Diskussion:Betelkapellet, Stockholm

message: Hej. Var det inte Anslem som ritade kapellet? I99pema (diskussion) 11 januari 2016 kl. 20.56 (CET)
replies: text: Inte enligt Dagens nyheter, 21 januari 1962 (läst 11 januari 2016).Vame (diskussion) 13 januari 2016 kl. 07.46 (CET)
replies: text: :OK då är jag med. Jag antar att de har fått hans namn om bakfoten. Vill minnas att det var i denna jag läste att det av Anslem som ritade kapellet under studietiden i Stockholm, innan han flyttade till Norge. Antalet arkitekter i landet var vid denna tid mycket begränsat och det är mindre sannolikt att det finns ytterligare en arkitekt Liljeström, som inte gjort något annat avtryck i arkitekturhistorien. Jag skall kolla uppgifterna när jag kommer hem och uppdaterar i så fall. --I99pema (diskussion) 13 januari 2016 kl. 08.10 (CET)
replies: text: ::Intressant. Jämför även Anselms  födelseår 1848 och Betelkapellets invigningsår 1864. Släktskap?Vame (diskussion) 13 januari 2016 kl. 08.25 (CET)
replies: text: :::Hmm. Är det också från DN? Enligt denna källa slutet av 1866, vilket i så fall stämmer bättre med Anslems studietid. Får kolla vad boken anger. --I99pema (diskussion) 13 januari 2016 kl. 10.13 (CET)

text: :::Ser att Stockholmskällan förlägger invigningen till slutet av 1865 --I99pema (diskussion) 13 januari 2016 kl. 10.16 (CET)
replies: text: ::::Årtalet 1864 och arkitekt "D A F Liljeström" kommer från DN 1962. Söker man på "arkitekt A F Liljeström" etc hittar man en sådan i Stockholm här  och här . Det där med invigningår (1864, 1865 eller 1866) är kanske svårare att reda ut.Vame (diskussion) 13 januari 2016 kl. 18.15 (CET)
replies: text: :::::Nu har jag kollat i min litteratur: Det är Fredric Bedoire som i Den svenska arkitekturens historia som skriver Arkitekt var en ung studerande på Konstakademien Anslem Liljeström (_1848-96), som 1879 flyttade till Kristiania och deltog i en omfattande verksamhet i stadens utveckling till modern storstad. Han anger byggåret till 1864-65. I Högkyrkligt, lågkyrkligt, frikyrkligt i svensk arkitektur 1800-1950 anges ingen arkitekt. I texten står att ritningarna upprättades 1863 med invigning året därpå, men i en bildtext står det istället att det invigdes 1865. På stadsbyggnadskontoret finns det nybyggnadsärenden registrerade från 1863 på Hammaren 3, men av 1885 års karta är det lite oklart om detta är samma fastighet.

text: :::::Bebyggelseregistret bygger sina uppgifter på stadsmuseets inventeringar, så det är egentligen samma källa, men det är intressant att det är en A F Liljeström även här under samma tidsperiod. Jag kan pröva med att maila Bedoire och hoppas på svar om hans källor.

text: :::::Kanske borde vi flytta in denna diskussionen till artikelsidan istället? --I99pema (diskussion) 14 januari 2016 kl. 08.20 (CET)
replies: text: ::::::Flytta du gärna diskussionen till Betelkapellets diskussionssida. Sannolikt finns det någon gammal bok om Betelkapellet som utgivits "internt" vid _exempelvis_ ett 25-årsjubileum och som kan reda ut detta. Troligen har efterföljaren Norrmalmskyrkan en eventuell sådan skrift och andra klargörande handlingar i sitt eget arkiv (om de inte har överlämnat sitt arkiv till Stockholms stadsarkiv). Eventuellt kan spår även finnas här. Fast nuvarande fastighetsnamn är väl Hammaren 14? Därtill dök A.F. Liljeström upp ännu en gång (handlar _det_ kanske om kokbok-Hagdahl?) (om det inte fungerar, sök med Liljeström på arkitekt).Vame (diskussion) 14 januari 2016 kl. 23.08 (CET)
replies: text: :::::::Hammaren 3 är iallafall beteckningen på de senare kartorna innan det revs. Kul att du fann en ritning där signaturen A F Liljeström framgår i arkivet. Därmed kan det fastställas att det fanns ytterligare en Liljeström (som du skriver eventuellt en släkting) i staden vid denna tid. --I99pema (diskussion) 15 januari 2016 kl. 19.24 (CET)
replies: text: ::::::::I boken "Fridén G (red): Svensk baptism genom 100 år. Baptistmissionens bokförlags AB 1948" anges att "Den 5 november 1865 kunde huset invigas." och "Efter ritning av A. Liljeström uppfödes å denna tomt ett hus med gudstjänstlokaler." (samtidigt anges i Sörenson J, Cronsioe, H: Betelkapellet 1962. "Bilderbok" 1962, att "Flera olika lokaler användes intill den dag, den 23 oktober 1865, då Betelkapellet öppnades för gudstjänstbruk). Så inte heller detta klargjorde vem akitekten var av de åtminstone två olika Liljeström (D.A.F. Liljeström, A.F. Liljeström, A. Liljeström, eller K.J. Anselm Liljeström).Vame (diskussion) 16 januari 2016 kl. 01.21 (CET)
thread_title: Arkitekt Liljeström