Diskussion:Vasaätten/Arkiv 2017

message: Om Dan Koehl vill hävda att Vasaätten upphört att vara en adlig ätt bör han först visa att den någonsin varit det. Att medlemmar av den tillhörde frälset gör inte att de hade detta som ärftligt privilegium. Detta är en självklarhet först från Johan III:s tid.
andejons (diskussion) 16 januari 2017 kl. 08.49 (CET)
replies: text: För övrigt var även med Dans tolkning av ättebegreppet årtalet fel. Gustav Vasa hade flera systrar. Den sista tycks ha dött 1545.

text: andejons (diskussion) 16 januari 2017 kl. 11.24 (CET)
replies: text: :Nu var det ju inte jag som har skrivit inledningen Vasaätten var en svensk adelsätt, möjligen med tysk-baltisk bakgrund en text som flera användare skrivit på ett flertal frälseätter. Om du hävdar att Vasaätten inte vr adel, så hävdar jag att den var uradel.
Är uradel alltså inte adel enligt dig? Ja, du, det kan nog bli många kilometer diskussion för den som orkar.
I nuläget hävdar jag ingenting kring detta, huruvida Wikipedia bör göra skillnad på frälse och adel. Inväntar fler åsikter kring det. Bra där med Gustavs syster, tillfogar henne i texten. Du har i faktaboxen för Vasaätten ändrat till utslocknandet för huset Vasa, det tycker jag är felaktigt. Dan Koehl (diskussion) 16 januari 2017 kl. 14.28 (CET)
Jag ser nu också att du raderat texten om att Vasaätten aldrig introducerades på Riddarhuset, eftersom den inte längre fanns år 1625. Den här lekstugan är beklaglig. Dan Koehl (diskussion) 16 januari 2017 kl. 15.13 (CET)

text: Det här är inte en fråga om adel kontra frälse, utan påståendet att det fanns ett "huset Vasa" med egen status oberoende av den kungliga ätten. Skall man hävda något sådant bör det finnas ett privilegiebrev för någon förfader och som sägs gälla även för dennes ättlingar (d.v.s. varken knutet till personen eller till av ätten innehavd jord), och även då är det högst anakronistiskt att tillämpa formella regler från 1600-talet på personer som levde hundra år tidigare. Skulle ett sådant privilegiebrev faktiskt finnas är det vidare orimligt att tala om att ätten Vasa skall ha fått någon förändrad status tidigare än Västerås arvförening 1544.

text: Påståendet att Vasaätten inte introducerades på riddarhuset är förvisso korrekt, men att knyta detta till år 1529 är högst tveksamt. Man kan i så fall lika gärna peka på 1544 enligt ovan, eller bristen på andra medlemmar än Gustav II Adolf och den polska grenen.

text: andejons (diskussion) 16 januari 2017 kl. 15.40 (CET)
, nu blir det förvirrat igen. 
#Huset Vasa var naturligtvis den kungliga ätten, precis som alla andra kungliga ätter i Europa benändes hus, eller kungahus. Habsburgska ätten, Huset Habsburg, Huset Habsburg-Lothringen och Huset Habsburg-Este är därmed fyra olika grenar, men med gemensamt ursprung. 
#Hade Vasaätten existerat år 1625, hade den ju självklart introducerats på svenska Riddarhuset, och förmodligen hade dess huvudman snart upphöjts till greve. Men den ätten fanns inte längre 1625. Det, att den inte fanns, var dess förändrade status. 
#Jag har inte påstått att Vasaätten inte introducerades på Riddarhuset år 1529, eller knutit detta till 1529. Du får göra vilka hitte-på anledningar du vill till att Vasaätten inte introducerades, anledningen ÄR att den inte fanns, Det fanns inte längre någon Vasaätt att introducera. Annars hade man självklart gjort det. Om du menar att Vasaätten existerade år 1625, vem skulle man han introducerat?
#Om du erkänner att vasaätten inte introducerades på Riddarhuset, varför raderade du det?
Dan Koehl (diskussion) 16 januari 2017 kl. 16.05 (CET)

text: Nej, det finns inget "Huset Vasa" som inte sammanfaller med "Ätten Vasa" mer än möjligen ett enda år, på grund av en enda individ. Att Vasaätten "inte fanns" 1625 är antingen självklart eller ohållbart: en legal konstruktion som kan kallas Vasaätten måste antingen skapats i och med ett privilegiebrev (och det är vad jag vet enbart en teoretisk möjlighet), eller så skapades den 1544. Alternativet är att "Vasaätten" innan 1625 bara är en allmän benämning på personer som förde vasen i sitt vapen samt deras ättlingar, och i så fall så fortlevde den genom Gustav II Adolf samt hans släktingar i Polen, precis som det står i artikeln nu och tidigare.

text: Och att du inte skulle ha påstått att Vasaätten inte introducerades på riddarhuset på grund av att den "utgått" 1529 (från vadå?) är en lögn. Jag citerar: "Den gamla adliga Vasaättens utgick tekniskt sett år 1529 i och med att Gustav Vasas yngre broder Magnus Eriksson avled, varvid den adliga Vasaätten saknade medlemmar i livet. Vasaätten introducerades därför aldrig på Riddarhuset vilket senare etablerades år 1625." .

text: Stycket raderades alltså eftersom den första meningen innehåller grova sakfel, dels eftersom det inte fanns något som "den gamla adliga Vasaätten", dels eftersom det faktiskt fanns ytterligare minst tre syskon i livet: Gustav Vasa och två systrar.

text: andejons (diskussion) 16 januari 2017 kl. 22.19 (CET)
thread_title:  Utslocknande 

message: Hej,
Jag tycker att artikeln är bra och kunde nomineras till utvald. Ett problem dock - de hela namnen för källorna som nämns borde skrivas ut. Cöskyd (diskussion) 20 februari 2017 kl. 20.21 (CET)
thread_title:  Källhänvisningar 

message: "Nutida manbyggnad på Vasa gård i Skepptuna. Stamgård för Vasaätten.
Utifrån ett sådant resonemang så har Vasaättens namn ingenting med skölden att göra, utan ättens namn har snarare koppling till gården Vasa gård i Skepptuna, Sigtuna kommun. Vasa anses vara stamgård för Vasaätten, och den första kända medlemmen av ätten, Nils Kettilsson, var den första kände ägaren av sin ätt som ägde Vasa, [3] och den gick senare i arv under minst fyra generationer.
Under 1400-talet slöt Vasaättens medlemmar viktiga förbund med andra högadliga ätter genom giftermål. Krister Nilsson andra hustru Margareta Krummedige var dotter till rikshovmästaren Erik Krummedige, och särskilt med ätten Oxenstierna bildade Vasaätten en koalition med växande politisk makt.
Kung Kristofer av Bayern utsåg 1441 Krister Nilsson till rikets drots, efter att han fråntagit Karl Knutsson (Bonde) drotsämbetet, och tidvis var krister riksföreståndare"."
Vad menas med detta? Antingen ligger Vasa gård i Vallentuna eller så är det som i verkligen att Vasa gård ligger i Skepptuna Socken i Sigtuna kommun
replies: text: Jag hittar ingen källa som anger att gården givit upphov till ättens namn, utan det verkar vara egen forskning. Att rubriken inte stämmer med texten beror säkert på bristande akribi. Tostarpadius (diskussion) 5 mars 2017 kl. 13.45 (CET)
thread_title: Vasa gård i Vallentuna