Diskussion:Uppsåt

message: Man behöver nog uppdatera artikeln med nyare material.
Dolus eventualis är på väg ut som uppsåtsform, och den form som brukas nu är istället likgiltighetsuppsåt. Detta uppsåt, fungerar lite annorlunda, genom att man inte gör ett sk. "Hypotetiskt prov" i den meningen att man frågar sig om gärningsmannen, vid vetskap om effekten, ändå hade utfört handlingen. Detta sätt att resonera hade en tidig förankring i svensk rätt, men med dagens mått mätt, fick uppenbart hänsynslösa gärningar gå straffria. Numera brukar man en annan form av uppsåtsbedömning nämligen Likgiltighetsuppsåtet. Likgiltighetsuppsåtet fungerar lite annorlunda, och man gör bedömningen utefter två parallella kriterieaxlar. Den ena axeln handlar om gärningsmannens insikt om farlighet i förloppet, och den andra bedömer gärningsmannens motiv (Handlar för egen vinning, upprördhet, hänsynslöshet mm.)
Därtill har det varit ett mellanspel iform av ett sk. Sannolikhetsuppsåt, som dock inte fick gehör i den juridiska världen, så att likgiltighetsuppsåtet är dagens erkända måttstock.
Mvh/Ben-Hur
replies: text: Svenska domstolar idag tenderar ofta att avgränsa dolus hårdare än vad som framgår i artikeltexten här; det har varit tydligt i en rad mål om våldsbrott (t ex våldtäkt och mord) och ekonomiska brott de senaste 10-20 åren. Man tolkar det ofta som att uppsåt förutsätter inte endast att handlingen drivits igenom med flit, eller planmässigt och med likgiltighet för ifall/visshet att den handlande skulle komma att överträda lagen, utan ocjkså att X måste ha varit medveten (just då) om att han/hon/de gjorde just denna slags rättsvidriga handling och inte någon annan tillåten eller otillåten handling. Till exempel stöld i tället för byteshandel på ojämna termer, våldtäkt istället för "spontant hårt knullande". Det här kan givetvis ses som en rätt så formalistisk syn på hur människor beter sig, och det gör det också lättare att prata sig loss ur ett mål även om den tekniska bevisningen och/eller vittnesmålen är glasklara, men det här är något som sällan har diskuterats öppet av jurister även om trenden är ganska tydlig.Strausszek 25 juli 2009 kl. 02.27 (CEST)

message: Hela stycket bör redigeras hårt. Culpa ska ha en egen artikel där den saken beskrivs. Texten verkar vara delvis hämtad från nån äldre text om rättsfilosofin och upprepar definitionerna av äldre dolusformer med andra ord.
Jag började, men insåg att jag då skulle ta bort nästan all text, och jag vill inte sabba för någon. 
replies: text: Ett tips är ju att flytta över texten du inte tycker passar just här till en annan/ny artikel, innan du tar bort/ändrar. Om du ändrar till det bättre utan att viktig information försvinner, så är det ju inga problem, historiken sparas ju.

text: Jag tänkte fråga vad meningen "Vid många rättskränkningar förutsattes nämligen för att straff över huvud skall komma till användning, att dolus föreligger, och i de fall, då straff kan inträda, även om blott culpa föreligger, gäller som regel att i så fall lindrigare straffbestämmelser tillämpas." betyder, men det är nog denna del du bland annat menar? Skriv gärna om den för jag förstår ingenting. –dMoberg 24 september 2009 kl. 21.47 (CEST)
replies: text: : Det är en krånglig (och delvis felaktig) omskrivning av det som redan står högre upp. Att uppsåtsbrott är grövre brott än oaktsamhetsbrott. Samma gärning (actus reus, skyldiga handling) kan ju vara straffbelagd dels med uppsåt dels med oaktsamhet, och då är uppsåtsbrottet alltid ett grövre brott.
thread_title:  Uppsåt och oaktsamhet