Diskussion:Nordiska språk

message: Eh? Vad i hela fridens namn gör detta här, och vad ska det föreställa, och varför finns det på Nordiska språk och inte på Svenska eller vad det nu ska föreställa vara ... eller? 
Förlåt, jag blev bara fullkompligt perplex... OlofE 31 juli 2003 kl.02.51 (CEST)
replies: text: Pratar för mig själv... tog bort "interlingua om svenska", vad det nu var...OlofE 31 juli 2003 kl.03.13 (CEST)
replies: text: :Interlingua är ett konstgjort språk som konkurrerar med volapük, ido och esperanto. Uppenbarligen var det någon som hade kopierat in en text på intelingua. Den fjättrade ankan 31 juli 2003 kl.03.18 (CEST)
thread_title: Interlingua

message: Ska verkligen Jam(t)ska listas på den här sidan? Jag tycker det snarare hör hemma under svenska dialekter
thread_title:  Jamska 

message: Under "Nordiska språks särdrag" står det:
"I engelskan finns också exempelvis widen, heighten, enlighten, own osv.'
Men t.ex. E (to) own < āgnian = T eignen = GN eigna < *aiga-n-an-, alltså n:et är inte detsamma.
Jag raderade det. --neoakut
replies: text: Kan du ange källa? /D.O.G. 21 maj 2007 kl. 00.18 (CEST)
replies: text: :Ja, det kan man läsa om i vilken lärobok som helst över historian av det engelska språket eller i en etymologisk ordbok, t.ex. "The Oxford Dictionary of English Etymology". Artikeln "-en 5": suffix forming verbs based on sbs. and adjs., in OE. -nian, ON. -na, OHG. -inōn [...] e.g. OE. fæstnian FASTEN [...] The relation fast adj. / fasten gave a model for such vbs. as darken, deepen, madden [...]; the extension to sbs. began in late ME., e.g. heighten, lengthen, strengthen; but several such vbs. appear only very late [...]. --neoakut 22 maj 2007 kl. 15.16 (CEST)
replies: text: ::Betyder inte OE "Old English" och är inte n:et kvar i fæstnian? ON är väl "Old Norse", gammalnorska och OHG "Old High German". late ME är antagligen sen Middle English och där åsyftas vad jag förstår att det då var nytt i engelskan att göra verbformer av substantiv på detta sätt och inte av adjektiv som tidigare. Har jag uppfattat det här rätt? /D.O.G. 22 maj 2007 kl. 15.48 (CEST)

text: ::Bra förresten att du redovisar källan så bra! /D.O.G. 22 maj 2007 kl. 16.01 (CEST)
replies: text: :::Ja, precis. 1) Det första n:et är kvar i fæst-n-ian (< västgerm. *fasti-n-ōjan), precis som i gammalnorskan (det vore på gammalnorskan **fast-n-a). Men verbändelsen -(i)an faller i engelskan helt och hållet (genom en icke-fonetisk förändring). 2) I sen medelengelskan gjordes sådana former både av substantiv och adjektiv. --neoakut 22 maj 2007 kl. 16.58 (CEST)
replies: text: ::::Ja, de flesta verb på engelska har ju idag ingen ändelse alls pga. det, men i dessa verb, som kan jämföras med svenskans verb fastna, verkar åtminstone det andra n:et ha bibehållits, eller är det det första n:et som gjort det? /D.O.G. 22 maj 2007 kl. 17.26 (CEST)

text: ::::Jag förstår nu att du menar att det nog är första n:et som har blivit kvar. Men i gammalengelska är väl ändå båda n:en kvar och det är väl det som är viktigt för att skilja engelskan och västgermanska språk från nordiska språk? Kanske ska vi nämna det i artikeln? /D.O.G. 22 maj 2007 kl. 17.44 (CEST)
replies: text: :::::Alla de engelska verba har förlorat ändelserna. Ja, det är det första n:et som gjort det. Gammalengelskan bibehöll ändelserna, emellertid i nyengelskan är det endast suffixen (alltså det första n:et) som blir kvar. Ja, vi kan säga det i artikeln, men i så fall måste alla våra exempel vara från gammalengelskan. --neoakut 22 maj 2007 kl. 23.43 (CEST)
replies: text: ::::::Jag håller med. Kanske kan vi använda ordet fasten? Varifrån har du förresten lärt dig det här, är det Oxfords vanliga ordbok, eller är det något om språkhistoria? Jag blev bara lite nyfiken. /D.O.G. 23 maj 2007 kl. 15.42 (CEST)

text: ::::::Jag undrar också om du hör till någon institution på universitet e.d./D.O.G. 23 maj 2007 kl. 15.56 (CEST)
replies: text: :::::::Vi kan bara använda ordet fæstnian. Jat vet inte var jag har lärt det, det är ett bekant faktum. Det är Oxfords etymologisk ordboken. Jag är forskarstuderande i Moskva. --neoakut 24 maj 2007 kl. 15.12 (CEST)
Intressant! Ja, fæstnian är nog det bästa exemplet som nämnts här och nu för skillnaderna. /D.O.G. 24 maj 2007 kl. 15.31 (CEST)
Jag har nu lagt in en mening i artikeln utifrån denna diskussion. — Är du ryss förresten, så är du bra på svenska!

text: :Tack! Kan du kanske inkludera exemplet fæstnian? --neoakut 4 juni 2007 kl. 23.53 (CEST)
replies: text: ::Nu har jag lagt till det, är det bra så här? /D.O.G. 5 juni 2007 kl. 00.29 (CEST)
replies: text: :::Ja, jag tror att det är bra! --neoakut 5 juni 2007 kl. 03.51 (CEST)
Har du skrivit om det intressanta formrika ryska språket här på Wikipedia? Det skulle jag med glädje läsa, eftersom jag är intresserad av kasusböjning m.m. och förklaringar till hur kasusen uppfattas språkligt, varför man väljer ett visst kasus osv., liksom balansen mellan genusen osv. /D.O.G. 2 juni 2007 kl. 15.32 (CEST)

text: :Nej, jag har inte skrivit någonting på den svenska Wikipedian, eftersom det är för svårt för mig. Ja, jag är ryss och talar inte svenska... --neoakut 4 juni 2007 kl. 23.53 (CEST)
replies: text: ::Du verkar ju klara svenska hyggligt här. Jag har läst lite rysk grammatik på biblioteket och kan alfabetet ganska bra, och kanske bör vi förbättra artikeln om ryskan här på sv.wiki. (Jag har dock inte läst den artikeln.) Jag tror du skulle klara det, varför inte? /D.O.G. 5 juni 2007 kl. 00.29 (CEST)
replies: text: :::Tack för förtroendet! Jag ska se vad jag kan göra. --neoakut 5 juni 2007 kl. 03.51 (CEST)
replies: text: ::::Jag har lånat böcker om ryska m.fl. språk nu. Jag tycker artikeln om instrumentalis är tunn, orsaksbetydelsen och funktionen vid affektsverb, particip och som agent vid passiva verb finns inte med bl.a. /D.O.G. 10 juni 2007 kl. 18.26 (CEST)
thread_title:  Missvisande exempel: eng. widen, heighten, enlighten, own. 

message: Jag har kopierat vad Hellquist har skrivit, och Svensk etymologisk ordbok går också att läsa på Internet.
Hellquist: "från, fsv. fran, jfr ä. da. fran, biform till fra ä. nsv., sv. dial. frå = isl. frá, da. fra (av fra); eng. fro från nord. Fra är egentl. en proklitisk form till fram (i betyd, ’från’; se d. o.), med mellanstadiet fra (dvs. nasalt a); från beror väl på blandning av fra o. ett fran (av fram), vars n dock är dunkelt." 
Vad Hellquist menar är att fra aldrig har haft någor n efter sig. Fran är en dubbelform, som inte härstammar från fra.
replies: text: Det är ju det jag menar att fra är en biform till från, fra härstammar väl då från "från". Har jag fattat det rätt, för biform innebär väl olika uttal med samma härstamning? /D.O.G. 3 november 2007 kl. 18.27 (CET)

text: Hör inte fra ihop med from också och har samma ursprung, from på engelska har ju den betydelsen. Omvandling från m till n känner jag till, det finns i andra språk också, t.ex. i andra germanska språk som tyska, liksom i grekiskan. /D.O.G. 3 november 2007 kl. 18.29 (CET)
Det Hellquist menar är att det är parallella former. Man kan alltså inte säga vilken form som är äldst av fra och fran. Om man inte vet att det är fran som är äldst, kan man ju inte heller påstå att det ordet har förlorat sitt n och blivit fra, eller hur? --Stiwed 3 november 2007 kl. 21.33 (CET)

text: Intressant det där med att Svensk etymologisk ordbok nu går att läsa på nätet, kan du mig adressen, den skulle jag ha glädje av!

text: Ok, det verkar ju vara så som du säger då förmodligen, men den nasala formen kan ju ha uppkommit via fran också, som jag har hört gäller ordet gås som hette gans med ett nasalt n likt franskans n, som kan vara bevarade nasala ljud från germanska språk. Det finns bevarat även i älvdalska där smörgås heter gangs (min egen stavning). m>n finns förresten även i finskans bakgrundshistoria. Följer inte övriga n-bortfall samma mönster i så fall?/D.O.G. 3 november 2007 kl. 21.54 (CET)

text: Ok, Hellquist skriver att n:et är dunkelt, men är inte den också en proklitisk form (dvs. nasalt n). Vad menar han med dunkel tror du? Har inte båda orden samma ursprung i from åtminstone, är det inte det du menar med dubbelform?/D.O.G. 3 november 2007 kl. 22.23 (CET)
Svensk etymologisk ordbok finns på http://runeberg.org/svetym/. 
När det gäller det engelska ordet from vet jag inte vad som gäller, eftersom jag just nu inte har tillgång till en engelsk etymologisk ordbok. Men det som jag ser som problematiskt med dubbelformer, är att man inte vet vilken som är äldst. Det gäller 
också ditt senaste exempel lögn - lygi. Liksom att n försvinner ibland i olika språk kan det likaväl vara tillagt.
Vi kan till exempel ta det franska ordet presse och jämföra det med det spanska ordet prensa. Där ser man att n har tillkommit i det spanska ordet, därför att båda orden kommer av latinets pressus. --Stiwed 4 november 2007 kl. 09.03 (CET)

text: Ja lögn heter ju Lüge på tyska och ibland har det språket bevarat äldre former, men enligt Ragnvald Iversen, hör lygi till in-stammarna (se hans avsnitt om det), det är därför det ordet och några fler böjs lite annorlunda på isländska. Det är alltså inte en i-stam utan en in-stam med ursprungligt n i ändelsen i oblika kasus (även om det gått över även till nominativ i svenskan). I latin är n:en i n-stammarna sammanfattade under konsonantstammar i tredje deklinationen, till exempel "plats" statio, oblika kasus stationem etc., virgo "jungfru" virginis etc. - Jag vet alltså att n:et här är det ursprungliga, hur den svenska formen utvecklats vet jag däremot inte, jag har inte tittat i etymologiska ordboken på det ordet (men slog inatt upp ortnamnet Inland där, letade upp den på Google).

text: Det jag vill är att vi reder ut hur vi kan skriva på ett smart sätt som får med all fakta i ämnet. Möjligen är fra och fran lika gamla, men det är ändå en skillnad i bortfall av m/n i detta ord mellan svenskan och de andra språken. Man vet ju inte om fran är yngre heller./D.O.G. 4 november 2007 kl. 13.51 (CET)
Jag återkommer till denna diskussion. Nu har jag lånat Wesséns "Isländsk grammatik" och ser att han skriver att "Ett m har fallit i fram > frá ". Därför har jag  tagit bort det jag skrev förut i artikeln om tveksamheten om det var fra eller fran som var först. Men jag har fortfarande intrycket att Hellquist kanske hade en viss tveksamhet när det gäller det här.--Stiwed 9 december 2007 kl. 09.25 (CET)

text: OK, intressant. Jag får bläddra fram det jag också. /D.O.G. 10 december 2007 kl. 19.34 (CET)
thread_title: Angående ''fra - från''

message: Jag har ju skrivit i den här artikeln om den östnordiska w-brytningen
(om sjunka) och jag har också i min diskussion med dig tidigare skrivit om sjunga-syngja. Ljung-lyng hör till samma grupp.
Jag förstår då inte varför du har gjort ditt tillägg om lyng i fel sammanhang. Jag vill uppmana dig att läsa Elias Wesséns "De nordiska språken", 1979, s. 33, eller "Svensk språkhistoria" 1. Ljudlära och historia och ordböjningslära, 1965, s.26-27, som också har skrivits av Wessén. Där beskrivs denna form av brytning. --Stiwed 4 november 2007 kl. 16.03 (CET)
replies: text: Det är väl utrett och ser välordnat ut nu i artikeln, så jag tycker det ser bra ut nu. Intressant med den detaljerade historien bakom vissa ords ljudutveckling, det är bra att det läggs in i artikeln. Jag får läsa den boken och läsa närmare om detta. /D.O.G. 5 november 2007 kl. 17.52 (CET)
thread_title: Angående ''ljung, sjunga, sjunka'' o.s.v

message: Var ordet ljung/lyng en wo-stam alltså, står det i källan? /D.O.G. 13 november 2007 kl. 14.45 (CET)
Lyng har en antagen urnordisk form *lingwa enligt Wessén. Om
det är en wo-stam vet jag inte och i Wesséns bok nämns inte sådana stammar. --Stiwed 13 november 2007 kl. 15.00 (CET)
Aha ja. Det låter ju som ett troligt antagande. Iversen skriver om stammar med w framför och det finns fortfarande kvar i isländska i t.ex. orden söngur (wa-stam, som en a-stam fast med w-inskott) och stöð (wo-stam, som en o-stam fast med w-inskott). De böjs söngvi (dativ) och stöðvar (genitiv) etc. (se vidare om detta på hemsidan http://medlem.spray.se/sprakon/ under fliken "SUBSTANTIVENS BÖJNINGSKATEGORIER"). Lyng/ljung är då alltså en wa-stam. Då är detta utrett./D.O.G. 13 november 2007 kl. 15.24 (CET)
thread_title:  Ordet "lyng"/"ljung" 

message: Resultatet av nomineringen blev "ej antagen" enligt kriteriet:
* Har efter minst två dagar, minst 3/4 och minst 5 stödjer ej-röster./Ronny 18 november 2007 kl. 19.12 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Nordiska språk
*nominerad av Stiwed 16 november 2007 kl. 16.05 (CET)
*Motivering: En mycket läsvärd och väl genomarbetad artikel.
*Riktlinjer för röstning.
Stödjer för utmärkt
Stödjer för läsvärd, men inte utmärkt
# Islander 18 november 2007 kl. 14.32 (CET) Enligt ungefär samma motiveringar som nedan. Artikeln är intressant och väl underbyggd, men få nothänvisningar. (1, för att vara exakt). Förefaller till stor del att bygga på vad som på finska brukar kallas "MuTu" (från "Musta Tuntuu", på svenska ungf "jag har en känsla av att", =>JHKA?)
Stödjer ej
#andejons 16 november 2007 kl. 17.19 (CET) Stycket om särdrag handlar nästan bara om ljudbilden (och har extremt långa stycken som inte inbjuder till läsning), skulle vilja ha mer information om t.ex. grammatik. Dåligt med jämförande språkhistoria.
# $kolan  • talk to me</sup> 17 november 2007 kl. 11.25 (CET) Knappt några fotnoter, och skulle säkert ytterligare kunna utökas. Med dessa saker åtgärdade borde artikeln mycket väl bli utmärkt.
#Ace90 17 november 2007 kl. 12.39 (CET) Minimalt med information. Inga tabeller, inget om grammatik, bara lite historia. I övrigt en bra artikel dock.
#Jaentz 18 november 2007 kl. 01.10 (CET) Som motiveringar ovan. Jag upplever det som att det finns många artiklar av samma kvalitet men utan nominering.
# /Ronny 18 november 2007 kl. 19.10 (CET) Som ovan: Ingen fullvuxen kandidat
Diskussion
</div>
thread_title: Ej antagen till utvald

message: Användare 81.233.29.5 har under rubriken ==Allmänt om nordiska språk== i artikeln om nordiska språk börjat föra en diskussion om gutniskan som språk. Lämpligen bör en sådan diskussion föras på diskussionssidan istället. Och det som finns på artikelsidan nu, angående gutniskans ställning som språk eller inte språk, bör lämpligen tas bort igen från den sidan, eller vad tycker 81.233.29.5?
Citat från artikeln: "I dag räknas emellertid gutniskan inte som språk utan ses som en svensk eller snarare nordisk dialekt då den inte har ett vedertaget skriftspråk och emedan Gotland inte är en egen stat." 
Överflyttad diskussionstext:
Detta synsätt kan emellertid ifrågasättas då angivna kriterier skulle diskvalificiera flertalet icke skriftbundna språk, som exempelvis olika indianspråk och afrikanska språk. Om å andra sidan språkhistoriska faktorer beaktas blir frågan när gutniskan upphörde att vara ett självständigt språk märklig. Användare:81.233.29.5 9 juli 2008 kl. 18.07 (CEST)
81.233.29.5 har fel i sitt resonemang om skriftlösa språk. Det handlar ju inte om att gutniskan är ett skriftlöst språk. Efter freden i Brömsebro fick Gotland fastlandets svenska som officiellt skriftspråk. Gotland hade alltså även fortsättningsvis ett skriftspråk, men talspråket bestod som förut av olika gutniska (eller gotländska) dialekter. Dessa påverkades så småningom av fastlandets svenska språk och blev mer lika detta. I och med Gotlands politiska tillhörighet till Sverige har därför de gutniska eller gotländska dialekterna kommit att räknas som svenska dialekter. Att gutniskan inte längre räknas som ett språk har alltså både språkliga och politiska och orsaker. Stiwed 10 juli 2008 kl. 22.20 (CEST)
Att ett mål saknar vedetaget skriftspråk kan inte vara ett skäl för att det inte skall räknas som ett språk. Det är det som är poängen, oavsett om det endast existerar i talad form, eller om det i nedtecknad  form saknar fastställd  stavning, d v s ett vedertaget skriftspråk. I vilket fall skulle det diskvalificera en mängd olika nutida språk. Finns det överhuvudtaget någon lingvist som sagt att gutniskan inte är ett språk? Frågan kan inte vara särskilt intressant för språkvetare och diskuteras därför knappast. De enda som verkligen torde intressera sig för den  är gutarna själva. 81.233.29.5 11 juli 2008 kl. 13.52 (CEST) 
replies: text: Diskussionen om gutniskans status bör inte vara med, en problemmatisering bör det däremot i och med att forngutniskan räknas som en separat språkgren och den moderna gutniskan som dialekt.  //Heimvennar - divider 11 juli 2008 kl. 02.15 (CEST)
replies: text: :Jag har nu flyttat över diskussionen till diskussionssidan. Men Heimvennar kan ha rätt i att en problematisering behövs. Samma sak gäller skånska, eftersom det en gång fanns ett skånskt skriftspråk (se artikeln Skånska, skriftspråk). Bland annat finns Skånelagen och Codex Runicus på ett fornskånskt skriftspråk. Ändå räknas skånska liksom gotländska som svenska dialekter. Stiwed 11 juli 2008 kl. 09.49 (CEST)
thread_title: Gutniska som språk eller inte språk

message: Borde inte samiska finnas med som språk som talas i norden. Samiska är ett officiellt språk och talas i en stor yta i norden.--Anxiety1982 20 september 2009 kl. 19.29 (CEST)
replies: text: Nej. Denna artikeln handlar om nordiska språk, inte språk i Norden, vilket förklaras i inledningen.

text: andejons 20 september 2009 kl. 21.03 (CEST)
replies: text: :Vad är det som bestämmer att endast germanska språk räknas som nordiska språk? Och isåfall borde alla germanska språk finnas med. Annars borde sidan heta "germanska språk i norden" eller "nordgermanska språk".--Anxiety1982 22 september 2009 kl. 11.40 (CEST)
replies: text: ::Det är en konvention bland språkvetare att använda samlingsnamnet "nordiska språk" för svenska, danska, norska, färöiska, isländska och norn, eftersom dessa är närmare släkt inbördes än med övriga germanska språk. Det är inget som hittats på här.

text: ::andejons 22 september 2009 kl. 12.56 (CEST)
replies: text: ::: Det må vara så att det inte är påhittat här men det är ju fortfarande fel och borde rättas till. --Anxiety1982 26 september 2009 kl. 23.22 (CEST)
replies: text: ::::Då föreslår jag att du börjar med att ringa runt till de språkvetenskapliga fakulteterna vid diverse universitet och ber dem byta terminologi. Sedan kan du komma tillbaka hit och begära artikeln flyttad. Lycka till.

text: ::::andejons 27 september 2009 kl. 07.06 (CEST)

text: ::::Wikipedia följer rådande praxis. Vi går inte först och förändrar. Vilket är en bra sak. /Julle 27 september 2009 kl. 07.10 (CEST)
replies: text: :::::Termen Nordiska språk kan ses en förkortning av Nordgermanska språk, som då förstås utesluter andra språk som talas i Norden, t.ex. samiska och finska. I och med att högskolor och universitet i Sverige använder termen Nordiska språk gör svenska Wikipedia samma sak. För övrigt används motsvarande termer (Nordiske sprog resp. Nordiske språk) av danska resp. bokmålsnorska Wikipedia. Därmed instämmer jag med Julle och andejons. Stiwed 4 december 2009 kl. 13.02 (CET)
thread_title:  Samiska 

message: Vad är det som behöver källa i de första raderna i inledningen? Jag har själv inte skrivit det som står där, men har däremot skrivit en del annat i artikeln. Alltså: Är frågan vad de nordiska språken omfattar, är det att de nordiska dialekterna bildar ett dialektkontinuum eller är det att en tydlig gräns går mot de tyska dialekterna i syd? Att tyska inte är ett nordiskt språk behöver knappast beläggas med källa, om det är det som kb-mallen gäller? Så vad efterfrågas egentligen? Stiwed 14 mars 2010 kl. 12.37 (CET)
replies: text: Jag har nu tagit bort den icke källbelagda meningen om dialektkontinuum. De nordiska dialekternas samband med varandra beskrivs längre ner i inledningen. Stiwed 14 mars 2010 kl. 15.15 (CET)

text: Fast att språk förs till samma familj innebär ju inte att de är språkligt mer avlägsna än språk i olika familjer. Dagens norska ligger ju betydligt närmare danska och svenska än isländska.

text: andejons 14 mars 2010 kl. 15.33 (CET)
thread_title:  Hur ska början av inledningen skrivas? 

message: Resultatet av nomineringen blev "ej antagen" enligt kriteriet:
* Har efter minst två veckor, minst 1/2 stödjer ej-röster./Ronny W 24 mars 2010 kl. 10.25 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Nordiska språk
Nominerad av Yvwv [y'vov] 9 mars 2010 kl. 12.17 (CET)
 
Utförlig, stabil och illustrerad.
 
;Stödjer för utmärkt
;Stödjer för bra
# Ja, den är trevlig och ger relevant information. Yogidoo 10 mars 2010 kl. 15.37 (CET)
#Sjunnesson 10 mars 2010 kl. 16.00 (CET) Enligt nominering.
#Obelix 17 mars 2010 kl. 23.53 (CET) (bra artikel, uppfyller kriterierna för att uppnå denna status)
 
;Stödjer ej
# Zaijaj 12 mars 2010 kl. 16.53 (CET) Väldigt välskriven och ger fantastiskt mycket information. Saknar dock på flera ställen källor som stödjer de påståenden som görs. 
# Ion-5 16 mars 2010 kl. 17.34 (CET) Beskrivningen av språken verkar mycket inriktad på fonologi, borde inte grammatiken beskrivas mera? Jag hittar t.ex. inget om den bestämda formen i de nordiska språken (-en och -et), som jag antar är unik bland germanska språk? Om någon kan ge en orsak till att artikeln är skriven så här, kan jag dock ändra min röst.
# Koios 24 mars 2010 kl. 03.45 (CET) Om ett sådant ämne borde man kunna skriva ändå lite bättre. 
;Diskussion
Jag vet inte om jag tycker att ett konto som skapades för tre år sedan men fram till för tre timmar sedan bara hade gjort en ordentlig redigering på Wikipedia bör ha rösträtt. - Tournesol 12 mars 2010 kl. 17.08 (CET)
</div>
thread_title: Ej antagen till utvald

message: Jag ser att svenskan står som officiellt språk i Nuckö i Estland. Jag har för mig att en diskussion för ett tag sen kom fram till att det visserligen pratas svenska i Nuckö, men att det inte är officiellt språk. Har jag fel? ChrisΨ (disk) 26 augusti 2012 kl. 21.26 (CEST)
replies: text: Har för mig att det snarare är tvärtom, att svenska inte talas längre, men är officiellt språk för att främja det. Hur det än förhåller sig verkar det ändå vara officiellt språk enligt denna länk (under ”De nordiska språken utanför Norden”) --Lundgren8 (d · b) 26 augusti 2012 kl. 22.58 (CEST)
thread_title:  Nuckö 

message: Ställer mig frågande till om Älvdalska verkligen ska ages som eget språk under den östnordiska grenen. Enligt flera lingvister som jag pratat med är detta en dialekt och inte ett språk. Om älvdalska ska anses vara ett språk uppkommer enligt min uppfattning minst två följdproblem:
- Hur ska Dalmålet definieras? Är Älvdalska inte också dalmål?
- Det finns i Sverige ett flertal dialekter som anses vara särskilt skilda från standardsvenskan; Älvdalsmålet och Överkalixmålet brukar ofta tas som exempel, men vad jag förstått finns många fler. Om älvdalska definieras som ett språk borde samtliga dessa definieras som språk. Lyfter vi blicken till våra nordiska grannländer finner vi vidare bl.a. Bornholmskan och vissa mittnorska dialekter som skiljer sig kraftigt från standarddanskan resp. norskan.
fvunge 27 augusti 2012 kl. 15.25 (CET)
replies: text: Jag har vaga minnen att ha läst att älvdalskan är problematisk: den är betydligt mindre begriplig än till exempel norska, och det blir då lite märkligt att anse att just den är en dialekt. Den bör dock inte anges som eget språk, ens implicit, utan en mer utförlig diskussion, något som egentligen skulle passa utmärkt i artikeln.

text: andejons (disk) 27 augusti 2012 kl. 21.03 (CEST)
replies: text: :Enligt de flesta lingvister som har studerat älvdalskan är den ett eget språk, däremot har den ingen status, och påståendet kan därför ifrågasättas och spörsmålet är problematiskt. Yair Sapir skriver ”From historical, purely linguistic and sociolinguistic angles, which will be accounted for in this article, Elfdalian is unique among the Nordic varieties spoken in the territory of Sweden. With these features, Elfdalian seems to fill enough criteria to justify its recognition as an independent language, separate from Swedish.” och Henrik Rosenberg vid Lunds universitet säger samma sak i en föreläsning. Läs t.ex. den här diskussionen Detta eftersom älvdalskan skiljer  märkbart sig i lexikon, fonetik, fonologi, morfologi, prosodi, syntax o.s.v. Som Andejons skriver vore denna diskussion mycket intressant att ta upp i en artikel, jag har länge planerat på att göra just detta i artikeln om älvdalska.

text: :Norge har starka dialektskillnader och deras starkaste dialekter skulle knappast räknas som språk ur en norsk språksynvinkel. Däremot har älvdalskan flera unika drag som även saknas i norska dialekter, såsom dativböjningar (som dock finns i Norge men ovanligt) och verbböjningar i pluralis o.s.v. Däremot tror jag att när man definierar älvdalskans status ställer man den i relation till svenska dialektförhållanden. Jag är inte så insatt i t.ex. Överkalixmål och bondska, och det är möjligt att även de skiljer sig anmärkningsvärt från standardspråket, men jag är tämligen säker på att de inte skiljer sig lika mycket som älvdalskan, men jag kan bara uttala mig om älvdalska så jag vill inte ge mig in i den diskussionen. --Lundgren8 (d · b) 28 augusti 2012 kl. 12.19 (CEST)
replies: text: :: Tack för värdefulla klargöranden. Jag ställer mig dock fortfarande frågan om Älvdalska verkligen ska klassas som ett eget språk. Tills detta är fullständigt utrett är det väl dock rimligt att den finns kvar på artiklel. För närvarande sorteras den i tabbelen ovan varken under västnordiska eller ostnordiska. Är det någon som vet om Älvdalska (om det nu är ett språk) har ursprung i ost- eller västnordiska?
replies: text: :::Jag håller med dig att det inte ska stå i artikeln om det inte finns tydliga källor angående detta. Men jag lovar att skriva ett stycke i artikeln älvdalska som en diskussion om dess status. Det torde vara ett östnordiskt mål. --Lundgren8 (d · b) 29 augusti 2012 kl. 10.30 (CEST)
thread_title:  Älvdalska 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 3 externa länkar på Nordiska språk. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20071203191740/http://www.dur.ac.uk/anders.holmberg/resources/The%20Scandinavian%20Languages.pdf till http://www.dur.ac.uk/anders.holmberg/resources/The%20Scandinavian%20Languages.pdf
*Korrigerade formatering/användning för http://www.nordiska.uu.se/arkiv/konferenser/alvdalska/konferensbidrag/Sapir.pdf
*Korrigerade formatering/användning för http://www.um.dk/Publikationer/UM/English/FactsheetDenmark/Language/html/chapter01.htm
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 23 maj 2017 kl. 09.28 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Nordiska språk. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100317151852/http://ins.sol.lu.se/ till http://ins.sol.lu.se/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 26 juli 2018 kl. 09.48 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Nordiska språk. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100223224922/http://www.norden.org/sv/fakta-om-norden/spraak till http://www.norden.org/sv/fakta-om-norden/spraak
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 28 oktober 2018 kl. 19.54 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 3 externa länkar på Nordiska språk. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100409032646/http://www.norden.org/sv/fakta-om-norden/spraak/ordboecker-med-de-nordiska-spraaken till http://www.norden.org/sv/fakta-om-norden/spraak/ordboecker-med-de-nordiska-spraaken
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100707171553/http://www.norden.org/sv/samarbetsomraaden/spraak till http://www.norden.org/sv/samarbetsomraaden/spraak
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20120315083210/http://www.norden.org/sv/publikationer/publikationer/2007-746?set_language=sv till http://www.norden.org/sv/publikationer/publikationer/2007-746?set_language=sv
*Lade  till http://www.norden.org/sv/om-samarbetet/avtal/avtal/spraak/spraakkonventionen
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 14 november 2018 kl. 16.38 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade