Diskussion:Oorts kometmoln

message: Ändrade 1000 AE från solen till 50 000.
Mfyr 1 december 2006 kl. 08.47 (CET)
replies: text: Detta var nog en ändring i god tro; den stämmer bra med hur enwikisysterartikeln såg ut 2006-12-01. Den här uppgiften modifierades dock under 2007 i den engelska systerartikeln. (Möjligen beror skillnaderna på en sammanblandning av uppskattningarna av största avstånd från solen med molnets inre och yttre gränser.) Avsnittet :en:Oort cloud#Structure and composition anger nu en utsträckning från någonstans mellan 2000 och 5000 AE till 50000 AE, kanske upp till 100000 eller 200000 AE, och NE anger "från några tusen astronomiska enheters (ua) avstånd ut till ca 100 000 ua".

text: Jag är visserligen inte astronom, men tycker att detta räcker för att ändra till något mer likt den äldre texten. Jörgen B 26 februari 2011 kl. 21.57 (CET)
replies: text: : Mina källor anger följande:

text: :* Universe 6:e upplagan (2002) av Roger A. Freedman William J. Kaufmann III s380-381  Avstånd: 10⁴-10⁵ AU Antal: upp till 6x10¹² st

text: :* Patric Moore (1991) Atlas över universum s158-159 Avstånd: ca 1 ljusår. (= ca 63 000 AU)

text: :* Discovering the Universe 6:e upplagan (2003) Roger A. Freedman s232 Avstånd: Minst 50 000 AU.

text: :* Martin Rees Universum - Illustrerat uppslagsverk (2006) s207 Avstånd: ca 1,6 ljusår (= 100 000 AU).

text: :Vad som är riktigt är väl en smaksak. Molnet är inte observerats med något instrument, utan omloppsbanorna för ett stort antal kometer beräknats. Tills dess molnet observerats så är det (en välgrundad) hypotes. Själv tycker jag 50 000 - 100 000 AU som det står i artikeln stämmer väl överens med källorna. Nasko 26 februari 2011 kl. 23.10 (CET)
replies: text: ::Jag är rädd att jag hann ändra innan jag såg dina kommentarer. Det går förstås att ändra tillbaka igen...

text: ::Frågan är, såvitt jag förstår det: Är Oortmolnet (enligt gängse hypoteser) i stort sett sfäriskt (tvådimensionellt) eller klotformigt (tredimensionellt) fördelat? Ligger det spritt i ett relativt tunt "skal" runt solen, eller ligger det spritt i ett klot med ett hål i mitten (för planetområdet + Kuiperbältet + kanske litet till)? Problemet är att många inte riktigt gör tydligt om de avser en sfär (en yta) eller ett klot (en kropp).

text: ::Som du citerar dina källor, skulle din första källa tänka sig ett "klot med hål", men de tre senare avse "skalmodeller".

text: ::Bara en kontroll: Anger även dina tre senare källor just "avstånd", eller kan några av dem handla om "utsträckning"?

text: ::Skriver man t. ex. Avstånd: ca 1 ljusår. (= ca 63 000 AU), så betyder väl detta rens språkligt snarast att alla objekt i Oortmolnet låge på ungefär samma avstånd från solen, nämligen på mellan 62000 AE och 64000 AE (med tanke på de två siffrornas noggrannhet i förtydligandet). Skriver man "utsträckning" (eller "största avstånd"), så betyder det snarare att största avståndet från solen är ungefär det angivna.

text: ::Din första källa gav två gränser (10 000 AE och 100 000 AE), vilket skulle kunna vara de uppskattade inre och yttre gränserna för formationen. (Det skulle också kunna vara nedre och övre gränser för uppskattningar av utsträckningen.)

text: ::Om dina tre senare källor verkligen menar att molnets objekt alla är på ungefär samma avstånd från solen, så får vi väl ändra artikeln igen. Då bör vi dock redan i början tala om att det tydligen finns flera mycket olika modeller för utseendet, eftersom t. ex. NE (och enwp) anger att objekten antas ligga på väsentligt olika avstånd, till skillnad från dina källor. NE har också en illustration (i artikeln  om solsystemet), där man visar att Oortmolnet känks vara tätast längre in i klotet, och glesna ut mot klotets gränsyta.

text: ::Jag kommer inte åt Encyclopaedia Britannica just nu. Den Store Danske talar om "en sfærisk sky (Oorts sky) ca. 1/3 af vejen til den nærmeste stjerne", vilket språkligt sätt beskriver en skalmodell snarare än en klotmodell. Den texten är dock så kortfattad att det också skulle kunna sammanhänga med sammanblandning av sfärer och klot. Jörgen B 27 februari 2011 kl. 16.33 (CET)
replies: text: :::Nu har jag slagit i den lite tyngre litteraturen. An Introduction to Modern Astrophysics av Bradley W. Carrol och Dale A. Ostlie (s759,873-874) från 1996 använder följande definitioner.

text: :::*Kuiperbältet: Utbredning 30-100 AU dvs strax utanför Uranus omloppsbana och där spridningen är ungefär längs ekliptikan, dvs utbredningen är i stort sett diskformad.

text: :::*Oorts kometmoln: Utbredning 3 000 - 100 000 AU. Antas innehålla 10¹²-10¹³ kometer med en uppskattad massa på 100 jordmassor (dvs ungefär Saturnus massa). Datasimuleringen i  (en av enwikis källor) anger 50 jordmassor.
replies: text: ::::*Inre Oortmolnet: Utbredning 3 000 - 20 000 AU. Utbredningen är längs ekliptikan, fast med en stor variation. Datasimuleringen i  (en av enwikis källor) anger 6 000 - 20 000 AU. Inre Oortmolnets form och utbredning är fastställd genom observation.

text: ::::*Yttre Oortmolnet: Utbredning 20 000 - 100 000 AU. Datasimuleringen i  anger 20 000 - 100 000 AU och spekulerar i att den yttre gränsen eventuellt kan vara 200 000 AU. Utbredningen är i stort sett sfärisk och kometerna anländer från godtycklig riktning. Yttre Oortmolnets form och inre gräns är fastställd genom observation. Den yttre gränsen är där Vintergatans och grannstjärnornas tidvattenkrafter får molnet att skingras. Eventuellt kan det interstellära mediet spela in. Den yttre gränsen är antagen. (Ingen vet hur nära den närmsta stjärnan varit solsystemet de senaste 4 miljarder åren.)

text: ::: Ur ett kortsiktigt perspektiv kan nog kometer som 90377 Sedna och 2060 Chiron klara sig nära solen, men de kommer att förlora alla lätta ämnen genom sublimering och bli asteroider.

text: :::När kometer från Oortmolnet faller in mot solsystemet så få dom en kraftigt förändrad bana. Vissa får en kraftigt elliptisk bana med aphelium på 10 000 AU , andra får en hyperbolisk bana och "försvinner" ut i rymden. Om kometen påverkas av en tung gasplanet så blir aphelium 1 000 AU. (Källa [] s24) Om 90377 Sedna påverkats av Jupiter eller Saturnus så kan den vara från Oortmolnet. Den får nog anses vara en "Oortmolnskandidat". Osäkerheten är givetvis stor och vad som finns bortom Kuiperbältet lär det nog dröja innan vi får vetskap om. Jag hoppas inlägget gett lite klarhet.  Nasko 28 februari 2011 kl. 20.16 (CET)
replies: text: ::::Intressant! Det känns som att en del av ditt svar skulle kunna läggas in i artikeln utan mycket ytterligare redigering, eller hur?

text: ::::Dina 'tyngre' källor bekräftar definitivt vad jag kallade "klotform", till skillnad från "skalform". När du skriver "Utbredningen är i stort sett sfärisk" menar du och dina källor knappast att alla objekten låge på ungefär samma avstånd från solen (ens med hänsyn tagen till viss excentricitet); så det verkar olämpligt att ändra tillbaka till en sådan utsaga.

text: ::::Klassificeras verkligen Sedna i dag även som en komet? Jag noterar att dess perihelium ligger en storleksordning längre bort än Chirons, och ser inga uppgifter i wpartiklarna om att Sedna f. n. skulle "förlora lätta ämnen". Menade du mer principiellt "kroppar av liknande typ som Sedna, om deras banor rubbas så att de får perihelia närmare solen"? Jörgen B 28 februari 2011 kl. 22.13 (CET)
replies: text: :::::Nej, den klassas inte som komet, jag var lite oförsiktig i min formulering, men den kan ha varit det en gång i tiden. Det verkar finnas olika åsikter om vad som kännetecknar en komet. 2060 Chiron klassas som småplanet nu för tiden, medan An Introduction to Modern Astrophysics anser att den är en komet eftersom den förlorar sitt istäcke på samma sätt som en komet. Tydligen har vissa kometliknande objekt blivit omklassade till småplaneter. Begreppet småplanet är relativt nytt, så den exakta definitionen har jag inte riktigt koll på.

text: :::::Bilden på Oorts kometmoln i början på artikeln stämmer rätt så väl med vetenskapliga grafer över fördelningen av kometer. Jag tycker gott du kan ändra i artikeln så den stämmer överens med källorna. Jag kan peta in referenserna när du redigerat färdigt artikeln. Den engelskspråkiga artikeln är omfattande men bygger till stora delar på uppgifter från olika datasimuleringar. Fysik bygger verifierbara experiment och observationer, så en datamodell som inte bekräftats med observationer är egentligen inte fysik. Att den svenskspråkiga artikeln är mindre omfattande ser jag inte som något problem. Den beskriver bara vad man vet och bekräftat genom observationer. Nasko 28 februari 2011 kl. 23.39 (CET)
replies: text: ::::::Jag noterar att det i artikeln :en:2060 Chiron står: Chiron is officially designated as both a comet and an asteroid, an indication of the sometimes fuzzy dividing line between the two classes of object. Jag såg ingen källhänvisning till exakt den meningen.

text: ::::::En fråga inför artikelutvidgningen: I den engelska artikeln nämns att det inre Oortmolnet även kallas "Hillsmolnet". Det fanns t. o. m. ett tag en separat enwikiartikel Hills cloud, men den ersattes efter diskussion med en vidarekoppling till Oort cloud, med hänvisning till bl. a. att namnet Hills cloud inte vore så väletablerat. Nu undrar jag: Tycker du (och dina källor) att Hills cloud eller "Hillsmolnet" är tillräckligt väletablerat för att vi skall lägga till även känt som Hillsmolnet i avsnittet om det inre Oortmolnet? Jörgen B 2 mars 2011 kl. 20.16 (CET)
replies: text: :::::::I  s41 nämns Hills kometmoln. Här är Jack Hills' avhandling från 1981 . Termen "Hills kometmoln" verkar inte vara vedertagen på svenska (noll träffar på Google) och Hillsmolnet får 5 träffar (samtliga i diskussionsforum). Många använder ju engelska språket idag, och där verkar Hillsmolnet vara mer vedertaget. Det skadar säkert inte om man skriver Inre Oortmolnet, även känt som Hillsmolnet... Nasko 2 mars 2011 kl. 23.51 (CET)
replies: text: ::::::::OK, då kör vi... Jag redigerar ett tag, och överlåter sedan med varm hand åt dig att både korrigera mina missuppfattningar och lägga till källor.

text: ::::::::Jag såg i Hills artikel (jag skummade början) att han anser att det inre molnet innehåller cirka två "magnituder" fler objekt än "Oortmolnet" (han avser då det yttre molnet, såvitt jag förstår). Det känns värt att nämna.

text: ::::::::De observationer du talar om är väl för det yttre molnet helt "indirekta": Man har en god statistik över banorna för kometer med perihelia nära solen, samt hur kvickt de bryts ner; och kan av det dra direkta slutsatser om deras ursprung. Vad gäller det inre molnet, så förstår jag inte riktigt om man har direkta observationer av objekt som nu befinner sig där, eller bara av objekt som man på mycket goda grunder kan anta har sitt ursprung där. (Lägger man gränsen vid 3000 AE, så är ju Sedna med systrar definitivt inte med i dag; snarare hör de väl till "scattered-disk-delen" av Kuiperbältet; vad nu detta kan tänkas heta på svenska.) Jörgen B 3 mars 2011 kl. 00.39 (CET)
replies: text: :::::::::Jag har snidat lite på texten och lagt till lite källor. Det behöver säkert putsas lite till på text och layout, men jag tror det mesta är källbelagt. Nasko 4 mars 2011 kl. 00.13 (CET)

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Oorts kometmoln. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130512221422/http://www.astro.caltech.edu/~george/option/candex07/schwamb_report.pdf till http://www.astro.caltech.edu/~george/option/candex07/schwamb_report.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 23 maj 2017 kl. 20.30 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade