Diskussion:Nazism/Arkiv 2013

message: "Adolf Hitler har uttalat:
"Demokratin har lagt världen i ruiner och nu vill ni utsträcka den till den ekonomiska sfären. Det skulle vara slutet på den tyska hushållningen. Kapitalisterna har arbetat sig upp genom sin duglighet och de har rätt att leda, därför att de har särat sig från mängden och enbart det bevisar, att de är av högre ras. Nu vill ni, att ett odugligt regeringsråd eller arbetarråd, som inte begriper någonting, ska ha sitt ord med i laget. Ingen som leder industriföretag skulle tolerera det." (citat från Alan Bullock: "Hitler - en studie i tyranni", bokförlaget Prisma, 1978)
Ovanstående citat visar att Hitler var emot avskaffandet av privat ägande. Andra ser nazism som antikapitalistisk[43] och framhåller att det privata näringslivet i Nazityskland var underordnat den nationella planhushållningen." 
Nej, detta "visar" inte citatet. Däremot innebär citatet ett avståndstagande från en demokratisering av ekonomin, vilket inte är detsamma som att man inte vill avskaffa privat ägande. Citatet säger inte heller något om vad Hitlers lösning var, utan endast något om vad han inte ville att lösningen skulle vara. Lösningen i slutändan, enligt min mening, var att ställa ekonomin under strikt kontroll genom den planhushållning som Hitler drev igenom samt, i de fall en företagare misshagade honom, genom konfiskation (vilket inte minst var fallet i fråga om judiska tillgångar, men även tillgångar ägda av andra än sympatisörer till nazistpartiet). Slutsatsen är således felaktig baserad på det citatet. Finns andra grunder för slutsatser bor i så fall dessa redovisas. Som det nu framstår är slutsatsen mer ägnad att undvika sammankoppla nazismen med socialismen än att redovisa en välgrundad bild av Nazismen.
replies: text: I den bok som på engelska heter "Hitler private" eller "Hitler in private", av fransmannen Albert Zoller (som bygger sin bok på intervjuer med en av Hitlers privatsekreterare Christa Schröder), hävdas att Hitlers 1:a-majtal i Berlin 1926 mycket kraftfullt deklarerade "Vi är socialister" + kraftiga anti-kapitalistiska uttalanden. Boken är omstridd, då Schröder inte fick någon royalty. Detta tar även svenske Bengt Liljegren upp i sin bok "Adolf Hitler" . (från 20hundra- 00-talet) Enligt Liljegren "kom Hitler med tiden att hata Franco" (i Spanien) och säger sig "inte haft något emot de spanska socialisterna" (under Spanska inbördeskriget), Hitler var bara rädd att Spanien skulle bli en Sovjetisk satellitstat. Detta skall stå i Hermann Gieslers (en arkitekt liksom Speer) "Ein anderer Hitler. Berechit seinesArchitekten Hermann Giesler. Erlebnisse. Gespräche. Reflexionen" förlag Leoni am Starnberger See från 1977, s 478. Och i Liljegrens  bok kap "Eftertankar", s341. (Kan Hitler varit delvis socialist både 1926 och 1945, undrar jag själv) 83.249.160.230 2 augusti 2013 kl. 02.26 (CEST)
replies: text: : Tycker diskussionen blir enögd och fokuserar på fel saker - vad som talar för att Hitler var socialist och vad som inte gör det. Om man vänder på steken blir det tydligare. Hitler var klart antiliberal i sin åskådning. Han ville ha en tydligt statskontrollerad ekonomi. Det gör honom dock inte till socialist, huvuddelen av de traditionella högerideologierna var inte var inte socialistiska, Gustav Vasa var inte socialist bara för att han ville öka statens makt, det kinesiska kejsardömet var inte socialistiskt bara för att kejsaren som var staten ägde och kontrollerade all mark i Kina och att alla adelsmän var statsämbetsmän - även om det är intressant att se likheter mellan socialistisk planekonomi och enväldesstat - just likheter mellan kinesiska kejardömet och det kommunistiska Kina kan vara intressanta.

text: : Hursomhelst - åter till Hitler. Traditionell konservativ var han likafullt inte heller. Han ville i mångt och mycket bryta med det gamla samhället, han tog avstånd från kyrkan, den tyska adeln med mera. Hitler imponerades bland annat av socialismens förmåga att tala till massorna, och lånade mängder därifrån. Särskilt tidigt kan man säkert hitta enskilda uttalanden om en beundran för socialismen. Hitler har ju beskrivit att det han ville skapa var "en ny sorts socialism". Samtidigt kommer man ju inte ifrån att Hitler såg socialismen som nationens största fiende. Efterhand som partiets makt cementeras blir det ju allt tydligare. Han var nationalist och motsatte sig all internationalism. Nu är ju också problemet att flera kommunistregimer efter hand blev tydligt nationalistiska och rasistiska med tydligt socialdarwinistiska inslag, bland annat just Sovjetunionen under 1930-talet, vilket i mångt och mycket i praktiken kom att sudda ut skilnaderna mellan Stalins och Hitlers regimer. Det innebär ju inte att de inte i grunden kom från ganska olika håll. Men de kom att konkurrera om

text: : Nazisterna hade aldrig några planer på att inrätta en planekonomisk ekonomi av socialistiskt slag. Snarare vände tänkte man sig från början snarast ett  korporativistiskt system. När man väl kom till makten och nazistledarna blev en del av makteliten blev man mindre intresserad av att åstadkomma några radikalare förändringar. Nu går det givetvis också att applicera på en rad socialistiska regimer också, men givetvis också med mängder med andra regimer där teori och praktik skiljt sig åt. Som partiet efterhand i stort sett blev liktydigt med Hitler upphörde ju också all ideologisk debatt. Man får plocka bort Hitler helt från sitt historiska sammanhang om man skall lyckas med konststycket att skapa likhetstecken mellan nazism och socialism.--FBQ (disk) 28 augusti 2013 kl. 13.00 (CEST)
thread_title:  Nazism vs socialism.