ord som används annat än byråkratisk text.
Alla vet vad en stad är, likaså en by och t.o.m. en kommun. Men vad är eg. en tätort ?
Och om någon svarar, ärligt - använder Du detta ord i dagligt språk ? /mvh

text: Till Pontus Eriksson: *Suck*. Mer kan man nog inte säga. --Tkynerd 26 maj 2009 kl. 05.48 (CEST)
thread_title:  Förortsbana mer än stadsbana 

message: På ett par ställen på wikipedia, nämns en nedlagd och senare riven station. Jag är nyfiken på var den låg, nån som vet nått?
replies: text: Det som avses måste vara den gamla stationen i Bagarmossen. När banan förlängdes till Skarpnäck år 1994 lades den om till underjordiskt läge, varvid den gamla stationen revs. --Andhanq 22 juli 2009 kl. 20.37 (CEST)
thread_title:  Den nedlagda stationen 

message: invigningen 1 oktober 1950 invigning hötorget? /Urbourbo 2 oktober 2009 kl. 00.32 (CEST)
thread_title:  Bildtips 

message: Jag har fixat teknikavsnittet där det stod att blå linjen och vissa vagntyper var förberedda för en övergång till 750V som aldrig genomförts. SHK:s nyss släppta rapport om Rinkebybranden, där strömsystemet spelade en avgörande roll, bekräftar att blå linjen matas med 750V. Se rapportens avsnitt 2.3.1, sid 22. --Tkynerd 27 december 2009 kl. 21.43 (CET)
thread_title:  Elmatningen på Tub3 (blå linjen)