Diskussion:Kvarteret Frimuraren

message: Gediget arbete med denna kvartersartikel, men vi behöver klara ut en sak: artikeln innehåller huvudrubriken Fastigheter, med ex. underrubriken Frimuraren 1. Vi ska vara noga med vilka beteckningar vi använder, och Frimurarlogen (Södra Hamngatan 31–Drottninggatan 32) har fastighetsbeteckningen Inom Vallgraven 15:4. Ingen annan. Menar vi något annat, kanske tydligen måste öka, alternativt har jag bara missförstått upplägget. Allt om stadens fastighetsbeteckningar finns samlade här: Göteborgs stad, Fastighetskontoret, "Från gatuadress till fastighetsbeteckning" (år 2010). Ymer (diskussion) 28 juni 2015 kl. 21.30 (CEST)
replies: text: Inom Vallgraven 15:4 står förstås för: stadsdelen, kvartersnummer (formellt heter kvarteret: 15 kvarteret Frimuraren) samt tomtnummer. Ymer (diskussion) 28 juni 2015 kl. 22.08 (CEST)
replies: text: :Frimuraren 1 avser tomt-/fastighetsnummer 1 i kvarteret Frimuraren. Det är så det är angivet i Kjellins bok, och även Lönnroth anger det så, om man ser på kartan på sidan 153, där tomtnumren 1, 2, 3, 4, 10 och 13 i Kvarteret 15 Frimuraren visas. För övrigt skriver Lönnroth exempelvis 15:1 i rubriken efter gatuadressen.--Historiker (diskussion) 28 juni 2015 kl. 23.21 (CEST)
replies: text: ::Njae, kvarteret heter Kvarteret 15 Frimuraren, och för tomtnr 1 skriver hon Drottninggatan 24–Korsgatan 6 och korrekt tomtnr (alltså fastighetsbeteckning) 15:1. Något om Frimuraren 1 hittar jag inte i "bibeln". Var står det? Kjellin anger för Frimuraren som rubrik (s. 89) "FRIMURARELOGEN Södra Hamngatan 31,5 roten nr 22, 23, Drottninggatan 32, 4 roten nr 114 15 k v. Frimuraren nr 4." Här blandar hon de gamla rotarna med den nya kvartersindelningen från 1923, där Frimuraren först hade beteckningen I: 15, alltså stadsdel I, kvarter 15. Jag skulle säga att skrivningen Frimuraren 1 inte är vedertagen i litteraturen och inte bör vara stilbildande. Låt oss istället snegla på hur Olga Dahl skrivit . Ymer (diskussion) 29 juni 2015 kl. 00.29 (CEST)
replies: text: :::Jag tror vi kan vara överens om flera saker här: Kvarteret heter Kvarteret 15 Frimuraren och fastighetsbeteckningen för tomt nummer 1 är 15:1, och det är så Lönnroth skriver. För Frimurarlogen gäller motsvarande att fastighetsbeteckningen är 15:4. Precis som du skriver, så blandar Kjellin de gamla rotarna med 1923 års kvartersindelning. Jag valde medvetet att inte ta med det, men det skulle kunna läggas in i texten (ej i rubriken) för respektive fastighet. När jag satte rubrikerna förenklade jag det något, genom att inte skriva ut "Kvarteret 15" (alt. "Kv. 15") i varje, utan enbart ta tomtnumren enligt Kjellin, det vill säga "1" och "4", vilka återfinns på kartorna (Kjellin s. 15 och Lönnroth s. 153). (De kartorna skulle jag gärna vilja ha in i artikeln för att underlätta orienteringen – förbättringspotential finns.) Problemet skulle kunna lösas genom att byta ut Frimuraren 1 mot Tomt nummer 1. Dessutom skulle i texten, efter adressuppgiften i respektive stycke, läggas in fastighetsbeteckningen, exempelvis Inom Vallgraven 15:4. Vad tror du om det?--Historiker (diskussion) 29 juni 2015 kl. 19.49 (CEST)
replies: text: ::::Ett exempel på hur det skulle kunna se ut återfinns på arbetssida för ett annat kvarter. Jag har där även lagt till hela kvartersbeteckningen i inledningen.--Historiker (diskussion) 29 juni 2015 kl. 20.30 (CEST)
replies: text: :::::Det blir inte riktigt bra med Tomt nummer 1. Jag inspirerades till att skriva Frimuraren 1 av artikeln Kvarteret Pollux. En möjlighet är att behålla rubriken som Frimuraren 1, men i den efterföljande texten skriva ut hela beteckningen Inom Vallgraven 15:1, där det nu står Frimuraren 1. Därigenom uppnår man såväl enkelhet i rubrikerna, som formellt korrekta uppgifter.--Historiker (diskussion) 30 juni 2015 kl. 04.55 (CEST)
replies: text: ::::::Ett bättre förslag är att ta bort text som Frimuraren 1, skriva adressen och sedan fastighetsbeteckningen inom parentes, ungefär som i mitt utkast som länkas ovan.--Historiker (diskussion) 30 juni 2015 kl. 05.06 (CEST)
replies: text: :::::::Nu har jag gjort ett förtydligande av fastighetsbeteckningarna och lagt in såväl nuvarande, som tidigare rotebeteckningar. Dessutom har jag bytt rubrikerna, antingen till vedertagna namn som Frimurarlogen och Åkermanska huset, eller gatuadressen Södra Hamngatan 29. Jag hoppas att det blev bra.--Historiker (diskussion) 30 juni 2015 kl. 20.46 (CEST)
replies: text: ::::::::Ett fall framåt, men betänk att fastighet resp. byggnad inte är samma sak. En byggnad kan alltså röra sig över två eller fler fastigheter-tomter. Jag menar därför att huvudrubriken borde vara Byggnader, med underrubriker som nu. Dessutom; skrivningen "I kvarterets västra del, Södra Hamngatan 25–Korsgatan 2 (fastigheten Inom Vallgraven 15:1, tidigare 5 roten nr 27),--" är korrekt och prydlig. Men varför inte skriva ut fastighetsbeteckningen direkt? alltså: "I kvarterets västra del, Södra Hamngatan 25–Korsgatan 2 med fastighetsbeteckning Inom Vallgraven 15:1 (tidigare 5 roten nr 27),--" Bara mina idéer. Du och @Hesekiel får verkligen mycket gjort med stadens kvarter och byggnader. Jag försöker gärna stötta vid behov. Ymer (diskussion) 2 juli 2015 kl. 15.40 (CEST)

text: ::::::::Tillägg:

text: ::::::::*Exempelvis "Byggnaden Korsgatan 4–Drottninggatan 26 (tidigare 4 roten nr 110 östra delen), vilken bland annat inrymmer Ahlströms konditori sedan år 1901, uppfördes under åren 1803–1807 åt änkefru Tronell. Ahlströms konditori är ett av de äldsta i Göteborg.

text: ::::::::*Byggnaden Drottninggatan 24–Korsgatan 6 (4 roten nr 110 västra delen, senare 5 roten nr 29 + 4 roten nr 110, i vilken Wasséns Läderaffär är inrymd, uppfördes år 1803 för bokbindaren A Lindström. Wasséns flyttade till fastigheten 1967 från sin ursprungliga adress Vallgatan 39, där den hade etablerats 1868.

text: ::::::::*Fastigheten förklarades som--" Ymer (diskussion) 2 juli 2015 kl. 16.00 (CEST)
thread_title:  Fastighetsbeteckning 

message: Jag rekommenderar artikeln enligt samtliga kriterier, den: 
#… saknar åtgärdsmallar.
#… ger sammanhang.
#… täcker in det viktigaste inom området.
#… har ett korrekt språk utan stav- eller grammatikfel.
#… ingår i wikistrukturen med wikilänkar, kategorier och eventuella interwikilänkar.
#… har en källförteckning och källbelägger helst de olika avsnitten genom noter.
#… har klarlagd upphovsrättsstatus för alla bilder som finns
#… har ett objekt på Wikidata med länk till artikeln.
-- Alexander Alejandro (diskussion) 4 december 2016 kl. 00.48 (CET)
----
thread_title:  Rekommenderad 

message: Resultatet blev att artikeln blev bra enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i minst en vecka och
* fått minst sex utmärkt- eller bra-röster och
* inga stöder inte-röster.Sjunnesson (diskussion) 5 maj 2017 kl. 08.12 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
=== Kvarteret Frimuraren ===
Nominerad av Cöskyd (diskussion) 27 april 2017 kl. 21.00 (CEST)
 
Omfattande, välskriven, väl källbelagd
 
;Stöder för utmärkt
;Stöder för bra
# Martinogk (diskussion) 28 april 2017 kl. 04.21 (CEST) Fantastiskt informativ och väl illustrerad. Instämmer dock med Yger nedan. Kunde ha mer generell information om kvarteret, typ kommunikationer, befolkning och atmosfär. Är det framförallt ett bostadsområde, affärsområde, nöjesområde eller kontorsområde? Går det att illustrera artikeln med en modern karta över kvarteret?
# Sjunnesson (diskussion) 29 april 2017 kl. 08.36 (CEST) Artikeln är inte uttömmande.
# Tostarpadius (diskussion) 29 april 2017 kl. 18.09 (CEST) Som de föregående.
#Yger (diskussion) 1 maj 2017 kl. 19.50 (CEST) efter komplettering och  tillägg av karta.
# Holger.Ellgaard (diskussion) 3 maj 2017 kl. 09.03 (CEST) Efter senaste redigering.
# Ascilto (diskussion) 3 maj 2017 kl. 12.29 (CEST) Mycket välgjort originalarbete, men jag lägger rösten här dels av försiktighetsskäl - det finns ingen förebild för hur en utmärkt kvartersartikel skall se ut, dels för att artikeln inte är helt uttömmande då alla historiska fastigheter inte beskrivs. På kartan från 1888 ser det ut att vara olika fastigheter på Södra Hamngatan och på Drottninggatan, men på hitta.se ser fastigheterna sammanslagna ut. Ur dagens perspektiv ligger Ahlströms konditori på en konstigt avskild plats, varför valdes adressen vid förra sekelskiftet?
;Stöder inte
 
;Diskussion
Trevlig och bra, men den slutar abrupt. Inget om konst, kommunikationer eller om kvarteret i litteratur och film (personligheter?). Jag skulle också gärna sett lite mer om geologi och kartor över kvarteret vid olika tidpunkter bakåt i tiden. Velar mellan bra och stöder ej.Yger (diskussion) 27 april 2017 kl. 21.57 (CEST)
replies: text: Kartor kan jag hålla med upp skulle vara bra att ha med i artikeln, och jag skall se om jag kan finna några lämpliga. Däremot ställer jag mig frågande till geologi, kommunikationer, litteratur och film. Geologiskt ligger det på djup göteborgslera i stadens absoluta centrum, där i princip alla spårvagnslinjer möts. Jag vet inte att det särskilt omnämnts i några böcker, eller i några filmer. Svaret på frågan från Martinogk är att det främst är kontor och affärer, samt restaurang Golden Days och Ahlströms konditori, vilka omnämns i artikeln.--Historiker (diskussion) 28 april 2017 kl. 21.27 (CEST)
replies: text: :Raden Geologiskt ligger det på djup göteborgslera i stadens absoluta centrum, där i princip alla spårvagnslinjer möts. i en eller två meningar skulle för mig höja värdet väsentligt. Göteborgs centrum har ju både bergknallar och djup lera vilket ger helt olika förutsättningar för bebyggelse. Och finns det ingen konst (eller parker)?Yger (diskussion) 28 april 2017 kl. 21.33 (CEST)
replies: text: ::Jag har inte sett den typen av skrivning i andra kvartersartiklar. Några parker finns inte i närheten, men på andra sidan Stora Hamnkanalen, norr om kvarteret, ligger Gustav Adolfs torg.--Historiker (diskussion) 28 april 2017 kl. 21.59 (CEST)
replies: text: :::Exempelvis Kvarteret Skogen beskriver terrängen omkring kvarteret och hur den påverkat bebyggelsen. Vi har sedan få (ingen) utvald artikel om kvarter,.Yger (diskussion) 29 april 2017 kl. 06.32 (CEST)
replies: text: ::::I fallet kvarteret Skogen har terrängen haft en annan påverkan än i kvarteren Inom Vallgraven. Det som präglade dessa var ursprungligen läget längs Stora Hamnkanalen, där man placerade husen mot Drottninggatan, medan uthus och magasin låg mot kanalen. Detta beskrivs i artikeln.

text: ::::Det är riktigt att vi inte har några utvalda artiklar om kvarter, vilket är synd. Jag hoppas att vi kan se några sådana framöver.--Historiker (diskussion) 29 april 2017 kl. 18.42 (CEST)
replies: text: :::::Jag har nu tittat igenom de flesta artiklar vi har om kvarter, och du har rätt att de främst innehåller info om stadsplan och husen i kvarteret. Några, främst de på kuperad terräng, nämner terrängen och ett 10-tal nämner i ett historikavsnitt, liknande denna, om vad ytan/marken använts till tidigare. Men min uppfattning är att de utvalda artiklarna skall vara förebilder för andra som vill skriva i samma ämne, och vore det då inte bra att öka ambitionen för kvartersartiklarna så de inte bara har standardinneållet:läge, stadsplan, (historik), byggnaderna, och vore det inte roligt om denna  kunde gå i bräschen och lägga även någon om marken/terrängen och om kvarteret i stadsbilden/omgivningen. När jag läst igenom tycker jag också jag hittar bäst exempel på ungefär vad jag vill åt i göteborgskvartersartiklarna, jag nämnde Skogen ovan men tycker även Kvarteret Fänriken (inledningen av historiken) är bra ur denna aspekt (men annars för kort). För Stockholm finns exempel som Kvarteret Beridarebanan och Kvarteret Krubban, men kanske deras historik är alltför specifik.Yger (diskussion) 29 april 2017 kl. 19.39 (CEST)
replies: text: ::::::Med den nya informativa och bra infoboxen, en karta och lite puts i inledningen tycker jag nu artikeln har bra klass med plusvärden. Då det är första artikel om kvarter som är uppe för nominering tycker jag dock vi kan avvakta lite till med att utmärkt klassa den, för att se om andra bra kvartersartiklar kan ge mer impulser till hur en utmärkt artikel kan se ut. Jag Pingar  för att höra om han har synpunkter på den generella frågan på vad vi bör kräva av en bra/utmärkt kvartersartikel.Yger (diskussion) 2 maj 2017 kl. 08.21 (CEST)
replies: text: :::::::Meningen ”Kvarteret, som var och är ett av de främsta i staden” bör förtydligas. Vad menas med ”stadens främsta”? Jag hade önskat mig en stadsplan eller en äldre karta över kvarteret istället för en OSM-karta och en tydlig markering (i kartan) för varje fastighet. Gällande en ”utmärkt” kvartersartikel i Stockholm kommer Diplomatstaden närmast. Den kan kanske ge några nya impulser. Annars tycker jag att artikeln är uttömmande och intressant och uppfyller "bra".--Holger.Ellgaard (diskussion) 2 maj 2017 kl. 10.39 (CEST)
replies: text: ::::::::En stadsplan, motsvarande den som finns i artikeln om Diplomatstaden, är svår att få fram, men däremot går det att ordna utsnitt ur en karta från 1888, där fastigheterna finns tydligt angivna. Även kvarterskartor, med tomterna inritade, skall gå att få fram.--Historiker (diskussion) 2 maj 2017 kl. 19.06 (CEST)
replies: text: :::::::::Jag har gjort en språklig korrigering efter Holgers kommentar. "Främsta" skulle vara "förnämsta". Det hade tydligen blivit ett skrivfel, då ordet "främst" förekommer senare i meningen.--Historiker (diskussion) 2 maj 2017 kl. 19.16 (CEST)
Angående Diplomatstaden så är den strukturerad på ett väsentligt annorlunda sätt än denna artikel. Diplomatstaden är bred och innehåller information ur väldigt många synvinklar, medan denna är mera fokuserad och slimmad. Jag ser för- och nackdelar med båda förhållningssätten, och skulle inte nödvändigtvis framhäva den ena framför den andra som föredöme. Mvh Cöskyd (diskussion) 2 maj 2017 kl. 21.51 (CEST)

text: Diplomatstaden handlar om ett större område, medan denna artikel behandlar ett centralt kvarter och dess historia från stadens grundande fram till nutid.--Historiker (diskussion) 2 maj 2017 kl. 22.19 (CEST)
replies: text: : Fastighetsindelningen har förändrats genom åren och sammanslagningar har skett. Ett exempel, som nämns i artikeln, är den sammanslagning som skedde när Handelsbankens hus byggdes 1978 och tre fastigheter slogs ihop till en. Tidigare fastigheter beskrivs i artikeln under nuvarande och det finns därför uppräkningar av de tidigare fastighetsbeteckningarna. Beträffande Ahlströms konditori, så är det inte så konstigt. Affärscentrumet låg på den tiden längs Kungsgatan och Korsgatan och stadens största apotek låg i grannkvarteret fram till 1921. Korsgatan är heller inte idag en bakgata, utan där finns många butiker, bland annat flera av Göteborgs äldsta, exempelvis Wasséns läderaffär i kvarteret Frimuraren.--Historiker (diskussion) 3 maj 2017 kl. 22.46 (CEST)
replies: text: ::Handelsbankens del av kvarteret är väl beskriven, men för övriga adresser på Drottninggatan finns luckor. /Ascilto (diskussion) 4 maj 2017 kl. 15.14 (CEST)
</div>
----
thread_title: Antagen till bra

message: Nominerad av Cöskyd (diskussion) 27 april 2017 kl. 21.00 (CEST)
 
Omfattande, välskriven, väl källbelagd
 
;Stöder för utmärkt
;Stöder för bra
# Martinogk (diskussion) 28 april 2017 kl. 04.21 (CEST) Fantastiskt informativ och väl illustrerad. Instämmer dock med Yger nedan. Kunde ha mer generell information om kvarteret, typ kommunikationer, befolkning och atmosfär. Är det framförallt ett bostadsområde, affärsområde, nöjesområde eller kontorsområde? Går det att illustrera artikeln med en modern karta över kvarteret?
# Sjunnesson (diskussion) 29 april 2017 kl. 08.36 (CEST) Artikeln är inte uttömmande.
# Tostarpadius (diskussion) 29 april 2017 kl. 18.09 (CEST) Som de föregående.
#Yger (diskussion) 1 maj 2017 kl. 19.50 (CEST) efter komplettering och  tillägg av karta.
# Holger.Ellgaard (diskussion) 3 maj 2017 kl. 09.03 (CEST) Efter senaste redigering.
# Ascilto (diskussion) 3 maj 2017 kl. 12.29 (CEST) Mycket välgjort originalarbete, men jag lägger rösten här dels av försiktighetsskäl - det finns ingen förebild för hur en utmärkt kvartersartikel skall se ut, dels för att artikeln inte är helt uttömmande då alla historiska fastigheter inte beskrivs. På kartan från 1888 ser det ut att vara olika fastigheter på Södra Hamngatan och på Drottninggatan, men på hitta.se ser fastigheterna sammanslagna ut. Ur dagens perspektiv ligger Ahlströms konditori på en konstigt avskild plats, varför valdes adressen vid förra sekelskiftet?
;Stöder inte
 
;Diskussion
Trevlig och bra, men den slutar abrupt. Inget om konst, kommunikationer eller om kvarteret i litteratur och film (personligheter?). Jag skulle också gärna sett lite mer om geologi och kartor över kvarteret vid olika tidpunkter bakåt i tiden. Velar mellan bra och stöder ej.Yger (diskussion) 27 april 2017 kl. 21.57 (CEST)
replies: text: Kartor kan jag hålla med upp skulle vara bra att ha med i artikeln, och jag skall se om jag kan finna några lämpliga. Däremot ställer jag mig frågande till geologi, kommunikationer, litteratur och film. Geologiskt ligger det på djup göteborgslera i stadens absoluta centrum, där i princip alla spårvagnslinjer möts. Jag vet inte att det särskilt omnämnts i några böcker, eller i några filmer. Svaret på frågan från Martinogk är att det främst är kontor och affärer, samt restaurang Golden Days och Ahlströms konditori, vilka omnämns i artikeln.--Historiker (diskussion) 28 april 2017 kl. 21.27 (CEST)
replies: text: :Raden Geologiskt ligger det på djup göteborgslera i stadens absoluta centrum, där i princip alla spårvagnslinjer möts. i en eller två meningar skulle för mig höja värdet väsentligt. Göteborgs centrum har ju både bergknallar och djup lera vilket ger helt olika förutsättningar för bebyggelse. Och finns det ingen konst (eller parker)?Yger (diskussion) 28 april 2017 kl. 21.33 (CEST)
replies: text: ::Jag har inte sett den typen av skrivning i andra kvartersartiklar. Några parker finns inte i närheten, men på andra sidan Stora Hamnkanalen, norr om kvarteret, ligger Gustav Adolfs torg.--Historiker (diskussion) 28 april 2017 kl. 21.59 (CEST)
replies: text: :::Exempelvis Kvarteret Skogen beskriver terrängen omkring kvarteret och hur den påverkat bebyggelsen. Vi har sedan få (ingen) utvald artikel om kvarter,.Yger (diskussion) 29 april 2017 kl. 06.32 (CEST)
replies: text: ::::I fallet kvarteret Skogen har terrängen haft en annan påverkan än i kvarteren Inom Vallgraven. Det som präglade dessa var ursprungligen läget längs Stora Hamnkanalen, där man placerade husen mot Drottninggatan, medan uthus och magasin låg mot kanalen. Detta beskrivs i artikeln.

text: ::::Det är riktigt att vi inte har några utvalda artiklar om kvarter, vilket är synd. Jag hoppas att vi kan se några sådana framöver.--Historiker (diskussion) 29 april 2017 kl. 18.42 (CEST)
replies: text: :::::Jag har nu tittat igenom de flesta artiklar vi har om kvarter, och du har rätt att de främst innehåller info om stadsplan och husen i kvarteret. Några, främst de på kuperad terräng, nämner terrängen och ett 10-tal nämner i ett historikavsnitt, liknande denna, om vad ytan/marken använts till tidigare. Men min uppfattning är att de utvalda artiklarna skall vara förebilder för andra som vill skriva i samma ämne, och vore det då inte bra att öka ambitionen för kvartersartiklarna så de inte bara har standardinneållet:läge, stadsplan, (historik), byggnaderna, och vore det inte roligt om denna  kunde gå i bräschen och lägga även någon om marken/terrängen och om kvarteret i stadsbilden/omgivningen. När jag läst igenom tycker jag också jag hittar bäst exempel på ungefär vad jag vill åt i göteborgskvartersartiklarna, jag nämnde Skogen ovan men tycker även Kvarteret Fänriken (inledningen av historiken) är bra ur denna aspekt (men annars för kort). För Stockholm finns exempel som Kvarteret Beridarebanan och Kvarteret Krubban, men kanske deras historik är alltför specifik.Yger (diskussion) 29 april 2017 kl. 19.39 (CEST)
replies: text: ::::::Med den nya informativa och bra infoboxen, en karta och lite puts i inledningen tycker jag nu artikeln har bra klass med plusvärden. Då det är första artikel om kvarter som är uppe för nominering tycker jag dock vi kan avvakta lite till med att utmärkt klassa den, för att se om andra bra kvartersartiklar kan ge mer impulser till hur en utmärkt artikel kan se ut. Jag Pingar  för att höra om han har synpunkter på den generella frågan på vad vi bör kräva av en bra/utmärkt kvartersartikel.Yger (diskussion) 2 maj 2017 kl. 08.21 (CEST)
replies: text: :::::::Meningen ”Kvarteret, som var och är ett av de främsta i staden” bör förtydligas. Vad menas med ”stadens främsta”? Jag hade önskat mig en stadsplan eller en äldre karta över kvarteret istället för en OSM-karta och en tydlig markering (i kartan) för varje fastighet. Gällande en ”utmärkt” kvartersartikel i Stockholm kommer Diplomatstaden närmast. Den kan kanske ge några nya impulser. Annars tycker jag att artikeln är uttömmande och intressant och uppfyller "bra".--Holger.Ellgaard (diskussion) 2 maj 2017 kl. 10.39 (CEST)
replies: text: ::::::::En stadsplan, motsvarande den som finns i artikeln om Diplomatstaden, är svår att få fram, men däremot går det att ordna utsnitt ur en karta från 1888, där fastigheterna finns tydligt angivna. Även kvarterskartor, med tomterna inritade, skall gå att få fram.--Historiker (diskussion) 2 maj 2017 kl. 19.06 (CEST)
replies: text: :::::::::Jag har gjort en språklig korrigering efter Holgers kommentar. "Främsta" skulle vara "förnämsta". Det hade tydligen blivit ett skrivfel, då ordet "främst" förekommer senare i meningen.--Historiker (diskussion) 2 maj 2017 kl. 19.16 (CEST)
Angående Diplomatstaden så är den strukturerad på ett väsentligt annorlunda sätt än denna artikel. Diplomatstaden är bred och innehåller information ur väldigt många synvinklar, medan denna är mera fokuserad och slimmad. Jag ser för- och nackdelar med båda förhållningssätten, och skulle inte nödvändigtvis framhäva den ena framför den andra som föredöme. Mvh Cöskyd (diskussion) 2 maj 2017 kl. 21.51 (CEST)

text: Diplomatstaden handlar om ett större område, medan denna artikel behandlar ett centralt kvarter och dess historia från stadens grundande fram till nutid.--Historiker (diskussion) 2 maj 2017 kl. 22.19 (CEST)
replies: text: : Fastighetsindelningen har förändrats genom åren och sammanslagningar har skett. Ett exempel, som nämns i artikeln, är den sammanslagning som skedde när Handelsbankens hus byggdes 1978 och tre fastigheter slogs ihop till en. Tidigare fastigheter beskrivs i artikeln under nuvarande och det finns därför uppräkningar av de tidigare fastighetsbeteckningarna. Beträffande Ahlströms konditori, så är det inte så konstigt. Affärscentrumet låg på den tiden längs Kungsgatan och Korsgatan och stadens största apotek låg i grannkvarteret fram till 1921. Korsgatan är heller inte idag en bakgata, utan där finns många butiker, bland annat flera av Göteborgs äldsta, exempelvis Wasséns läderaffär i kvarteret Frimuraren.--Historiker (diskussion) 3 maj 2017 kl. 22.46 (CEST)
replies: text: ::Handelsbankens del av kvarteret är väl beskriven, men för övriga adresser på Drottninggatan finns luckor. /Ascilto (diskussion) 4 maj 2017 kl. 15.14 (CEST)
</div>
----
thread_title:  [[Kvarteret Frimuraren]]