Diskussion:Internets historia i Sverige

message: Artikeln är som en beskrivning av hur internet utvecklades i Sverige. Fyll på med fler sektioner istället för att flytta omkring den. Schh 17 mars 2011 kl. 09.53 (CET)
replies: text: Hej, Artikeln är i dagsläget ingenting annat än en tidslinje, vilket är helt okej! Jmf även övriga tidslinjeartiklar. Dock bör det då även framgå av namn och inledning. /Urbourbo 17 mars 2011 kl. 10.20 (CET)
replies: text: :Artikeln bör kompletteras, ingen anledning att flytta den till tidslinje för flyttandets skull. Och sedan flytta tillbaks den när det finns mer skrivet. Om du kikar noga så ser du också att någon lite onödigt flyttat den till en separat artikel. Så var det aldrig tänkt från början. Schh 17 mars 2011 kl. 10.53 (CET)
replies: text: ::Artiklar om globala fenomen skall inte ha nationellt fokus. Det är helt okej att skriva hur mycket som helst om internet i Sverige, men det blir väldigt snedvridet i Internets historia om en tredjedel av texten är ett långt avsnitt om nätets historia i Sverige. Jag håller dock med om att den inet behöver flyttas igen i väntan på att utvecklas, om det inte är tanken att den skall vara en tidslinje. /Julle 17 mars 2011 kl. 15.19 (CET)
replies: text: :::Tänkte att artikeln skall ha tidslinje men att det finns en hel del kapitel man kan lägga till som fördjupar. Så en stor artikel med en fyllig tidslinje som stöd och referens. ;) Schh 18 mars 2011 kl. 00.17 (CET)
replies: text: ::::Denna artikel behandlar ju främst Svenska problem, så något WP:GB-problem kan jag inte se. wp:Åtgärdsmallar står enligt praxis inte på diskussionssidan utan på artikelsidan. Om artikeln kommer att utökas till något mer än en tidslinje under de närmsta dagarna så behövs förstås ingen flytt, men då gör det å andra sidan inget att mallen står kvar under tiden. Om utökningsplanerna är av mer framtida karaktär, så bör artikelns namn avspegla dess nuvarande innehåll och inte vad någon/några användare avser att artikeln ev i framtiden bör innehålla. Jag är med andra ord alltjämt för en flytt. /Urbourbo 19 mars 2011 kl. 11.23 (CET)
replies: text: :::::WP:GP gällde "onödigt flyttat den till en separat artikel". Fram tills för ett par dagar sedan var den en del av artikeln om internets historia. /Julle 19 mars 2011 kl. 20.31 (CET)
thread_title:  Flytt av artikel till "tidslinje" 

message: Jag minns att Akademi Båstad erbjöd allmänheten gratis uppkoppling mot internet redan 92-93. Jag skaffade iaf som liten sparv en sådan uppringning på den tiden, och när jag ser tidslinjen så tycker jag nog att det verkar relativt tidigt och därför relevant. Problemet är dock källor. Och sådana har jag svårt att finna. Någon som har några uppslag? /Hedning 4 april 2011 kl. 21.23 (CEST)
replies: text: Kanske var det 1994 förresten. När jag tänker efter. /Hedning 4 april 2011 kl. 21.26 (CEST)
replies: text: :Jag har kollat runt lite mer, och det verkar vara så att Akademi Båstad erbjöd allmänheten att utan kostnad ringa en modempool 1993 för att kunna koppla upp sig till Internet. Dock förbjöds detta efter en tid eftersom Akademi Båstad var en skola (?), men Akademi Båstad hittade ett kryphål och skapade en förening som erbjöd samma tjänst. Detta är rätt tidigt och var relativt känt under denna tid för de datornördar som satt på IRC och chattade. Jag skall försöka få in vettiga källor på det hela innan jag lägger in informationen. /Hedning (disk) 28 februari 2013 kl. 11.08 (CET)
/Raggen44 1:a decemeber 2013 00:18
Det är helt riktigt att Hasse Svensson omkring 1995 skickade ut en intresseanmälan i de lokala BBS:erna för att prova på Internet. Hasse arbetade på Akademi Båstad och drev även privat en BBS i Båstad med fokus på chat vilket var väldigt tidigt. Meddelandet som spreds från BBS till BBS gick ut på att prova Internet gratis.
Detta var såpass långt tillbaka i tiden att Winsock inte fanns till pc - den kom året efter har jag för mig. Hasse hade fått Internet till Akademi Båstad - Båstads komvux - som bestod av en IBM RS dator och en 64kbit internetförbindelse till Internet. Datorn och förbindelsen var på något sätt kostnadsfria de första åren.
Vad Hasse gjorde var att han såg till att vem som helst kunde ringa upp Akademi Båstads Internetförbindelse och få ett konto och epostadress där. För mig personligen som glad Amiga användare tog det en stund att konfigurera en TCP/IP stack (amitcp?) och få förbindelse. Därefter provade jag att använda Mosaic - den enda browsern - förutom Lynx - som jag kände till vid denna tidpunkt. Hasse hade 14 modem i modempoolen till att börja med men byggde på till 22 under de första åren.
Första gången jag provade att ansluta till någonting fick jag frågan på skärmen om min terminal kunde visa koreanska tecken - och en känsla av att ha världen i vardagsrummet gjorde att håren reste sig på mina armar.
Detta hände innan man kunde köpa Internet via ett traditionellt telefonabonnemang och innan EKTV erbjöd Internet via kabel-TV. Det var först åren efteråt som företag typ Telia och Buller Data började erbjuda Internet för 150 kr/mån exklusive kostnad för telefonsamtalen som på den tiden hade olika taxor för att ringa mellan städerna. Till exempel var det dyrare att ringa till Helsingborg från Ängelholm än att ringa inom Ängelholm.
Antalet användare ökade drastiskt och man man kunde få så kallad skal access - dvs ett shell på maskinen mot att man gjorde underhåll eller liknande vilket de mer tekniskt drivna snabbt skaffade sig. Prestandaproblem uppstod naturligtvis eftersom 64kbit inte var mycket att dela på.
Detta pågick i några år innan det lokala näringslivet - närmast i form av ett företag som hette Buller Data - tog kontakt med kommunen och meddelade att de tänkte sälja Internetaccess till allmänheten och inte kunde acceptera att Båstads kommun i form av Akademi Båstad erbjöd samma sak utan kostnad.
I Nordvästra Skånes Tidning fredagen den 17 november (året syns tyvärr inte på kopian jag har) skrev journalist Hans Karlsson att Maj-Britt Löfgren hävdat att kommunen inte får bedriva skattesubventionerad verksamhet som är konkurrens med privata företag. Detta till trots att uppkopplingen erbjudits kostnadsfritt genom projekt "Connection Båstad". Allan Sibelius yttrade avslag för Maj-Britt Löfgrens yrkande men blev tvungen att reservera sig.
Det var alltså slut på gratis access - för allmänheten. Men inte för ideella föreningar.
Så de som använd Akademi Båstads Internetförbindelse för att prova på textbaserad surf, gopher, ftp, irc med mera i Internets begynnelse och fått besked att detta inte längre kunde tillhandahållas utan kostnad samlade ihop sig och startade en ideell förening. 
Så föddes Båstads Datorförening. Året var 1995, firmatecknare var Oskar Hjert och ordförande hette Ulrik Diepold. Jag själv var sekreterare och heter Roger Olofsson. Föreningen bildades 1995 och hade sitt första årsmöte den 14:e Januari 1996. Under 1995 hann man med tre föreningsmöten och två styrelsemöten. Medlemmerna i föreningen - 76 st 1996 - erhöll uppkoppling mot Internet mot erlagd medlemsavgift.
Föreningen hjälpte Akademi Båstad med att ta fram en hemsida som hade adress http://www.bastad.se/bada/index.html samt med underhåll av Internetförbindelsen. Joakim Ragnvaldsson kan nämnas i samband med det tekniska underhållet av Internetförbindelsen.
Medlemmarna fanns i Nordvästra Skåne och Södra Halland - Ängelholm, Båstad, Helsingborg, Laholm, Vallåkra, Råå, Viken, Rydebäck, Munka Ljungby, Halmstad, Genevad, Veinge, Klippan, Våxtorp, Kvidinge, Perstorp, Nyhamnsläge, Ödåkra, Bjuv, Mellbystrand med flera.
Föreningen anordnade förutom Internetaccess problemlösarkvällar, kursverksamhet, mässbesök med mera.
Med tiden erbjöds Internet kommersiellt från aktörer som Buller Data och så småningom även Telia (hette de Televerket på den tiden?) och behovet för Båstads Datorförenings existens minskade och föreningen upphörde att existera 1997 och hade vid detta tillfälle 130 medlemmar. Alla medlemsavgifter gick oavkortat till Akademi Båstad under hela föreningens livstid vilket hjälpte till att betala den förbindlese som till en början varit gratis från IBM. Under 1996 betalades 129750 kr till Akademi Båstad.
Den 30:e april 1997 upplöstes föreningen. 
Ett stort tack måste ges till Hasse Svensson som var förutseende nog att inse att Internet är till för att spridas och sprida glädje. 
Nedtecknat av Roger Olofsson sekreterare och sedemera ordförande i Båstads datorförening med den dåvarande epostadressen raggen@academy.bastad.se - numera raggen@raggens.net. Källa utgörs av ett antal protokoll från Båstads Datorförening, medlemsmatrikel, kopior av tidningsklipp, utskick av beslut från kommunfullmäktige i Båstad, Manual till INTERNET vid Connection Båstad @ Akademi Båstad, en kopia på en konfig till trumpet Winsock, sköna minnen från en sann pionjärtid och besked från Skattemyndigheten.
/Raggen44 1:a decemeber 2013 00:18

text: Min bror och kollega på Kuai hjälpte Akademi Båstad och sedan även Varberg Energi att sätta upp motsvarande system som vi körde i Hofors och Uppsala. JerkerNyberg (diskussion) 5 september 2018 kl. 07.03 (CEST)
thread_title: Akademi Båstad

message: [Hitflyttad från Användardiskussion:LPfi]
Om ABC-Klubben startade en BBS 1980 så behövs referenser för att styrka det i artikeln. Även om huvudfokus kanske är ständigt uppkopplade nätverk.Schh 9 april 2011 kl. 00.52 (CEST)
replies: text: Jag hittade uppgiften i den angivna källan (Copyright finns inte), då jag tyckte 1985 var sent för första icke-kommersiella BBS. Kolla alltså kapitlet Hemdatorer För Bred Publik, avsnittet om ABC-klubben (s. 16). Där nämns att de samma år då klubben grundades (1980) satte upp en BBS:
replies: text: :"1980 bildades så ABC-klubben av elektronikentusiaster, ingenjörer och annat datorintresserat folk under ledning av hemdatorlegenden Gunnar Tidner. Redan från början var ABC-klubben intresserade av datakommunikation, och mot slutet av året kunde man slå upp vad som antagligen var Sveriges första idéella BBS: Monitorn, som fungerade tack vare ett program skrivet av Gunnar Tidner själv."

text: Längre ner står det om minidatorn som möjliggjorde samtidig inloggning 1985.

text: Det är oklart för mig om man avser något specifikt då man nämner det senare systemet, eller om man helt enkelt läst källan slarvigt.

text: --LPfi 9 april 2011 kl. 01.45 (CEST)
replies: text: :Uppdaterat. Och upptäckte en del nya godbitar när jag gjorde så ;) Schh 10 april 2011 kl. 17.15 (CEST)
replies: text: :: Ok. Men jag är litet förundrad över en del av ändringarna. Framförallt är jag ganska säker på att jämförelsen med Usenet är felaktig: Usenet var ett nätverk av många självständiga noder, medan ABC-klubben väl var uppbyggt kring ett fåtal centralt kontrollerade datorer. --LPfi 11 april 2011 kl. 08.25 (CEST)
replies: text: :::cfi.pdf "I början av 1985 fick ABC-klubben genom avtal tillgång till en DEC-dator på datacentralen QZ i Stockholm. På denna startade man en central BBS, eller vad vi kan kalla en riktig konferens, med olika diskussionsgrupper. Denna BBS kördes på QZ:as KOM-system och fick namnet Q-Zentralen. Zentralen liknade datanät som fanns (och fortfarande finns) runt om i världen, t ex Compunet i England eller Usenet och Prodigy i USA." Ska man tolka det som att det som kördes endast liknade Compunet, Usenet, och Prodigy till användargränssnitt men att inget meddelandeutbyte skedde med dito nätverk? Schh 11 april 2011 kl. 23.31 (CEST)
replies: text: :::: Så måste man väl tolka det. Det är slarvigt att skriva att en BBS liknade datanät, och inte en viss applikation som utnyttjade näten, men till exempel Usenet avser ju både nätverket och diskussionsgrupperna. Jag tror att författaren angett explicit om man varit förenad med någon av närverken redan i det skedet. --LPfi 12 april 2011 kl. 08.23 (CEST)
thread_title:  Internets historia i Sverige, ABC-Klubben 

message: * IT-intervjuer, Tekniska museet
* Vittnesseminarier, Tekniska museet -- möjligtvis användbart.
* IT-minnen? Kanske inget riktigt källvärde, i och med att det är personliga berättelser.
* Slutrapporter, Från matematikmaskin till IT
/Julle 15 april 2011 kl. 12.50 (CEST)
* De byggde Internet i Sverige
* The history of NORDUnet
/Julle 6 maj 2011 kl. 11.01 (CEST)
replies: text: Båda används redan i artikeln, men tänkte att de kunde vara värda att lyfta fram här ändå.

text: Någon som har läst av Daniel Goldbergs och Linus Larssons Svenska hackare och vet om den är användbar över huvud taget?  /Julle 6 maj 2011 kl. 11.04 (CEST)
thread_title:  Källor 

message: * Kategoridiskussion:Internet i Sverige Schh 4 januari 2012 kl. 06.52 (CET)
thread_title:  Andra wikisidor 

message: I den här artikeln finns ett citat ur en riksdagsmotion som lyder "I molionen yrkas atl riksdagen hos regeringen begär en utredning om alt beskatta eller avgiftsbelägga användningen av datorer"  och följs av ett (sic!). Jag har inte originaldokumentet framför mig, men det är med största sannolikhet ett OCR-fel, och inte ett slarvfel i motionen. Just lilla t och lilla l förväxlas ofta av den OCR-läsare riksdagen använder. Vore det fel att i detta fall helt enkelt åtgärda OCR-felen och ta bort (sic!)? Väsk ✎ 20 november 2012 kl. 14.26 (CET)
replies: text: Be att få ett inscannat orginaldokument från riksdagen? Schh (disk) 20 november 2012 kl. 18.44 (CET)
replies: text: : Om någon vill utreda OCR-fel. Det är självklart att ordalydelsen inte är den avsedda och ytterst osannolikt att det är i den formen motionen inlämnades. Är något av felen sådant att det det kan uppstå tvetydigheter i tolkningen? --LPfi (disk) 20 november 2012 kl. 20.27 (CET)
thread_title:  Sic! eller OCR-fel 

message: Jag har varit djärv och skrivit om tidslinjen till en omfattande löptext. Jag upplevde att punkterna i tidslinjen blivit väldigt spretiga och att artikeln hade ett behov av att mer sammanhållet beskriva internethistorien. Däremot tror jag att tidslinjen fortfarande kan spela en viktig sammanfattande roll i artikeln, men då nedbantad till endast de viktigaste punkterna. /Emma (WIR) (diskussion) 7 november 2017 kl. 15.05 (CET)
thread_title:  Omarbetning 

message: Jag la in en notis om Kuai Connection som blev bortstädad. Kuai började i Hofors och att finnas i Uppsala och Västerås. Så vitt jag vet var Kuai först med att sälja uppringd Internet till privatpersoner. Vi köpte vår förbindelse i sin tur av Telia.  Artikeln nu ger ett intryck av att Algonet var först, vilket inte riktigt stämmer. Så vitt jag minns var Kuai först igång tätt följda av Algonet och ABC-klubben den den våren och sommaren.  Kuai var tidiga med Linux också, men jag tror där att Cendio (dåvarande Signum Support) var snabbare med ut med att ha Linux-servrar igång mot Internet. De sålde dock inte Internetanslutningar även om de kom att förse andra med mjukvara för att kunna köra webhotell.
Kuai slog iallafall upp portarna i april maj 1994 i Hofors. Vi skaffade datorn "Hofors" i486/66MHz/16MB innan jul 1993 som fick köra SLS distributionen. Jag har för mig vi började med ett åtta och snart fler USRobotics Sportster 14400 och snart uppgraderade till 28800. Sedan blev det svårt att få högre hastighet med analoga modem.
Det var för mig sista året i gymnasiet vilket gör att jag var 18, min kollega från samma klass nyss fyllda 19 och bror min 26. Hur gamla hans två vänner som också var med minns jag inte. Under 1994-1995 gjorde vi två iallafall militärtjänst i Boden (kopplade upp oss från en dator vi skeppade dit och i en källare vi hyrde bredvid regementet I19/P5/MekB19. Våren 1996 fick jag iallafall ut lite lön och sålde Internet via ethernetfiber i Uppsala Science Park samtidigt som vi två kom att plugga på UU.
(UpUnet-S är en hel historia i sig med Stiftelsen UTH-gård, Utfors och IP-only.)
Inspirationskällor var bland annat tidningen Wired, våra egna FidoNet BBS:er i Falun och senare även Lysators RydNet som jag kom i kontakt med 1995 som student i Linköping och medlem i Lysator.
Strax där efter gav vi upp och Kuai delades och såldes, bland annat på grund av att det krävdes att vara telebolag för att kunna dra in pengar via uppringd förbindelse och affärsmodellen med modempooler på olika platser för att anpassa sig till lokalsamtalstaxa blev meningslös. Väldigt stressande alltihopa men lärorikt.
Jag inser att eftersom jag själv är inblandad så det lär inte vara jag som redigerar artikeln. Men om någon undrar över lite historik så vet ni. Jag såg att domänen www.kuai.se fortfarande är igång om än med ett minimalt budskap.
Allt väl och hälsningar till alla som var med när det begav sig.
Jerker Nyberg von Below
Jerker123 (diskussion) 3 september 2018 kl. 14.25 (CEST)
replies: text: Källor, källor, källor. Utan sådan som visar att det du skriver är korrekt och att han var först tas det bort omedelbart. Och även med källor är det inte säkert det behöver ses som relevant nämna ändå.Yger (diskussion) 3 september 2018 kl. 16.39 (CEST)
replies: text: :Artikeln påstår inte att Algonet var först, men antyder det, vilket inte stämmer. Men det borde inte vara jag som skriver historien då jag var inblandad. Här hittade jag en annons i Datormagasin nummer 15 från 1994 https://dmzarkivet.se/pdf/199415.pdf   och omnämnande i  ledarspalten i nästa nummer 16 1994 https://dmzarkivet.se/pdf/199416.pdf. Om du söker efter Kuai Connection så hittar du lite sporadiska exempel att året var rätt:  https://www.flashback.org/sp29027272 https://www.flashback.org/sp15381435  https://www.wn.se/t1060256-15-4.html  https://www.abc.se/~m8869/adr-list-gammal.html

text: :En aspekt som kan vara relevant för den här tiden är samtrafikavgifternas påverkan i Sverige. Lokalsamtal var även relativt dyra jämfört med i USA. På grund av samtrafikavgiftens utformning togs uppringd Internetanslutning över av telefonbolag som Telia, Tele2, Utfors. Teknikutvecklingen gick vidare och andra tjänster som fast Internetanslutning och hosting i olika former blev intressantare för alla inblandade. JerkerNyberg (diskussion) 4 september 2018 kl. 18.37 (CEST)
replies: text: ::Som sagt krävs oberoende källor, inte egna analyser. Men kontakta IIS,Internetstiftelsen i Sverige som driver internetmuseum. Kanske kan de hjälpa dig att, och tillsammans med dig, göra något om Kuai Connection. Vips, så finns det källor.--LittleGun (diskussion) 4 september 2018 kl. 18.47 (CEST)
replies: text: :::För oberoende källa se länkarna i DMZ ovan. Tack för er tid. Allt gott. JerkerNyberg (diskussion) 4 september 2018 kl. 22.23 (CEST)

text: :::IIS påstår inte på Internetmuseums tidslinje att Algonet var först utan en av Sveriges första vilket är helt korrekt. Roligt att se intervjun med Ragnar Lönn. De skaffade också trådhyllor för modemen. Det hände mycket, fort, under 1996 när samtrafikavgifterna blev dominerande precis som Ragnar Lönn beskriver. JerkerNyberg (diskussion) 4 september 2018 kl. 23.21 (CEST)

text: :::Maj 1994 var det Kuai startade, inte april som jag mindes först. https://web.archive.org/web/19970613211812/http://www.kuai.se:80/fil/kc.shtml JerkerNyberg (diskussion) 5 september 2018 kl. 07.34 (CEST)
Vad coolt, det finns bilder från noden i Uppsala, dit datorn Hofors med flera kom att flytta efter vi öppnade modempool där. Tack wayback machine. https://web.archive.org/web/19970727131757/http://www.kuai.se:80/com/bilder/KUAI1.JPG JerkerNyberg (diskussion) 5 september 2018 kl. 07.41 (CEST)
Jag gjorde nu en ny ändring som hänvisar till källorna från Datormagazin 1994. Om någon vill ha förstahandsinformation om händelseförloppet den sommaren så rekommenderar jag att prata med Ragnar Lönn (Algonet) eller Marcus Nilsson eller Torkel Nyberg (Kuai). JerkerNyberg (diskussion) 6 september 2018 kl. 10.30 (CEST)
thread_title:  Internets historia i Sverige, Kuai Connection 

message: Webhotellens uppgång och fokuset på egen hemsida och domän är värda att nämna. Se annonser i datortidningarna under perioden. JerkerNyberg (diskussion) 6 september 2018 kl. 13.29 (CEST)
thread_title:  Webhotellen 

message: "I diskussionsgrupperna på Q-Zentralen figurerade många av de personer som senare skulle bli viktiga nyckelpersoner i det kommande elektroniska Sverige: Sven Wickberg, Anders Franzén, Henrik Schyffert och Jan-Inge Flücht.[5]". Är detta riktigt - i artiklarna om Franzén och Svhyffert står det inget om detta. Och den angivna källan verkar vara en privatpersons webbsida. Hyperboré (diskussion) 1 juli 2022 kl. 13.14 (CEST)
thread_title: Nyckelpersoner?