Diskussion:Genetiskt felslut

message: I själva verket är den största delen av den kunskap vi har baserad på tilltro till auktoriteter; hela skolväsendet går ut på detta. Jag finner det märkligt att det kan klassas som argumentationsfel. // habj 28 december 2006 kl. 06.53 (CET)
replies: text: Jag har gjort halvhjärtade försök att försöka finna skriftliga belägg för alla dessa "X-argumentation" o dyl som tas upp som argumentationsfel (inga sådana här artiklar har källor eller andra slags hänvisningar). I mina filosofiska lexikon har jag inte funnit något, och inte genom en snabb bläddring i Aristoteles Retoriken. Den engelska artikeln ger vid handen att termen kommer från Cohen och E. Nagel - båda ledande positivister. Man bör därför ställa sig frågande till om det ännu anses vara en giltig term. Finns denna i någon nyare litteratur?//IP 28 december 2006 kl. 09.16 (CET)

text: I Lübckes Filosofilexikon står "genetiskt felslut" (vilket ju stämmer bättre med det engelska artikelnamnet), att det är en gemensam benämning på försök att avgöra ett påståendes sanningshalt genom att anföra dess tillblivelse, vilket enligt Lübcke är "i de flesta sammanhang irrelevant för påståendets sanning eller falskhet". Man kan alltså inte kategoriskt avfärda sådan härföring, och om det är detta som avses, bör artikeln kanske byta namn. (Genetisk definition är förstås logiskt korrekt, och när argumentation handlar om att fastställa definitioner och begreppsbildning, är det fullt legitimt med genetisk anföring.)//--IP 28 december 2006 kl. 09.30 (CET)
replies: text: : Jag har inte kollat filosofilexikonet ovan men genetiskt felslut ger fler och framför allt bättre googleträffar än genetisk argumentation. Har därför flyttat artikeln. Mycket möjligt att fler av de liknande artiklarna  behöver kollas med tanke på terminologi.  --Hjordmån (diskussion) 1 april 2024 kl. 16.26 (CEST)
=== Exemplet Lancet ===
Jag vill påminna om hur ledningen för tidskriften Lancet vid ett tillfälle såg sig nödgade att besluta att vägra att ta in artiklar om (o)farligheten av rökning från forskare som sponsrades av tobaksindustrin. Förstår jag vår artikel rätt, skulle enligt denna tidningsledningen därmed ha gjort sig skyldig till ett grovt argumentationsfel.
Själv har jag stor förståelse för Lancets beslut. Problemet är att man i redovisning av omfattande forskning på ett begränsat utrymme tvingas sovra. Detta bör göras med bibehållen balans (och med tillgång till forskningsunderlaget för de specialister som så önskar). I fallet med rökning fanns det grundad anledning att tro att tobaksindustrin i högre grad var beredda att sponsra forskare, som valde ut resultat som ifrågasatte eller nedtonade sambandet mellan cancer och rökning.
I situationer, där inte bara argumentationens inneboende styrka är av betydelse, utan också värderingen av ett urval av fakta som analysen bygger på, och där man inte själv direkt kan eller väljer att kontrollera hur relevant faktaurvalet har gjorts, är en bedömning av auktoriteten och opartiskheten hos dem som har gjort urvalet relevant. Anser Jörgen B 14 oktober 2010 kl. 20.49 (CEST)

text: En personlig gissning att dessa s.k. argumentationsfel bara är fel om de används i vad som skulle vara en strikt logisk analys. Flera av dem är vanliga retoriska knep. --Hjordmån (diskussion) 1 april 2024 kl. 16.28 (CEST)
thread_title:  Genetisk argumentation 

message: Jag vill påminna om hur ledningen för tidskriften Lancet vid ett tillfälle såg sig nödgade att besluta att vägra att ta in artiklar om (o)farligheten av rökning från forskare som sponsrades av tobaksindustrin. Förstår jag vår artikel rätt, skulle enligt denna tidningsledningen därmed ha gjort sig skyldig till ett grovt argumentationsfel.
Själv har jag stor förståelse för Lancets beslut. Problemet är att man i redovisning av omfattande forskning på ett begränsat utrymme tvingas sovra. Detta bör göras med bibehållen balans (och med tillgång till forskningsunderlaget för de specialister som så önskar). I fallet med rökning fanns det grundad anledning att tro att tobaksindustrin i högre grad var beredda att sponsra forskare, som valde ut resultat som ifrågasatte eller nedtonade sambandet mellan cancer och rökning.
I situationer, där inte bara argumentationens inneboende styrka är av betydelse, utan också värderingen av ett urval av fakta som analysen bygger på, och där man inte själv direkt kan eller väljer att kontrollera hur relevant faktaurvalet har gjorts, är en bedömning av auktoriteten och opartiskheten hos dem som har gjort urvalet relevant. Anser Jörgen B 14 oktober 2010 kl. 20.49 (CEST)
replies: text: En personlig gissning att dessa s.k. argumentationsfel bara är fel om de används i vad som skulle vara en strikt logisk analys. Flera av dem är vanliga retoriska knep. --Hjordmån (diskussion) 1 april 2024 kl. 16.28 (CEST)
thread_title:  Exemplet Lancet 

message: Varför skall artiklarna, som handlar om två olika saker, slåss ihop?--Ankara 21 mars 2010 kl. 15.00 (CET)
thread_title: Ihopslagning