Diskussion:Stroke

message: Det borde göras en tydligare uppdelning mellan vad som ska finnas på denna sida och vad som ska finnas på hjärninfarkt resp. hjärnblödning. I nuvarande form är artiklarna mycket dublettlika. /Solvej 28 april 2006 kl.20.57 (CEST)
Artikeln Slaganfall är längst och utförligast, den nämner att termen slaganfall är den rekommenderade benämningen. Artikeln Hjärnblödning är kortare. Artikeln Hjärninfarkt är bara ett par rader. Artikeln Stroke finns också, men är enbart en "redirect". /Mkh 10 juni 2006 kl.02.04 (CEST)
Jag har genomfört sammanslagningen hjärninfarkt-slaganfall. "Hjärnblödning" bör på sikt också bakas in, men den artikeln är längre än "hjärninfarkt".//J b 13 oktober 2006 kl. 11.40 (CEST)
Som de är upplagda nu finns ingen möjlighet till sammanslagning. Stroke är definitionsmässigt "hastigt påkommet neurologiskt bortfall" (vilket framgår av artikeln) och innefattar: ischemisk stroke/hjärninfarkt, intracerebral blödning och subarachdoinalblödning. Oftast menar man dock hjärninfarkt (eftersom det är vanligast). Hjärnblödning är definitionsmässigt detsamma som intracerebral blödning men omfattar i denna artikel även t ex subduralhematom och epiduralhematom, vilka är blödningar utanför hjärnan. För en lekman kan nog ändå det innefattandet vara ok (annars hittar man inte subduralblödning vid en sökning på hjärnblödning). Ett sakfel till: hemorrhagisk stroke är inte detsamma som hjärnblödning utan snarare en hjärninfarkt med blödningsinslag. Jag kan ta tag i artiklarna för att de skall bli korrekta, när jag har tid, om ingen misstycker. /PV, ST-läkare i neurologi.--158.126.246.23 8 november 2006 kl. 17.15 (CET)
replies: text: Det är mycket välkommet om du har möjlighet att fixa med artiklarna. Jag har själv reflekterat över att det faktum att subdural- och epiduralblödning, som ju i allmänhet orsakas av trauma, rimligen beskrivs under artikeln hjärnblödning, samtidigt som man med hjärnblödning oftast avser en spontan blödning, dvs en typ av stroke. Jag vet dock inte riktigt hur man ska göra uppdelningen så den blir så tydlig som möjligt både för fackfolk och lekmän.//J b 13 november 2006 kl. 19.47 (CET)
Artiklarna bör sammanföras snarast!Premium 7 januari 2007 kl. 00.50 (CET)
Jag håller med Preminum till hundra procent och vill se att de två artiklarna slås samman. --Katedralskolan i Lund 4 maj 2007 kl. 17.58 (CEST)

text: Dessutom finns Cerebrovaskulära sjukdomar som mest handlar om stroke. /Pieter Kuiper 30 juni 2008 kl. 08.14 (CEST)
Jag anser att man inte ska slå ihop stroke med cerebrovaskulära sjukdomar(även om stroke är en cerebrovaskulär sjukdom), då de som söker på stroke har lättare för att hitta rätt om sökordet är stroke. Nu används ordet stroke i princip överallt i Sverige, även om man ibland fortfarande använder ordet slaganfall. / Lena Spanó, informatör på STROKE-Riksförbundet
thread_title: Sammanslagning?

message: Konsekvenser och behandlingsmetoder [redigera]
Det krävs mycket för att utföra lite. Minsta aktivitet kräver enorma mängder energi. Hjärnan har svårt att "sålla" bland intrycken. Tankar och impulser tar inte längre den vanliga vägen genom hjärnan. Det som innan gjordes automatiskt kräver nu full koncentration och uppmärksamhet - rörelserna går långsamt. Det kan gå trögt från tanke till rörelse eller från fråga till svar.
/Min tanke när jag läser detta är att alla som fått en stroke får dessa symptom. Vilket inte är sant.
thread_title: Ifrågasättande av meningsbyggnad

message: Självklart kan man inte slå ihop dem. Det är bättre att sära på dem så att man tydligare kan förstå skillnaden mellan de olika, sen kan man tydligt länka mellan artiklarna och till t.ex. epiduralhematom, vilka inte borde ligga under hjärnblödning då det är blödningar i hinnorna kring hjärnan (epiduralt hematom, mellan Dura mater(hårda hinnan) och skallbenet. Subduralt hematom, mellan Dura mater och Araknoidea(spindelvävshinnan).)
en liten notis angående en av de tidigare inläggen, "det faktum att subdural- och epiduralblödning, som ju i allmänhet orsakas av trauma", akut subdural- och epiduralhematom orsakas oftast av våld, medan kronisk subduralhematom snarast brukar orsakas av att t.ex. ett förkalkat kärl brister, vanligen hos äldre. /Usk. studerande(med viss hjälp av läroboken)
replies: text: Det handlar om definitionsmässigt olika saker - - Låt varje begrepp ha sin sida där det definieras, och sedan länkar till närliggande begrepp, till fördjupning, eventuella botemedel etc. För en lekman är det avskräckande med all medicinsk latin, det som för fackmannen är en nödvändighet för diskussionen.

text: Om Wikipedian ska vända sig till många olika läsargrupper, måste den innehålla lagom korta överskådliga uppslagsord, såna man hittar till lätt och är begripliga för de flesta, och sedan länkar till vidare läsning för den som så önskar, eller till fackartiklar riktade till proffs. Alltså lite hänsyn till fotfolket, please  ThomasD 11 juli 2007 kl. 00.47 (CEST).
replies: text: :Det är fördelen om man delar upp dem och länkar tydligt, men sådant som symptom, diagnos och behandling bör stå i varje artikel. /Usk. studerande
replies: text: ::Ja, den sammanslagning som gjordes av J b var definitivt förhastad, speciellt som det fanns och fortfarande finns en stubb-dubblett till hjärninfarkt under den medicinska termen Cerebral ischemi. Sära på dem till tre artiklar, där Cerebrovaskulära sjukdomar /Slaganfall /Stroke får vara en kortare sammanfattande gaffel! Felbehandlad hjärnblödning som behandlas med propplösande medel i tron att det rör sej om en hjärninfarkt eller tvärtom får ju förödande konsekvenser. /Kurtan 5 mars 2009 kl. 02.39 (CET)
replies: text: :::Ja, ja, man får skylla sig själv om man inte protesterar mot ett förslag om sammanslagning. För lekmän måste det vara viktigast att skilja på stroke (infarkter och blödningar) å ena sidan och traumatiska blödningar å andra sidan. Jag tror inte någon fattar beslut om trombolys utifrån information i wikipedia ändå. Gör som ni vill, så kanske wikipedia-gemenskapen så småningom kan fokusera på innehållet i artiklarna. /J b 5 mars 2009 kl. 10.13 (CET)
Nej, man får inte skylla sej. Det finns ingen möjlighet att känna till alla wiki-artiklar som skrivs, om man inte är administratör e d. På denne finns däremot skyldigheten att ha bättre koll och hum om lämpliga åtgärder. Nåja, nästan allt går ju att tillrättalägga. Har själv redan glömt hur jag halkade in på detta och är som relativ lekman kanske inte den rätte att rätta till. Råkar bara ha många medicinare i närkretsen och kom under åren att handha en del samarbetsprojekt kring medicinsk teknik. Vet av egen erfarenhet att det även för lekmannen kan vara livsavgörande att ha klart för sig  vad en förhistoria betyder och kunna förmedla relevanta detaljer, så att inte sådan felbehandling som jag nämnde sker. Antar att de trauma du avser gäller följderna av hjärnskakning efter slag mot huvudet? TIA-attacker är annars sånt som många råkar ut för, många gånger utan att lägga tillbörlig vikt vid det. Men jag kan göra ett initialt försök att städa upp vid tillfälle och försöka hålla facktermerna på redirect-nivå. /Kurtan 5 mars 2009 kl. 11.39 (CET)

text: :Verkar vara dags att ta upp tråden - Jag håller nog med Kurtan. Nu handlar nästan hela den här sidan om terminologi, som dessutom är felaktig med dagens språkbruk. På socialstyrelsens hemsida ger "slaganfall" 6 träffar (från gamla sidor) medan "stroke" ger 401 träffar. Hemorragisk stroke är bara förvirrande, eftersom alla använder det olika. Så: byt namn på sidan till "stroke", dela in det i "hjärninfarkt" och "hjärnblödning", där hjärnblödning sedan delas in i "intracerebral blödning" och "subarachnoidalblödning" - det räcker. Att införa termerna trombotisk och embolisk stroke är inte meningsfullt på denna detaljnivå, skillnaden går att förklara på svenska istället. Epi- och subduralblödning är inte stroke, det är traumatisk hjärnblödning, de ska bort från denna sida. Mitt förslag är att "subarachnoidalblödning" behåller en egen sida, medan hjärninfarkt och intracerebral blödning båda får vara kvar på stroke-sidan. På så vis kan man ägna mer utrymme åt symtom, vård och rehabilitering. Tacksam synpunkter, jag kanske ändrar lite själv om några veckor. /PG, St-läkare neurologi
thread_title:  Men vi andra då? Sära på dem! 

message: Mallen för sammanslagning var från 2008, då det ännu inte genomförts och det inte av diskussionen ovan (som jag tolkar den) framgår att det självklart är det bästa sättet för överskådligheten så tog jag bort dem. Höstblomma 22 mars 2010 kl. 19.03 (CET)
Skrev lite igen - Nu har jag bara försökt göra inledningen lite mer begriplig, terminologin lite närmare den korrekta och petat in länkar till några läsbara sidor. Om nån vill göra det här till en bra sida måste man sudda ungefär hälften (ideologiska ståndpunkter som antingen saknar källor, eller  hänvisar till enstaka studier) och sen anpassa informationen som finns på länkarna eller något annat språks WP.--Peter Grenholm (diskussion) 14 januari 2015 kl. 11.00 (CET)
replies: text: Borde inte behandlingen beskrivas i under hjärninfarkt och hjärnblödning eftersom den skiljer sig. Maundwiki (diskussion) 16 januari 2015 kl. 19.20 (CET)
thread_title:  Tog bort mallen 

message: Borde man inte ha termen "stroke" som läkarna använder och det är också accepterat av SAOB. "4) med. om plötsligt inträdande hjärnskada med mer l. mindre utbredd, vanl. ensidig förlamning vanl. förorsakad av hjärninfarkt, dvs. tilltäppning av ett blodkärl till ett begränsat område av hjärnan, slaganfall; i ickemedicinskt fackspr. ofta liktydigt med: hjärnblödning l. propp i hjärnan. Slaganfall — eller ”stroke” som läkarna säger nu för tiden — är det gemensamma uttrycket för hjärnblödning och blodpropp i hjärnan. Expressen 8/4 1979, Söndagsbil. s. 1. Sent hösten 1977 fick jag klara symtom på ”stroke”, berättar Erik Grafström. Därs. 3. Stroke eller slaganfall är i första hand en åldringssjukdom men den drabbar även yngre. DN 22/10 1982, s. 28." I dagligt tal med de som drabbas av stroke eller slaganfall så används stroke i dag. Slaganfall användes kanske förut men i dag används termen stroke. Både av läkare och patienter. Artikeln borde faktiskt döpas om till stroke snarare än det mer ålderdomliga slaganfall. Bengt B (diskussion) 2 januari 2017 kl. 15.41 (CET)
replies: text: Jag håller med om att "Stroke" borde var huvudord enligt POMMF. Jag vil påstå att slagafall är en tidigare benämning. Du kan ju testa att bara ändra.--LittleGun (diskussion) 3 januari 2017 kl. 11.05 (CET)
replies: text: :Instämmer! Misstänker till och med att en del ögonbryn skulle höjas om slaganfall användes i dagligt tal (till viss del beroende på generationstillhörighet) och kanske inte ens förstås alls, eller på samma sätt som stroke. Borde förresten inte propp läggas till bland övriga även-ord? //Vätte (diskussion) 3 januari 2017 kl. 11.36 (CET)
replies: text: ::Ja, stroke är det mest använda och, upplever jag, mest kända, som sagt. T.ex. Vårdguiden använder också ordet stroke. JohanahoJ (diskussion) 3 januari 2017 kl. 12.14 (CET)
replies: text: :::Hur gör jag för att ändra sidans namn? Har aldrig gjort det. Bara skapat nya sidor eller redigerat gamla. Bengt B (diskussion) 3 januari 2017 kl. 16.58 (CET)
replies: text: ::::Hittade sidan https://sv.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Flytta_sida det verkar en aning komplicerat minst sagt. Försöker sätta in mig i det hela. Bengt B (diskussion) 3 januari 2017 kl. 17.04 (CET)
replies: text: :::::Sagt och gjort, vi flyttar sidan. Deryni (diskussion) 3 januari 2017 kl. 19.17 (CET)

text: :Det kräver administratörshjälp, så jag gör en begäran istället. Deryni (diskussion) 3 januari 2017 kl. 19.19 (CET)
replies: text: ::Enligt begäran på BOÅ, har jag nu flyttat sidan. Lämpligtvis kvarstår "slaganfall" som inledande ord eftersom det trots allt är den "korrekta" svenska benämningen. Rasmus 28 3 januari 2017 kl. 19.27 (CET)
replies: text: :::Jag har ändrat det inledande ordet till "Stroke" för att det ska överensstämma med artikelnamnet. Och stroke är numera den korrekta svenska benämningen. Lars Törnqvist (diskussion) 3 januari 2017 kl. 19.30 (CET)
replies: text: ::::: ... och jag har ändrat i den övriga texten. Under rubriken "Benämning" har jag påbörjat förklaringen om den betydelseglidning som skett. Där finns anledning till en utvikning, med bra källhänvisningar, till varför "slaganfall" ska undvikas i encyklopedin i fortsättningen, utom i ett historiskt perspektiv. Deryni (diskussion) 3 januari 2017 kl. 19.32 (CET)
Detta har gått alldeles för fort (se nedan). Låt diskussioner avslutas innan Ni gör massändringar som är svåra att återställa. Tostarpadius (diskussion) 3 januari 2017 kl. 23.13 (CET)

text: Jag anser alltjämt att det var förhastat det som skedde. Som morgondagens jubilar säger i Fallströms dikt: Warer svenske! Tostarpadius (diskussion) 5 juni 2023 kl. 18.58 (CEST)
thread_title:  Om termen Stroke 

message: Den var synnerligen förhastad. Att frångå svenska begrepp på grund av att det finns engelska modeord är aldrig försvarbart. Tostarpadius (diskussion) 3 januari 2017 kl. 23.11 (CET)
replies: text: Notera att SAOB numera stöder "stroke", men inte "slaganfall". Inte så fort med andra ord, för SAOB är en atlantångare/oceanångare i sammanhanget. Deryni (diskussion) 3 januari 2017 kl. 23.45 (CET)
replies: text: : SAOB? Det låter mycket märkligt. Det finns alltså ingen som försvarar svenska språket längre. Det är alltså som när "kräfta" började kallas "cancer". Tostarpadius (diskussion) 3 januari 2017 kl. 23.48 (CET)
replies: text: ::Redan trettonde upplagan av SAOL (2006) föredrar stroke framför slaganfall, så inte kan man säga att vi gått fort fram, direkt. Bra att Bengt B uppmärksammade detta. Vill annars passa på att säga att jag delar din uppfattning om att vara tveksam till anglicismer, men i detta fall anbefaller både våra rättesnören bland ordlistor och POMMF att flytten bör göras. NE står dock fortfarande och tvekar - och pekar på båda benämningarna. Allt gott! Deryni (diskussion) 4 januari 2017 kl. 00.01 (CET)
replies: text: ::: Det är beklagligt att Svenska Akademien inte står upp för sitt kungliga uppdrag att värna och odla svenska språket. Jag har tills igår varit så lycklig över att svwp har gjort det. Nu finns risken att någon nitisk "språkvårdare" börjar ändra i våra historiska artiklar också. Tostarpadius (diskussion) 4 januari 2017 kl. 02.12 (CET)
thread_title:  Flytten  

message: Diskussion flyttad från Bybrunnen.
Borde man inte ha termen "stroke" som läkarna använder och det är också accepterat av SAOB. "4) med. om plötsligt inträdande hjärnskada med mer l. mindre utbredd, vanl. ensidig förlamning vanl. förorsakad av hjärninfarkt, dvs. tilltäppning av ett blodkärl till ett begränsat område av hjärnan, slaganfall; i ickemedicinskt fackspr. ofta liktydigt med: hjärnblödning l. propp i hjärnan. Slaganfall — eller ”stroke” som läkarna säger nu för tiden — är det gemensamma uttrycket för hjärnblödning och blodpropp i hjärnan. Expressen 8/4 1979, Söndagsbil. s. 1. Sent hösten 1977 fick jag klara symtom på ”stroke”, berättar Erik Grafström. Därs. 3. Stroke eller slaganfall är i första hand en åldringssjukdom men den drabbar även yngre. DN 22/10 1982, s. 28." I dagligt tal med de som drabbas av stroke eller slaganfall så används stroke i dag. Slaganfall användes kanske förut men i dag används termen stroke. Både av läkare och patienter. Jag har själv haft två stroke eller slaganfall och pratar om stroke snarare än slaganfall. Vi har även ett Riksförbund som också säger stroke snarare än slaganfall http://www.strokeforbundet.se/show.asp
Artikeln borde faktiskt döpas om till stroke snarare än det mer ålderdomliga slaganfall. Bengt B (diskussion) 3 januari 2017 kl. 10.54 (CET)
replies: text: Jag håller med om att stroke borde var pommf, numera. Jag kan tänka mig att det är kontroversiellt eftersom det tyder på anglifiering vilket inte brukar vara populärt. Fortsatt diskussion på diskussionsidan diskussion:slaganfall.--LittleGun (diskussion) 3 januari 2017 kl. 11.03 (CET)
replies: text: : Vi har ingen anledning att överge en väletablerad svensk term. Tostarpadius (diskussion) 3 januari 2017 kl. 23.09 (CET)
replies: text: ::Inga läkare använder idag ordet slaganfall, enbart stroke.  Le Lapin Vert Jag är en liten morot 3 januari 2017 kl. 23.16 (CET)
replies: text: ::: En eufemism, helt enkelt. Tostarpadius (diskussion) 3 januari 2017 kl. 23.18 (CET)
replies: text: ::::Nej.  Le Lapin Vert Jag är en liten morot 3 januari 2017 kl. 23.21 (CET)
replies: text: ::::: Jo, det var i varje fall så det började spridas. Jag måste erkänna att jag i dagligt tal anpassar mig efter det allmänna språkbruket, men det är inget jag är stolt över. Tostarpadius (diskussion) 3 januari 2017 kl. 23.35 (CET)
replies: text: ::::::Tostarpadius, att "stroke" ursprungligen skulle ha varit avsett som en eufemism är knappast självklart. Har du någon form av källa till det påståendet? För övrigt tycker jag nog att en term som inte bara används av så gott som alla läkare, inte bara sinsemellan utan även till deras patienter, utan även brukas av en tung patientorganisation som strokeförbundet, måste sägas vara POMMF. / TernariusD 4 januari 2017 kl. 00.23 (CET)
replies: text: ::::::: Jag kan inte se något annat vettigt skäl att övergå till engelska i sammanhanget. Det är väl ändå ingen som bestrider att det var därför kräfta började kallas samma sak fast på latin? Tostarpadius (diskussion) 4 januari 2017 kl. 02.02 (CET)
replies: text: ::::::::Jo, det kan jag nog. I alla fall är jag inte beredd att köpa det utan källa. Båda orden blev vanliga långt in under efterkrigstiden, när allt fler börjat behärska engelska. Att då välja det absolut vanligaste främmande språket för eufemismer verkar litet ologiskt. / TernariusD 4 januari 2017 kl. 02.26 (CET)
replies: text: ::::::::: Den generation som oftast drabbades av det kunde inte alltid engelska, så om deras anhöriga valde ett mindre begripligt ord är det fullt förståeligt. Sjukvårdens framsteg gjorde att allt fler överlevde ett slaganfall och att de kunde återhämta sig allt bättre. Min minnesbild är att det svenska ordet användes frekvent i min barndom och att det var under 1980- och 1990-talen som utrikiska tog över. I början tyckte jag det lätt löjeväckande. Nu har jag vant mig vad gäller människors ordval i vardagen, men det behöver vi inte alltid ta efter. POMMF behöver inte drivas in absurdum. Tostarpadius (diskussion) 4 januari 2017 kl. 06.35 (CET)

text: :Som jag konstaterat på artikelns diskussionssida är det inte längre en fråga om enbart POMMF. SAOB stöder benämningen "stroke" och SAOL gör det också, sedan den tryckta upplagan 2006. Sedan får man tycka vad man vill om anglicismer och latinisering. Deryni (diskussion) 4 januari 2017 kl. 06.38 (CET)
replies: text: ::Jag roade mig med att titta i SAOLs tryckta upplaga 1999. Också därför förordas "stroke". Vi är alltså ganska sent ute med övergången ... Deryni (diskussion) 4 januari 2017 kl. 06.44 (CET)

text: Kan väl tilläggas att även 1177.se, det som förr kallades Sjukvårdsrådgivningen, alltså landstingens gemensama informationscentrum, använder "stroke" framför "slaganfall". /NH 4 januari 2017 kl. 14.26 (CET)
replies: text: : Ja, det förvånar mig inte. Tostarpadius (diskussion) 4 januari 2017 kl. 15.17 (CET)
replies: text: :: En annan viktig (fast förstås mer professionell, än folklig och allmän) referens kan vara Svensk MeSH, som anger stroke (om nu inte detta redan är angivet ovan). Detta styr säkert valet av term för exempelvis 1177, Sahlgrenskas Patientwiki och Internetmedicin. Vame (diskussion) 4 januari 2017 kl. 20.32 (CET)
thread_title:  Om stroke kontra slaganfall