Diskussion:Paradigmskifte

message: Paradigmskifte behöver inte nödvändigtvis betyda att tidigare paradigm är felaktig utan kanske bara i någon aspekt ofullständig. T.ex. är Newtons mekanik inte felaktig bara för att kvantmekanik ersatt den i vissa tillämpningar. Den nya paradigmen behöver inte vara korrektare än den gamla. Det som avgör ett paradigmbyte är i första hand inte huruvida en ny teori ersätter en "felaktig" utan snarare att den uppvisar ett större "förklaringsvärde" i specifika avseenden och därigenom uppnår en allmän acceptans. //[[Användare:Åke Persson|Åke Persson]] 18 oktober 2004 kl.20.42 (CEST)

message: En del exempel i artikeln är vanliga falsifikationer. Ett paradigm är något strukturellt, djupt förborgat i tankemönster och handlar inte om enstaka fakta. //--IP 1 juli 2005 kl.11.05 (CEST)
replies: text: :Djupt förborgade tankemönster och föreställningar ... Ja, det var bra att du tog bort exemplen. 
Men jag blir lite fundersam när du skriver att Foucault använde begreppen epistème och diskurs istället för paradigm. För i vart fall diskurs och paradigm var hans mening att för det förstnämnda (diskurs) så är det rådande förhållanden, närmast opåverkbara i allas föreställning, lagar, regler och värderingar. I och för sig inkluderar det t. ex. människovärdet och synen på människan. Det är s. a. s. givet inom ramen för den aktuella diskursen. För paradigm så avses (och avsåg Foucault) närmast en vald tro på ett faktiskt sakförhållande ("Jorden är platt") och det är så accepterat att all forskning utgår från detsamma. Den forskare som kliver ur den föreställlningen får svårt i sällskapet, som inte vill överge denna tro. Men så snart tillräckligt många forskare är övertygad om det nyupptäckta sakförhållandet så kan de byta paradigm ="ledande tro och vetande" mot det nya. Det är fritt val. Men byta diskurs?? Du kan byta din värld mot en ny, skaffa nya vänner och arbetskamrater. Du kommer då att förändra diskursen och tillföra nya sammanhang och relationer. Men troligt är att du själv kommer att anamma den nya diskursens villkor. Även om det råder skilda paradigm i olika forskarsamhällen (naturvetare kontra humanister) så kan det också inom samma vetenskapsområde finnas skilda paradigm trots en given diskurs. Psykologi och historia är ju två sådan ämnesområden. Agneta 1 juli 2005 kl.13.41 (CEST)
replies: text: :Just att sätta samman Foucault med paradigm, tog jag från engelska wikipedians :en:paradigm, fast jag erkänner att jag tycker att det låter vettigt. Till skillnad från engelskans version la jag till en reservation ("företrädesvis"). Foucault har ju inte identiskt likartad uppfattning, men de tillhör ungefär samma tid och samma tidsanda. Jag måste dock fundera lite mer på det du skriver.//--IP 1 juli 2005 kl.13.49 (CEST)

text: :Jag borde ha lagt till vissa strukturella begrepp Foucault använder, som taxonomi.//--IP 1 juli 2005 kl.13.51 (CEST)

text: :Du får givetvis ändra som du vill under tiden. Jag måste gå till källorna, och det kommer nog att ta lite tid.//--IP 1 juli 2005 kl.14.01 (CEST)
replies: text: ::Jag ändrade sista meningen och tog bort det där om Foucault och poststrukturalisterna. Ang. källor:Allt på svenska och något av det till engelska översatta av Foucault har jag i hyllan här intill. En del Derrida m. fl. om du behöver. Det är bra att du håller fast vid begreppet och inte svävar ut. Möjligen kan man formulera förtydligande exempel, men då knutna till aha-upplevelsen som leder till paradigmskifte och den aktiva handlingen som krävs för diskursbyteAgneta 1 juli 2005 kl.14.20 (CEST)
replies: text: :::Jag har hittat en gammal uppsats (för att göra en första efterforskning kort - vad man glömt!) och tydligen är det Kuhn, enligt traditionell syn, som använder paradigm något egenartat, där Foucault mer traditionellt använder episteme och diskurs (begreppsvärld, förståelse respektive dess uttryck). Paradigm är ju traditionellt i språkvetenskapen enbart struktur, inte alls innehåll, och episteme och diskurs består av båda. Kuhns paradigm har två betydelsenivåer. Det går absolut inte att sätta exakta likhetstecken mellan de bådas olika uttryck, men när Kuhn använder ordet paradigm menar han något annat än när Foucault gör det. Det närmaste man kommer i Foucaults språkbruk är episteme och dess uttryck, diskursen. I stora drag finns det ju likheter mellan dem, men tydligen fanns det även personliga negativa band, som gjorde att Foucault inte gärna ville "köpa" Kuhns teorier rakt av. Det har spekulerats omkring huruvida han medvetet försöker slå hål på Kuhn genom att bryta sönder hans diskurs, i och med att han både anspelar på honom och använder termerna (de uttryckta begreppen) på ett annat sätt, utan motivering.//--IP 1 juli 2005 kl.14.53 (CEST)

text: :::Jag ska titta lite i mina gamla papper, men jag hinner inte idag tyvärr. Men i "This is not a pipe" finns en hel del definitioner liksom i intervjuböckerna. Men min polett trillade ner när jag läste "I Pierre Rivière having killed my mother, my sister and my brother." Där tydliggörs både diskursens existens och paradigmens kamp. Och skillnaden mellan diskurs och kontext. Så har du tålamod så ska jag försöka mig på episteme och andra begrepp från Foucault, men då på hans egen sida. Agneta 1 juli 2005 kl.16.08 (CEST)
replies: text: ::::Jag är inte heller klar. :) Deras relation och påverkan på varandra är ganska omdiskuterade, så den jämförande forskningen har nog också en del att tillföra. //--IP 1 juli 2005 kl.16.15 (CEST)
replies: text: :::::Just skapandet av diskurser höll jag på med ganska mycket på universitetet, så jag har tagit mig friheten att referera en artikel av Foucault i hans biografiartikel. Problemet med Foucault, det skriver de t o m  i Bonniers uppslagsverk, är att han inte alltid är genomtänkt och ibland drar förhastade slutsatser - vad han säger i en text kan motsägas i en annan - i samma artikel kan han använda samma ord om olika saker och olika ord om samma. Vad gäller paradigm, har jag fått lära mig (utan att själv ha lusläst efter just det ordet i alla böcker) att han aldrig definierar ordet. Överhuvudtaget är det ofta upp till läsaren att förstå vad han menar med ett ord, och risken som läsare är att man försöker bättra på, där han faktiskt är ganska virrig. Somliga menar alltså att det virriga uttrycket utrrycker en virrig tanke hos honom. Tyvärr har jag bara svenska översättningar. De som Mats Rosengren har gjort (Diskursens ordning och någon mer tror jag) lär vara av mycket god kvalitet, men vissa andra översättare har gjort fatala misstag.//--IP 3 juli 2005 kl.10.44 (CEST)
replies: text: ::::::Artikeln om paradigmskifte tycker jag är koncis och bra nu. Inget att göra med Foucault, vilket är bra, eftersom han väl inte diskuterar någonstans om  begreppet. Med all beundran för Bonniers uppslagsverk, så behöver inte författarna där nödvändigvis ha förstått för att sätta sina tankar på pränt. Foucaults texter är ju inget man plöjer igenom och sen lämnar hit- eller dithän. Förstått eller oförstått. Texterna är tveklöst avsedda att läsas och förstås över tid. Hans tid i livet, vill säga. Om han inte avlidit så ung hade han troligen reviderat en del och förtydligat annat. Och varför avkräva hans texter helt klaralagda fenomen inom samhällsvetenskap och humniora. Ingen skulle väl komma på tanken att göra motsvarande för naturvetenskapens tänkare?
Ska titta på artikeln ifråga. Jag har inget på franska (för jag talar inte alls franska), men jag har en del av  de engelska intervjuerna (som sen översatts till franska).Agneta 3 juli 2005 kl.15.58 (CEST)

message: I artikeln av den 23 augusti 2006 kl. 10.22
http://sv.wikipedia.org/w/index.php?title=Paradigmskifte&oldid=2636760
ges inga exempel på paradigmskiften, men väl ett antal hänvisningar till andra uppslagsord, som
normalvetenskap, anomali, paradigm, falsifikation och inkommensurabilitet.
Tyvärr visar det sig att detta förfarande inte kan ersätta de saknade exemplen för de uppslagsord
som hänvisas till, hänvisar i sin tur tillbaka till uppslagsordet paradigmskifte och
i effekt uppstår ett cirkelresonemang där det inte går att bena ut vad som
är, respektive inte är ett paradigmskifte.
I Thomas Kuhns bok The Structure of Scientific Revolutions använder han själv ordet paradigm
i drygt 20 olika betydelser. I uppslagsordet paradigm ges inga exempel på något enda paradigm. Det går
alltså inte att utläsa ur artiklarna idag vilken eller vilka av de tjugo olika betydelser som
Kuhn lägger i ordet paradigm som tillämpas av Wikipedias skribenter.
I NE är paradigm ett uppslagsord men inte paradigmskifte. I NE ges några exempel på paradigm, men
mekanismen i skiftet från ett paradigm till ett annat reds alltså inte ut. Att använda paradigm
som beteckning på en forskningstradition medför inte att det är självklart vad
ett skifte från en forskningstradion till en annan innebär, betydelsen av paradigmskifte är
alltså mycket oklar i fall paradigm tas för forskningstradition. Lika oklar är betydelsen
av paradigmskifte om paradigm tas för skolbildande bok eller verk, livsverk.
Det yttersta problemet är att det idag inte går att utlösa ur artikeln, med hänvisningar, om
paradigmskiften är rationella eller om de är irrationella. I inkommensurabilitet anges
"Det går alltså inte att inifrån en teori bedöma sanningshalten i en konkurrerande teori.",
men i själva artikeln anges: "Forskningen kommer till en kris där anomalin måste förklaras."
och denna "kris" kan inte lätt förstås på något annat sätt än att den är rationell till
sin natur.
Alla problemen löser sig om lämpliga exempel införs, då kommer det att framgå vad
Wikipedias skribenter lägger för några betydelser i dessa termer, och det kommer också
att bli tydligt om paradigmskiften är rationella eller inte. --81.233.185.174 22 oktober 2006 kl. 09.36 (CEST)
replies: text: Om exempel ska införas bör de vara desamma som Kuhn själv använde, just pga av mångtydigheteten i hans språkbruk. Jag har inte Kuhns bok här, men om du har det, vore det toppen om du kunde införa sådana. Vad beträffar det andra, så framgår det väl av artikeln att punkterna ska läsas evolutionärt, dvs att under en fas kan inte forskningen ifrågasätta sig själv, men så inträffar en förändring i och med krisen, då den kan det.//--IP 22 oktober 2006 kl. 09.46 (CEST)

text: Det är alltså inte ett cirkelresonemang, utan en cykel som Kuhn beskriver.//--IP 22 oktober 2006 kl. 09.50 (CEST)
replies: text: : <----
Cirkelresonemanget utgörs av Wikipedias artiklar i ämnet, ingen har direkt anklagat Kuhn för att föra ett cirkelresonameng, men det
faktum att (a) han infört begreppet "paradigmskifte" för att beskriva strukturen i vetenskapliga revolutioner och (b) begreppet inte
fått utbredning i de romanska språken där istället "vetenskaplig revolution" används, antyder att fransmän, m fl, uppfattat
hans försök till strukturbeskrivning som en regression, även om de inte direkt angripit honom uttryckligen för den sakens skull.
När det gäller val av exempel på paradigmskiften bör de absolut tas ur TSOSR, inga andra skribenters tolkningar
bör användas. De två grundfrågorna, vad anser Kuhn ifråga om: 
1) Är en kris i ett paradigm rationell eller inte, och 
2) Finns det ett eller flera vetenskapliga paradigm, 
kan inte besvaras på annat sätt än genom hans egna skrifter.
I mer allmänna termer kan grundfrågor omformuleras:
1) Betraktar Kuhn vetenskapen som förnuftig?
2) Anser Kuhn att det finns flera olika vetenskaper som alla är förnuftiga?
Kuhn syn vore intressant att få belyst med exempel ur han egna skrifter. --81.233.185.174 22 oktober 2006 kl. 14.03 (CEST)

text: Som jag ser det, ur Wikipedia-synpunkt, så har du lagt in en kvalitetskontroll fastän du eftersöker en fördjupning. Artikeln är kort i dagsläget, och i och med detta inte särskilt utförlig, utan tvärt om generaliserande och ytlig. Vad du efterfrågar hade onekligen förhöjt artikelns kvalitet, men frågan är om det är rätt märkning, eller om det borde vara stub-mall, att artikeln bara är påbörjad.

text: Vad beträffar frågeställningarna, tycker jag att de är intresanta, och ser fram emot att du tillför vad du vet om Kuhns paradigmskiften. Men att kvalitetskontrollera en artikel för att man vill veta mer, känns inte konstruktivt. Anser du att artikeln kommer med felaktiga påståenden? I så fall vilka? (I så fall bör vi ändra till mallen faktakoll)//IP 22 oktober 2006 kl. 16.36 (CEST)
replies: text: :Då artikeln antyder att paradigmskiften, vad de nu är och utgörs av, är rationella, och det hänvisade ordet inkommensurabilitet antyder att paradigmskiften inte är rationella, utan baseras på andra faktorer än de observationer och teorier som omfattas av en viss forskningstradition, om nu detta är vad som avses med ordet paradigmskifte, är kvalitetskontroll mer lämplig än faktakoll, då vi alltså här har en inre motsägelse inom Wikipedia, med bara en länks avstånd, och inte ett motsägande av yttre fakta.

text: :Den engelska artikeln anger ett antal exempel på "kuhnianska" paradigmskiften:

text: :*The transition from a Ptolemaic cosmology to a Copernican one.

text: :*The unification of classical physics by Newton into a coherent mechanical worldview.

text: :*The shift in geometric outlook from particular structures to transformation group theory with Felix Klein's Erlangen Program.

text: :*The transition between the Maxwellian Electromagnetic worldview and the Einsteinian Relativistic worldview.

text: :*The transition between the worldview of Newtonian physics and the Einsteinian Relativistic worldview.

text: :*The development of Quantum mechanics, which redefined classical mechanics.

text: :*The acceptance of Plate tectonics as the explanation for large-scale geologic changes.

text: :*The acceptance of Lavoisier's theory of chemical reactions and combustion in place of phlogiston theory, known as the Chemical Revolution.

text: :*The movement, known as the Cognitive revolution, away from Behaviourist approaches to psychological study and the acceptance of cognition as central to studying human behaviour.

text: : Det förefaller mig lämpligt att ett urval av dessa tillförs artikeln för att ge kött på benen, och förutsättningar för vidare arbete med artikeln i riktning mot ökad kvalitet. Den färdiga artikeln bör också, här vore alltså det läge för en stub-märkning, redovisa hur begreppet paradigmskifte passar in i Kuhns vetenskapssyn, och huruvida vi ska förstå honom som att paradigmskiftena är ett utslag av vetenskapens rationalitet eller irrationalitet. --81.233.185.174 22 oktober 2006 kl. 18.36 (CEST)
replies: text: ::Som jag uppfattat Kuhns paradigmskiften, går de inte att tolka i termer av rationalitet i poppersk mening. Paradigm ska förstås ungefär som Lyotards metanarration, vilka avgör vad som uppfattas som förnuft - vad som faktiskt är i enlighet med förnuftet lämnas därhän i resonemanget. Paradigmskiftet ska, såsom jag uppfattat det, ses som en modell, med allt vad det innebär av genersaliseringar.//IP 22 oktober 2006 kl. 19.43 (CEST)

text: ::Till skillnad från den mer normativt inriktade Popper, är Kuhn mera deskriptiv. Om jag nu har förstått vad du är ute efter i ditt resonemang om rationalitet...//--IP 22 oktober 2006 kl. 19.47 (CEST)
Följande textavsnitt hade någon, namn okänt, skrivit in i huvudartikeln. Jag tog bort det, men lägger det i  vetenskaplighetens namn här. :
  "Paradigmskifte är väl enklare uttryckt skiftet mellan vad som är fint/bäst/värdefullast och dessas motsatser? Som exempel nu -2007- börjar ett liv i fattigdom ses som finare eller bättre än ett liv i lyx. Bättre avstå från att resa med flyg; åk tåg eller stanna helst hemma. Ät enklare och mindre hellre än frossa i lyxmat."
Observera att ovanstående åsikt, eller definition/exemplifiering av paradigmskifte inte nödvändigvis är min. Användare:SzymonSpengler 19/1-2008 kl. 00.28
thread_title:  Cirkelresonemang och frånvaro av exempel 

message: På denna diskussionssida diskuters minst lika mycket vad ett paradigm är, som vad ett paradigmskifte är. Det förefaller mig helt onödigt att ha två artiklar. De är inte egentliga dubbletter, men de två begreppen måste förklaras ihop och det gör man nog med fördel i en och samma artikel. --Svedala Fried Chicken 12 augusti 2010 kl. 18.10 (CEST)
thread_title:  Infoga 

message: Det är att betrakta som originalforskning, och bör därför inte infogas i artikeln, men det är värt att notera att Darwin hade klart för sig
hur ett paradigmskifte går till, följande är citat ur slutkapitlet av Om arternas uppkomst:
http://www.archive.org/stream/ontheoriginofspe01228gut/1228.txt
(...) On the view of each
organic being and each separate organ having been specially created, how
utterly inexplicable it is that parts, like the teeth in the embryonic
calf or like the shrivelled wings under the soldered wing-covers of some
beetles, should thus so frequently bear the plain stamp of inutility!
Nature may be said to have taken pains to reveal, by rudimentary organs
and by homologous structures, her scheme of modification, which it seems
that we wilfully will not understand.
I have now recapitulated the chief facts and considerations which have
thoroughly convinced me that species have changed, and are still slowly
changing by the preservation and accumulation of successive slight
favourable variations. Why, it may be asked, have all the most eminent
living naturalists and geologists rejected this view of the mutability
of species? It cannot be asserted that organic beings in a state of
nature are subject to no variation; it cannot be proved that the amount
of variation in the course of long ages is a limited quantity; no clear
distinction has been, or can be, drawn between species and well-marked
varieties. It cannot be maintained that species when intercrossed are
invariably sterile, and varieties invariably fertile; or that sterility
is a special endowment and sign of creation. The belief that species
were immutable productions was almost unavoidable as long as the history
of the world was thought to be of short duration; and now that we have
acquired some idea of the lapse of time, we are too apt to assume,
without proof, that the geological record is so perfect that it would
have afforded us plain evidence of the mutation of species, if they had
undergone mutation.
But the chief cause of our natural unwillingness to admit that one
species has given birth to other and distinct species, is that we are
always slow in admitting any great change of which we do not see the
intermediate steps. The difficulty is the same as that felt by so many
geologists, when Lyell first insisted that long lines of inland cliffs
had been formed, and great valleys excavated, by the slow action of the
coast-waves. The mind cannot possibly grasp the full meaning of the
term of a hundred million years; it cannot add up and perceive the full
effects of many slight variations, accumulated during an almost infinite
number of generations.
Although I am fully convinced of the truth of the views given in this
volume under the form of an abstract, I by no means expect to convince
experienced naturalists whose minds are stocked with a multitude of
facts all viewed, during a long course of years, from a point of view
directly opposite to mine. It is so easy to hide our ignorance under
such expressions as the "plan of creation," "unity of design," etc., and
to think that we give an explanation when we only restate a fact. Any
one whose disposition leads him to attach more weight to unexplained
difficulties than to the explanation of a certain number of facts
will certainly reject my theory. A few naturalists, endowed with
much flexibility of mind, and who have already begun to doubt on the
immutability of species, may be influenced by this volume; but I look
with confidence to the future, to young and rising naturalists, who will
be able to view both sides of the question with impartiality. Whoever
is led to believe that species are mutable will do good service by
conscientiously expressing his conviction; for only thus can the load of
prejudice by which this subject is overwhelmed be removed.
Several eminent naturalists have of late published their belief that
a multitude of reputed species in each genus are not real species; but
that other species are real, that is, have been independently created.
This seems to me a strange conclusion to arrive at. They admit that
a multitude of forms, which till lately they themselves thought were
special creations, and which are still thus looked at by the majority of
naturalists, and which consequently have every external characteristic
feature of true species,--they admit that these have been produced by
variation, but they refuse to extend the same view to other and very
slightly different forms. Nevertheless they do not pretend that they
can define, or even conjecture, which are the created forms of life, and
which are those produced by secondary laws. They admit variation as a
vera causa in one case, they arbitrarily reject it in another, without
assigning any distinction in the two cases. The day will come when this
will be given as a curious illustration of the blindness of preconceived
opinion. These authors seem no more startled at a miraculous act of
creation than at an ordinary birth. But do they really believe that at
innumerable periods in the earth's history certain elemental atoms have
been commanded suddenly to flash into living tissues? Do they believe
that at each supposed act of creation one individual or many were
produced? Were all the infinitely numerous kinds of animals and plants
created as eggs or seed, or as full grown? and in the case of mammals,
were they created bearing the false marks of nourishment from the
mother's womb? Although naturalists very properly demand a full
explanation of every difficulty from those who believe in the mutability
of species, on their own side they ignore the whole subject of the first
appearance of species in what they consider reverent silence.
--81.229.102.134 3 augusti 2011 kl. 21.14 (CEST)
thread_title:  Darwin hade allt klart för sig hundra år före Kuhn