Diskussion:Gröna tåget

message: Jämförelsen av Regina och X40 m a p antalet säten är direkt fel. Det går inte att jämföra äpplen o päron.

message: Kanske dags att börja om? Hemsidan innehåller så många obekräftade och/ eller motsägande uppgifter att den knappast länge bör "hållas öppen". 
//
Citat: "...nästan ingen internationell erfarenhet av 250 km/h på gamla mer kurviga banor där tunga godståg också går..."
Kommentar: Vi skall nog inte helt avfärda de tyska erfarenheterna av ICE-tåg generation 1 (sth 280 km/h) som, åtminstone tidigare, rullade på samma banor som godstågen. Och skall man hålla 250 km/h på "...kurviga banor..." så krävs det ganska stora kurvradier. Vi skall komma ihåg att skillnaden mellan lutningsbara och icke lutningsbara persontåg i Sverige endast teoretiskt sett rör sig kring 15% hastighetsskillnad.
replies: text: Tyskarna kör inte 280 eller mer på äldre banor, endast på nyare höghastighetsbanor. Den tyska artikeln :de:Schnellfahrstrecke listar banorna.--BIL 29 maj 2010 kl. 01.30 (CEST)
thread_title:  Dags att börja om...?

message: I artikeln nämns bland annat att "De tågtillverkare som får leverera tåg enligt Gröna tågets krav får tillgång till alla rapporter". Detta antyder att Projektet Gröna tåget i sig skulle vara en kravställare, samtidigt som man säger att "...får leverera...". För mig låter det som ett tankefel, eller....? 
/
thread_title:  Logiken 

message: Vilka källor...?
Följande sägs om gröna tåget: "Meningen är att forska fram nya tekniker, vad som är lämpligt att inkludera som krav på framtida beställningar av tåg, och hjälpa tågtillverkare med lösningar på vissa problem som finns i dagens tåg och som kan finnas med nya tekniker."
Om detta är en nyhet, vad har då världens tågtillverkare då arbetat med? 
/Undrande
replies: text: Det behövs lite grundforskning, inte minst på svenska förhållanden. Tågtillverkarna gör inte all forskning själva, det är för dyrt. --BIL 16 mars 2009 kl. 16.00 (CET)
Men vad är unikt i Sverige som t ex de snörika, kalla alpländerna Schweiz och Österrike inte har? 
/

text: Schweiz och Österrike har inte tåg över 200 km/h idag. Men fråga Gröna tåget-projektet. Se mailadresser på http://www.gronataget.se/templates/form____380.aspx --BIL 23 mars 2009 kl. 23.21 (CET)
thread_title:  Vitsen med Gröna tåget 

message: Artikeln har kapats av en anonym användare som inte tycker om X 2000. Följande mening är en bra illustration: "Under mitten av 1990-talet ändrade sig den svenska järnvägsbranschen då den gamla dogmen med vickningsbara vagnkorgar vid hastigheter över 160 km/h delvis övergavs". Samtidigt som min text om århundradets järnvägssatsning på just nittiotalet, som självklart gjorde korglutningen något mindre betydelsefull, raderades.
Det finns inget som säger att lutande vagnskorgar (det vedertagna begreppet är inte "vickningsbara") är en "dogm". Även Italien, Finland, England, Tyskland, Kanada och USA har sådana tåg och nya produceras än idag. Lutande tåg är inte alltid den bästa lösningen, men läsarna ska inte belastas med ett ställningskrig i frågan, innan man ens hunnit läsa igenom materialet.
Jag redigerade artikeln 19 juni för att försöka väva in och nyansera de nya texterna. Den anonyma användaren uppmanas skilja mellan fakta och åsikt, så att vi kan samverka för att göra en bättre artikel.
En mera teknisk fråga är om de nya texterna hör hemma i artikeln om X2 eller i den om Gröna Tåget.
Erik Sandblom 22 juni 2007 kl. 00.17 (CEST)
replies: text: Korglutningen är en komfortdetalj.
replies: text: :Jag har ändrat. Det var t.ex. inte SJ ens på 1990-talet som beslutade om policy om nybyggen, utan liksom idag regeringen, helt enkelt för att det krävdes massa pengar för det. Det är inte konstigt att X40 går lika fort som X2000, för att de sträckor X40 går är raka och nybyggda. --BIL 13 mars 2008 kl. 18.51 (CET)
thread_title:  Om X2000 

message: I en referens står det att man på annat håll investerar i höghastighetståg med betydligt högre farter än gröna tåget. Argumentet mot snabbare tåg är följande: 
"Topphastigheten är inte allena saliggörande. Det finns ett stort behov av bra tåg för lägre hastigheter,i Sverige och på andra håll."
Är det någon som känner till någon referens som talar om varför man just i Sverige inte har sådana behov? Rent inuitivt känns det som att Sverige som är glest befolkat med stora avstånd skulle behöva snabbare tåg än nere på kontinenten för att kunna få bort inrikesflyget. Jag antar att innebörden av grön i namnet är att man ska få ner flygresandet. Alltså borde tåget bli grönare ju bättre konkurenskraft det har jämfört med flyget. Nirro 13 mars 2008 kl. 17.47 (CET)
replies: text: Det kanske menas att toppfarten inte är det enda viktiga utan även accelerationen? Det är känt att ett Rc-draget loktåg nästan kan hålla en X2:as tidtabell tack vare den bättre accelerationen, trots att Rc-tåget har en toppfart på 160 km/h medan X2 har en toppfart på 200 km/h. Ju fler stopp desto viktigare blir accelerationen och mindre viktig blir toppfarten. /Dewil 13 mars 2008 kl. 17.56 (CET)
replies: text: :Rc-lok och vagnar brukade ju köra Göteborg-Stockholm på 3:50 med få stopp och X2000 kör på 3:03 och något prioriterat tåg på 2:45. Samt Stockholm-Malmö på 6:00 mot X2000 på 4:10 --BIL 13 mars 2008 kl. 18.57 (CET)
thread_title: Ju snabbare desto grönare

message: Namnet Gröna tåget avser väl forskningsprojektet och dess provtåg. Framtida kommersiella (säljbara) produkter kallas väl vad tillverkarna behagar, plus ett littera efter vad SJ tycker. Därför är det konstigt att framtida svenska tåg kallas Gröna tåget här. På frågan om det blir korglutning eller inte är svaret troligen som idag, det blir modeller med och utan. --BIL 19 november 2008 kl. 22.47 (CET)
thread_title: Namnet Gröna tåget och vad det avser

message: Vad kostar kalaset?
/Skattebetalare
replies: text: Du får väl kontakta projektet och fråga vad det kostar och hur mycket som kommer från skattepengar. --BIL 18 november 2009 kl. 21.39 (CET)
thread_title: Kostnad

message: Hej
Har försökt att "nyansera" texten något. Förslaget framgår nedan. Den gamla texten innehåller såväl upprepningar som direkta motsägelser. 
'*****************************************************************************************************************
'Gröna tåget är namnet på ett nytt, nationellt program för morgondagens fjärr- och regionaltåg och som startade under 2005. I Gröna tåget ingår de statliga institutionerna Tekniska högskolan (Stockholm), Banverket, Konstfack, SJ, Interfleet Technology AB, Vinnova samt VTI. Även de privata organisationerna Bombardier (från Kanada, f d Asea), Transitio och Tågoperatörerna ingår. Även Chalmers högskola (Göteborg) ingår i samarbetet. 
Under 2005 lades all persontågstillverkning i Sverige ned och en stor mängd kompetens riskerade att försvinna. Sverige låg tidigare relativt långt framme inom området boggiteknik, med exportframgångar till Norge och Turkiet. Tidigare fanns persontågstillverkning i Örnsköldsvik (Hägglunds, senare ABB), Kalmar (lok- och vagnkorgar, KVAB) och Helsingborg (boggier, ABB); samtliga dessa anläggningar är dock numera nedlagda. Ännu levereras dock viss elutrustning till tåg från ABB i Västerås. 
Gröna tåget har för sin utvecklingsverksamhet valt den svenska plattformen Regina, som är ett tungt motorvagnståg med två till elva enheter. Reginan utvecklades i Sverige och till att börja med ägde även tillverkningen rum inom landet. Senare har dock tillverkningen flyttats till Bombardier i Tyskland och tillverkaren har sitt huvudkontor i Kanada. 
Reginan är en av kandidaterna då efterföljaren till fjärrtåget X2000 skall börja att levereras kring år 2010-2015, då X2000 kommer att ha uppnått den aktningsvärda åldern 25 år. Topphastigheten för de nya snabbtågen kommer sannolikt att ligga på minst 250 km/h, jämfört med 200 km/h för X2000. Konkurrenterna till Reginan är dock flera; tyska ICE, franska TGV, japanska Shinkansen samt italienska Pendolino. Även inom Schweiz, Österrike, Storbritannien och Kina finns flera konkurrenter. 
Syftet med programmet Gröna tåget är inte främst att ta fram ett nytt snabbtåg, utan istället fördjupa studierna inom främst områdena komfort, gångegenskaper samt drivteknik. Genom att t ex bredda vagnkorgen med cirka 3 dm (från 315 cm till 345 cm) har studierna visat att ytterligare en eller till och med två stolsrader kan pressas in i salongen, det vill säga istället för dagens 2 + 2 stolar i bredd så kan istället 3 + 3 stolar i bredd användas. På så vis kan antalet säten ökas från tidigare omkring 65 säten per vagn till uppemot 140 säten per vagn, det vill säga mer än en fördubbling. Ett annat område som studeras är möjligheterna att minska slitaget hos räls och hjul genom förfinad boggiteknik.  
 
Svenska beställare kommer troligen i framtiden att beställa tåg både med och utan lutande vagnkorg, beroende på vilken trafik tågen ska användas till. Genom att luta vagnkorgen kan kurvhastigheten teoretiskt ökas med 15%, vilket innebär omkring 5-10% kortare restider. 
Resultaten från programmet Gröna tåget är offentliga, vilket innebär att vem som helst får läsa dem (Offentlighetsprincipen). 
Till skillnad från den franska konkurrenten Alstom har kanadensiska Bombardier inte sålt några snabbtåg med lutande vagnkorg för farter över 200 km/h. Bombardier äger tågfabriker i såväl Tyskland, Frankrike och Kanada varför tekniken i Gröna tåget kan komma att säljas till utlandet.
Den 14:de september 2008 satte Gröna Tåget nytt hastighetsrekord på svensk järnväg, 303 km/h. Rekordet sattes på Västra stambanan mellan Skövde och Töreboda.
'**************************************************************************************************************
thread_title: Nytt förslag

message: Den här artikeln behöver verkligen kvalitetskontrolleras. Så mycket dåliga ordval, konstiga meningsuppbyggnader, eget tyckande och direkta faktafel har jag nog inte sett i en och samma artikel på Wikipedia tidigare... Cheetah88 21 maj 2010 kl. 17.57 (CEST)
replies: text: På det bara! :-) Riggwelter 21 maj 2010 kl. 17.59 (CEST)
thread_title: Kvalitet

message: Sidan har tidigare kritiserats för att den är både rörig och saknar hänvisningar. En anledning till röran på hemsidan kan kanske vara att projektet som sådant verkar sakna den drivkraft som mer konkreta tågprojekt har; tydliga tidplaner, kravspecifikationer och en tydlig ledning. Därför får vi kanske finna oss i röran.
replies: text: Mycket röra tror jag beror på att de varit dåliga på att kommunicera vad som varit projektets syfte. Folk har trott att vitsen varit att utveckla en nytt färdigt höghastighetståg, medan det snarare verkat varit en del grundforskning om nya boggitekniker och annat. Till exempel har folk frågat sig om det ska vara korglutning på Gröna Tåget, det framtida höghastighetståget, när svaret verkat vara att vagnskorgen inte är en del av projektet, bara hjul och drivning och sådant. Folk har gissat på Wikipedia baserat på tidningsartiklar de läst. Tidningsartiklarna har delvis också varit gissningar. --BIL 20 november 2010 kl. 22.26 (CET)
replies: text: :Metoden med att starta ett projekt (som ju per definition har en tydlig start och ett tydligt slut) för att enbart bedriva "...grundforskning..." är ovanligt inom bil- och flygplanstillverkning. NASA har dock använt metoden som en del i utvecklingen av nya rymdskepp (raketflygplanen X1 och X15). Inom biltillverkningen har Volvo (för egna pengar) utvecklat vissa konceptbilar (t ex VESC under 1970-talet). Att förklara det med att ledningsgruppen för Gröna tåget har "...varit dåliga på att kommunicera vad som varit projektets syfte..." är nog mer ett önsketänkande; faktum är att nyheterna och nytänkandet inom Gröna tåget knappast finns.
thread_title:  En kommentar 

message: Nä men...nu igen, borttagen! 
Jag vidhåller att Gröna tåget har samma genialiska nivå som nästa rymdstation på mars, eller atom-u-båtar. Vad säger läsekretsen?
/ 81.237.192.212 30 mars 2011 kl. 21.19
Kanske kunde någon med talang stryka innehållet och istället göra om denna sida till ett minne av svensk spårfordonsindustri? 
Förr gick ju onekligen svensktillverkade tåg att exportera, till skillnad mot idag. 
/
80.216.48.177 5 juni 2016 kl. 14.43 (CEST)
thread_title:  Diverse kommentarer 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Gröna tåget. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130616141450/http://www.gronataget.se/templates/Page____455.aspx till http://www.gronataget.se/templates/Page____455.aspx
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 7 juni 2017 kl. 08.18 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Gröna tåget. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130425114057/http://www.gronataget.se/upload/PublikaDokument/GreenTrainBasis_FinalReportA_Jvg1201.pdf till http://www.gronataget.se/upload/PublikaDokument/GreenTrainBasis_FinalReportA_Jvg1201.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130425114142/http://www.gronataget.se/upload/PublikaDokument/GreenTrainConcept_FinalReportB_Jvg1202.pdf till http://www.gronataget.se/upload/PublikaDokument/GreenTrainConcept_FinalReportB_Jvg1202.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 22 juni 2017 kl. 07.27 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 3 externa länkar på Gröna tåget. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130425114057/http://www.gronataget.se/upload/PublikaDokument/GreenTrainBasis_FinalReportA_Jvg1201.pdf till http://www.gronataget.se/upload/PublikaDokument/GreenTrainBasis_FinalReportA_Jvg1201.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130425114142/http://www.gronataget.se/upload/PublikaDokument/GreenTrainConcept_FinalReportB_Jvg1202.pdf till http://www.gronataget.se/upload/PublikaDokument/GreenTrainConcept_FinalReportB_Jvg1202.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130616141450/http://www.gronataget.se/templates/Page____455.aspx till http://www.gronataget.se/templates/Page____455.aspx
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 18 juli 2017 kl. 21.45 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade