Diskussion:Dygnsrytm

message: "Dygnsrytm" er blitt studert svært mykje dei siste 50-60 åra mellom alle slags dyr - ikkje berre menneske.  Artikkelen må vise dette. Hordaland 21 november 2007 kl. 04.10 (CET)
replies: text: Og, forresten, døgnrytmer handler ikke bare om søvn!  Hormonutskillelse, kroppstemperaturen og mye annet følger faser i forhold til døgnet. Hordaland 23 november 2007 kl. 19.10 (CET)
replies: text: : Helt rätt; jag ska ta itu med artikeln så snart jag skrivit klart sömnartikeln. Nitramus 15 december 2007 kl. 18.43 (CET)
replies: text: ::Det var eg glad for å «høyre».  Vi har sett at du er grundig, så det vert gjerne ting du kjem med, som kan brukast til betring av tilsvarande artiklar både på norsk og på engelsk.

text: ::Du har gjerne også sett denne nydelege illustrasjonen av den menneskelege døgnrytmen. --Hordaland 16 december 2007 kl. 10.56 (CET)
thread_title:  Ikkje berre menneske. 

message: Jag har upptäckt att det varit lite diskussion om uppslagsordet, där jag och Hauptkamplinie inte varit helt överens om huruvida det ska stå under dygnsrytm eller cirkadiansk rytm. Ursprungligen stod det under dygnsrytm, och där tycker jag att det ska stå kvar, medan Hauptkampflinie vill ha det under cirkadiansk rytm. Hans/hennes argument, som angetts i redigeringskommentarer, är att cirkadiansk rytm skulle vara en mer korrekt benämning, medan mitt huvudargument, som jag också angett i redigeringskommentarer (fram till nu) är att dygnsrytm är ett mer väletablerat ord i allmänt språkbruk, och därför bör vara uppslagsord enligt principen om minsta möjliga förvåning. Jag vill nu försöka argumentera för min linje lite mer utförligt.<BR>
Det engelska vetenskapliga begreppet för dygnsrytm är circadian rhythm, som liksom svenskans cirkadiansk (eller cirkadisk, som också förekommer ibland) rytm kommer från latinets circa dies, "omkring en dag". Ett flertal organismer, allt från enkla bakterier till däggdjur, uppvisar någon form av rytmicitet med en period på ungefär ett dygn. Precis som Hauptkampflinie påpekar i redigeringskommentaren till sin senaste flytt (här) är dygnsrytmen sällan exakt 24 timmar, och den varierar lite både mellan olika arter och också mellan olika individer inom samma art. Dess funktion är dock att ge organismen en hint om just när på dygnet det är, och för att kunna uppfylla detta trots att rytmen kan skilja sig från 24 timmar är den påverkbar av yttre signaler, sk zeitgebers(tidsgivare på tyska), som ljus, fysisk aktivitet, temperatur och sociala stimuli. Dessa kan anpassa dygnsrytmen efter den yttre, sanna tiden. <BR>
I vetenskapliga sammanhang på svenska förekommer både begreppen dygnsrytm och cirkadiansk rytm, och de används synonymt. I vissa fall används ordet dygnsrytm mer exklusivt, som t ex i sammansatta begrepp som "dygnsrytmstörningar", ett begrepp som är betydligt mer etablerat än det visserligen förståeliga (om man vet ordets innebörd) "cirkadianska rytmstörningar". Således talar t ex den svenska översättningen av ICD10, sjukvårdens klassifikationssystem för diagnoser, om dygnsrytmstörningar snarare än cirkadianska rytmstörningar. Så båda begreppen är etablerade och används de facto synonymt i vetenskapliga sammanhang. Bland allmänheten torde dygnsrytm vara betydligt mer etablerat än cirkadiansk rytm, och jag har t ex aldrig någonsin träffat en patient som klagat på sin cirkadianska rytm, men flera som klagar på sin dygnsrytm. Även om cirkadianska rytmer sällan är exakt 24 timmar är det rätt tydligt det jordiska dygnet som är deras upphov, och deras biologiska funktion är kopplade till att styra organismens beteende under det jordiska dygnet. Detta gör också att begrepet dygnsrytm kan motiveras ur ett biologiskt/medicinskt perspektiv. Framför allt är det dock det faktum att båda begreppen de facto används synonymt i vetenskapliga sammanhang och att dygnsrytm är såpass mycket mer etablerat och förståeligt för Wikipedias publik, och enligt POMMF bör det därför, som jag ser det, vara det huvudsakliga uppslagsordet. Därför avser jag nu att flytta tillbaka till dygnsrytm. <BR>
(Vidare kan nämnas att jag planerar en major remake av artikeln, då den nu är alltför teknisk, svårpenetrerbar för lekmän och saknar källor, även om den inte innehåller några direkta faktafel) Nitramus 18 april 2008 kl. 23.40 (CEST)
replies: text: Allow me to support Nitramus' argumentation here.  One could perhaps argue that the term «cirkadianska rytmer» applies to the endogenous rhythms within individuals, which are indeed approximate.  However, these are adjustable (at least once) daily to a standard «dygnsrytm», which is a major characteristic of them.

text: With regard to spelling variations, I've noted that the Norwegian researcher Bjørn Bjorvatn uses «circadiane rytmer», yet another possibility.

text: Otherwise, I suspect that the term «circadian rhythms» never would have become so widespread, if only the English language had had a decent, everyday word for the concept of «dygn/døgn».  «A day and a night» is imprecise and «a twenty-four hour period» is a mouthful. --Hordaland 20 april 2008 kl. 16.31 (CEST)
replies: text: :Köper argumentationen. Ser gärna att den byggs ut, även jag planerar skriva vidare på den.Hauptkampflinie 20 april 2008 kl. 21.04 (CEST)
replies: text: ::Okej. Jag brukar ofta skriva artiklar på min egen dator och lägga in dem i fullständig version när de är klara, åtminstone vad gäller längre artiklar. Men om du också skriver vidare så, för att det inte ska bli en massa dubbelarbete, gör jag så att jag kommer att lägga ut ett förslag här på diskussionssidan för kommentarer innan det blir klart, så att inte en massa försvinner. Vad bra att du också vill bidra! Tänk gärna på, som sagt, att Wikipedia riktar sig till allmänheten, och att man därför i möjligaste mån bör skriva på ett sätt som är förståeligt även för lekmän. Det kan t ex lösas genom att byta ut onödigt komplicerade ord, att interwikilänka till andra artiklar och att förklara vissa svåra begrepp i artikeln (om det blir någorlunda korta förklaringar; annars är en länk till en annan artikel bättre). Jag håller på med en del bakgrundsarbete också, så vänta dig ingen större uppdatering av artikeln från min sida under de närmsta veckorna, utan det blir förhoppningsvis i slutet av maj. Men då blir det å andra sidan en helomgörning av artikeln, som du gärna får vara med på under processens gång. Men jag återkommer med mer info om allt det. Vänliga hälsningar! Nitramus 20 april 2008 kl. 21.45 (CEST)
replies: text: :::Se nu mitt nya utkast, som ni kommer till via Användare:Nitramus/Ofärdiga artiklar. Vänligen! Nitramus 28 maj 2008 kl. 19.22 (CEST)
replies: text: :::: Oh, wow, oh, wow!  You have been working!  I love it, and I see I'll have a summer job improving the Norwegian and English articles.  I've made some very minor proofreading corrections -- all correct, I hope.  And added (synkronisering) after the word entrainment.  You might look at the several ways you've spelled SCN in Swedish & Latin...

text: :::: (And you've even used my own drawing of PRC!  The intended organism there is human.)

text: :::: This is going to be too long, isn't it?  It will be interesting to see if and how you divide it up.  Keep up the good work; this is great!  --Hordaland 29 maj 2008 kl. 07.33 (CEST)
replies: text: :::::Thank you, and thanks for the help. Yes, it's going to be long. It's going to be very long in fact, so maybe I'll have to split it up into shorter articles before publishing it in the article space. I haven't decided that yet, but less than half is ready. Nitramus 29 maj 2008 kl. 22.02 (CEST)
thread_title:  Tillbakaflytt 

message: Borde inte modulering bytas till kalibrering? Det handlar ju om att ställa klockan. Väl? --Ettrig 11 juni 2008 kl. 17.07 (CEST)
replies: text: Eftersom man pratar om modulatorer så tycker jag modulering passar bättre. Sison 13 juni 2008 kl. 19.52 (CEST)
replies: text: :Tja, egentligen talar man om zeitgebers, som är de utifrån kommande signaler som används för att ställa klockan (ljus, måltider, sociala stimuli etc) och själva ställningsprocessen(kalibrering/modulering vad ni vill) kallas för entrainment. Orden zeitgeber och entrainment används även på svenska och är så centrala inom dygnsrytmsammanhang att de också bör användas i artikeln, gärna då med en förklaring som hänvisning till något av de föreslagna orden. Själv kan jag kanske luta lite åt kalibrering. Modulering är ju absolut inte fel i sak, men modulering för mig betyder helt enkelt "ändring" medan kalibrering innebär att man justerar ett system för att få det att bli bättre anpassat till något annat, och det säger ju kanske mer vad det handlar om, så kalibrering känns mer specifikt känns det som. Men det är vad jag tycker. Nitramus 16 juni 2008 kl. 19.10 (CEST)
replies: text: ::Bättre anpassat till vad? Om du tar en nattmacka och piggnar till har väl din dygnsrytm förändrats av något snarare än att anpassat sig (till det bättre dessutom) till något. En småsak förvisso, men modulatorerna är inte styrande, vilket ordet kalibrering insinuerar.Sison 17 juni 2008 kl. 15.36 (CEST)
replies: text: :::Nattmackan är inte ett bra exempel, eftersom det då kommer in ett annat fenomen i bilden att ta hänsyn till, nämligen sk maskering(eng. masking), dvs att dygnsrytmen kan "döljas" av tillfälliga exponeringar för t ex ljus eller aktivitet, utan att dygnsrytmen fördenskull ställs om. Jag blir lite förvirrad av användandet av ordet modulatorer - exakt vad menar du egentligen med "modulator" i det här sammanhanget? I ordet kalibrering i sig ligger ingen förklaring till vad du anpassar ditt system bättre till, men när vi talar om kalibrering i betydelsen entrainment så är dess syfte att anpassa klockan bättre till det yttre dygnet. Dygnsrytmen förändras av saker, helt rätt, nämligen zeitgebers såsom t ex ljus. Men meningen med det är att dygnsrytmen ska anpassas till något, nämligen det yttre dygnet. Nitramus 17 juni 2008 kl. 21.14 (CEST)
replies: text: ::::Måltider och ljus är väl bägge exempel på saker som modulerar dygnsrytmen? Sison 18 juni 2008 kl. 15.50 (CEST)
replies: text: :::::Då förstår jag. Ja, det stämmer, men då kanske vi bör använda termen zeitgebers som sagt, snarare än modulatorer, och så kan vi ju använda modulatorer när vi definierar vad en zeitgeber är, men sedan hålla oss till zeitgeber egftersom det är den etablerade termen. Nitramus 18 juni 2008 kl. 20.27 (CEST)
replies: text: ::::::Funkar fint för mig.Sison 18 juni 2008 kl. 23.58 (CEST)
thread_title: Kalibrering

message: Jag är imponerad, maffigt arbete! Keep on, suveränt inför tentaplugget (fystenta snart).Sison 30 juli 2008 kl. 17.47 (CEST)
thread_title: SNYGGT!

message: Jag tycker det är mycket tveksamt om väckarklockan kan betraktas som ett socialt stimulus. --Ettrig 16 juni 2008 kl. 22.17 (CEST)
replies: text: Tja, jag förstår vad du menar. Frågan är vad man annars ska betrakta den som. Det är ju ett socialtkonstruerat stimulus, så att säga, så det är därför den räknas dit, även om man ju inte är social mot sin väckarklocka på samma sätt som man är det mot andra indvider. Nitramus 17 juni 2008 kl. 13.47 (CEST)
replies: text: :Min föreläsare sa att det var väldigt vanligt att man vaknade innan väckarklockan ringde, om man visste att den skulle ringa. Vet inte om studien var dubbelblindad men nog måste det vara sant! Sison 30 juli 2008 kl. 22.14 (CEST)
replies: text: ::Ofta är det ju så, att har man väckarklockan ställd på samma tid är ens dygnsrytm inställd för att man ska vakna vid den tiden också. Nitramus 31 juli 2008 kl. 18.25 (CEST)
replies: text: :::Jag har upplevt det vid helt andra än ordinära tillfällen också. T.ex. om man skall ta flyget klockan fyra på morgonen, och man ställer den på halvtre, så vaknar man två. Vad beror det på?Sison 31 juli 2008 kl. 20.41 (CEST)
replies: text: ::::Det kan vara så att du är anspänd inför flygresan och därför sover ytligare och att du hade vaknat vid två en annan natt också men då somnat om så snabbt att du inte kommit ihåg det, men på grund av att du har en högre vakenhetsdrive så lyckas du hålla dig vaken spontant. Nitramus 31 juli 2008 kl. 21.08 (CEST)
replies: text: :::::Ja det har du nog rätt i. Ungefär som när man tänker på en kompis och han ringer och man frågar sig om man är synsk, en kopplad händelse, fast egentligen tänker jag ofta på kompisen i fråga varför det är med stor sannolikhet jag någon gång kommer tänka på honom samtidigt som han ringer. Intressant ämne, forskar du, var?Sison 31 juli 2008 kl. 22.35 (CEST)
thread_title: Väckarklockan socialt stimulus (hitflyttad från [[Användardiskussion:Nitramus/Ofärdiga artiklar/Dygnsrytm]])

message: Hejsan! Till att börja med måste jag berömma den här otroligt fina artikeln som verkligen kommer att pryda Wikipedia! Som lovat har jag nu noggrant läst igenom artikeln och har sammanställt det hela i en lista här nedan. Mina förkunskaper är tyvärr för begränsade för att kunna avgöra om några direkta felaktigheter förekommer och kommentarerna syftar därför främst på att förbättra disposition och avlägsna en del oklarheter för oss lekmän. Inte heller har jag kontrollerat alla källorna i artikeln. Citerad text från artikeln nedan har kursiverats av undertecknad.
# Inledningen bör utökas ordentligt då det skall vara en sammanfattning av hela artikeln. Detta är faktiskt i mitt tycke något av det viktigaste för ögonblicket då många bara vill få en snabb överblick över ämnet.
# Under rubriken “Periodlängd (τ), fas (Φ) och fasrespons” står: "Hos vissa organismer, exempelvis människor, förkortas τ med ökande ålder[8][9] medan τ hos andra organismer, till exempel möss, istället förlängs med ökande ålder.[10]" Vad beror det på? Utveckla gärna. 
# Det vore bra om figurerna fick nummer eftersom de refereras till i texten. Meningar som “Ett exempel på en typ 1-fasresponskurva kan ses ovan” blir oklara eftersom antalet figurer som är ovan beror på bredden på webbläsarfönstret. 
# “Exempel på hur tre fasresponskurvor för starkt ljus, svagt ljus och melatonin kan se ut för en tänkt organism. Bilden visar hur kraftig dygnsrytmförskjutning olika zeitgebers kommer att ge beroende på när under det subjektiva dygnet organismen exponeras för dem. Samtliga kurvor är sk typ 1-fasresponskurvor (se texten).” Vore lämpligt att förklara vad melatonin gör/varför det är intressant. 
# Hela stycket under rubriken Fasvinkel (ψ) saknar fotnot. Skulle även vara intressant att få en förklaring här till varför påverkan från jetlag skiljer sig så mycket åt mellan människor.
# Not 22 och 23, 29 och 30 ligger före särskiljningstecknen. Är det medvetet? Så är även fallet med noterna under rubriken “Den biologiska klockan hos ryggradsdjur”, d.v.s. not 119-126.
# En del av noterna ligger direkt bakom ord i brödtexten, trots att de tycks åsyfta hela meningarna. Exempelvis not 33 m.fl. Det vore bra om de meningarna skrevs om så att noten går att lägga i slutet då de ju egentligen inte syftar till ordet. Se gärna inledningen på Wikipedia:Källhänvisningar#Noter och fotnoter.
# “Vissa studier[35] har tagits som stöd för den här hypotesen, men andra studier har antytt att det kan vara mer komplicerat än så,[36] och mycket talar för att FRQ-proteinet har någon annan roll än just att ställa om klockan utifrån temperaturförändringar.” Jag kanske missförstår, men det tycks som att den sista kommentaren bygger på eget tyckande snarare än en etablerad sanning i forskarsamhället? Eller? Om inte bör det ligga en källa bakom sista delen av stycket också. 
# “Om man hos backtrav stänger av generna PRR7 och PRR9 (Pseudo-Response Regulator 7 resp 9) förlorar växter förmågan att reagera på temperatur,[38] men växternas dygnsrytm störs på flera andra sätt också, som inte har direkt med temperaturkänslighet att göra. Det kan tala för att PRR7 och PRR9 sannolikt har någon mer central funktion mer "nedströms".[39]” Vad menar du med “nedströms”? 
# “Ett problem i många studier på kallblodiga djur är att temperatur dels verkar ha effekten att ställa om klockan och dels verkar ha effekten att i sig själv påverka insöndringen av mörkerhormonet melatonin, som är en markör som ofta används i dygnsrytmstudier.[32]” Varför är det ett problem? Om de håller samma temperatur vid undersökningen som vid det område där de lever borde det väl inte påverka resultatet?
# "Hos vissa grottlevande fladdermusarter har man funnit att djur som hålls i en bur inne i grottan bibehåller sin dygnsrytm om andra, fria fladdermöss finns i samma grotta, men inte om de hålls under identiska förhållanden fast avskilda från sina artfränder.[48] Detta är dock ett strikt artspecifikt fenomen, och gäller inte alla fladdermusarter.” Om det nu inte gäller alla fladdermusarter utan bara en så vore det bättre om länken ledde till rätt art av fladdermusen, snarare än en övergripande artikel. 
# Under "Sociala stimuli" står följande: ”En annan hypotes är att entrainment ser genom artspecifika doft- eller ljudsignaler.” För det första skulle  entrainment behöva förklaras och för det andra undrar jag om det inte är så att ett ”k” har fallit bort? Ska det inte stå ”sker” istället för ”ser”?
# ”Fysisk aktivitet på kvällen avancerar den inre klockan (den subjektiva kvällen kommer tidigare), medan fysisk aktivitet under natten och förmiddagen försenar den inre klockan (den subjektiva kvällen kommer senare).[59]” Jag vet inte om jag förstår meningen rätt, men är det alltså så att om man tränar tidigare så får man en helt motsatt effekt än om man tränar sent på dygnet? Om det går så vore det fint med en förklaring till hur tusan det hänger ihop!
# Under rubriken ”Interaktion mellan olika zeitgebers” avslutar du med vad som tycks vara en källa, fast i parentes. Jag anser att en fotnot bör användas för att få det hela mer enhetligt.
# Bör det inte gå att flytta not 71 till meningens slut, eller är den sista delen egna spekulationer? Eller täcks den av not 69?
# Det andra stycket under rubriken ”Evolution”: ”Även bananflugor som levt under flera hundratals generationer i mörker kan behålla förmågan att reagera på ljuspulsar med att skifta tiden framåt eller bakåt i sin interna klocka,[6] vilket talar för att den inre klockan har någon annan uppgift förutom att anpassa djuret till en omgivning med dagar och nätter. Man har tänkt sig att denna funktion till exempel kan vara att koordinera inre biologiska och biokemiska processer, även om det ännu enbart får betraktas som en hypotes.” Är den sista delen spekulation eller stöds det av källan? I så fall borde noten flyttas.
# Under rubriken ”Den biologiska klockan hos svampar” står följande: ”Den biologiska klockan hos svampar styr bland annat uttrycket av gener som har att göra med svampens skydd mot uttorkning och DNA-skador orsakade av solljus. Sådana gener börjar nämligen uttryckas tidigt på morgonen.” Vad menas med uttryckas? Är det en anglicism?   Svar: Det är ett bildligt uttryck snarare än en anglicism. Jämför med en person som har en tanke som ingen annan känner till förrän den kommer till uttryck i handling. På samma sätt kan en organism ha en gen som ingen känner till förrän den visar sig i organismens egenskaper.  Man säger därför att genen uttrycker en viss egenskap. Jag länkade till artikeln om genuttryck på några ställen så att det skulle bli tydligare.  Åkebråke 20 maj 2009 kl. 15.21 (CEST)
# Följande mening (under rubriken ”Evolution”) bör skrivas om då den är väldigt lång och svårtydd: ”Att skillnaden i överlevnad inte beror på eventuella andra funktioner hos de proteiner som alstrar dygnsrytmen utan är en effekt just av att organismens egen dygnsrytm inte stämmer överens med omgivningens dygn, har visats i studier på moskiter, där ickemuterade moskiter fötts upp i fångenskap där man experimentellt har kunnat variera dygnslängden mellan 24 och 26 timmar.” 
replies: text: # Stycket fortsätter med meningen: ”Man såg då att de moskiter som levde under dygn som hade en längd som var nära en multipel av 24 timmar fick mer avkomma än de som levde med en dygnsrytm på 35 timmar.[79]”. Här står det alltså 35 timmar. Vilket är rätt (26 eller 	35)?
Jopparn 2 maj 2009 kl. 18.45 (CEST)

text: Ibland blir det väldigt otydligt om noterna endast sätts efter sklijetecknet. Det viktigaste med källhänvisningar är ju att läsaren förstår vilken fakta som noten syftar på. --Ace90 2 maj 2009 kl. 23.15 (CEST)
replies: text: :Det blir även lite otydligt om det inte sätts bakom ett skiljetecken för då vet man ju inte om det är ordet eller meningen som åsyftas. Även komman (,) är ju ett skiljetecken och går nog att sätta in på vissa av ställena och ofta går det ju även att skriva om meningarna på ett rätt enkelt sätt. Jopparn 3 maj 2009 kl. 19.46 (CEST)

text: : 
Föreslagen rättelse:
"Centrala egenskaper hos dygnsrytmer är att de har en periodlängd på cirka ett dygn och att de kan anpassa sig efter intryck från omgivningen,".
Ordet "omgivningen" rättat. --Språkkonsulten 1 juni 2010 kl. 04.24 (CEST)
thread_title:  Kommentarer på artikeln 

message: Resultatet blev att artikeln blev bra enligt kriteriet:
* Varit nominerad i minst två veckor och
* fått minst 2/3 och minst tre bra-röster och
* inga stödjer ej-röster./Ronny W 5 maj 2009 kl. 10.34 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Dygnsrytm
Nominerad av Ace90 21 april 2009 kl. 19.02 (CEST)
En väldigt omfattande och djupgående artikel om ett fysiologiskt fenomen. Man kunde naturligtvis diskutera om omfattningen är den bästa då den kanske främst tilltalar de insatta, men en så här pass fin artikel borde väl i alla fall kunna bli bra tills vidare
Stödjer för utmärkt
#Sison 22 april 2009 kl. 10.33 (CEST)
#Maxofsweden 25 april 2009 kl. 19.38 (CEST) Eftersom artikeln har rättats och att artikeln för övrigt är mycket välgjord och intressant ändrar jag min röst från ej till utmärkt.
#Sofokles 26 april 2009 kl. 22.41 (CEST)
#Grundin 29 april 2009 kl. 07.33 (CEST)
Stödjer för bra
#/Ronny W 24 april 2009 kl. 13.46 (CEST) Instämmer med kritiken från Max..
# Koios 25 april 2009 kl. 23.59 (CEST) Detaljerat och insatt, många referenser. Har dock inte en enda extern länk. Dessutom ger texten ett mycket kompakt och svårgenomträngligt intryck. Bra, men inte utmärkt.
# Jopparn 2 maj 2009 kl. 18.56 (CEST) Se diskussionen både här nedan och på artikelns diskussionssida. 
Stödjer ej
#Maxofsweden 23 april 2009 kl. 22.52 (CEST) Vissa ord och uttryck kan lätt bytas ut mot begripliga dito, stavfel här och där, f ö bra artikel.
Diskussion
Externa länkar - vad är det för sådana som önskas? Det är väl inget som jag kan läsa in direkt i något av kriterierna, men om det är något som önskas kan jag väl lägga till det, men då jag inte ser något direkt "egenvärde" i att ha externa länkar för sin egen skull undrar jag om den som påpekat detta har några förslag på vad dessa externa länkar borde länka till. Det behöver inte vara förslag på konkreta sidor, men om det kan klargöras lite mer vilket idag ouppfyllt behov det är i artikeln som externa länkar skulle kunna uppfylla så blir det lättare att lägga till sådana. Vänliga hälsningar Nitramus 26 april 2009 kl. 11.44 (CEST)
replies: text: Då ämnet intresserar mig hoppas jag kunna göra en ordentlig genomläsning senare i veckan. Efter att snabbt ha tittat igenom artikeln har jag dock ett par kommentarer som skulle komma att påverka min röst:

text: *Det saknas helt fotnoter i kapitlet om Dygnsrytm hos människor. Går det att lägga till?

text: *I den delen finns även en hel del svåra ord som är länkade, men som saknar artiklar. Dessa skulle behöva en förklaring i löptexten, eller egna artiklar.

text: Jopparn 26 april 2009 kl. 12.06 (CEST)
replies: text: :Helt rätt. Det hela beror på att det är rester från en gammal dygnsrytmartikel. Då den var rätt rörig och innehöll väldigt många svåra oförklarade ord bestämde jag mig för att skriva en ny artikel på en undersida till min diskussionssida. Sedan flyttade någon över den till artikelnmanrymden, där jag fortsatt skriva. Då har jag gjort så att jag successivt tagit bort den gamla artikeln steg för steg allt eftersom jag fyllt på med nytt material som s a s fått ersätta den gamla. Anledningen att delar av den gamla artikeln finns kvar är att det nyskrivna ännu inte behandlar dygnsrytm hos människor eftersom jag s a s inte "hunnit dit". Jag är fortfarande på flugor. Om du tänker läsa igenom senare i veckan så ska jag försöka göra en liten "spurt" så att lite mer blir skrivet. Då kommer det nog också att klargöras vilka rödlänkade ord som ska ha egna artiklar, och vilka som ska förklaras i löptexten. Nitramus 26 april 2009 kl. 21.24 (CEST)
replies: text: ::Jag har nu genomfört en försenad detaljgranskning av artikeln och har lämnat mina kommentarer på artikelns diskussionssida. Artikeln är ett fantastiskt arbete, men ännu är många delar obehandlade (vilket framgår när man tittar på Användare:Nitramus/Ofärdiga artiklar/Dygnsrytm) vilket gör att jag tyvärr inte kan rösta på annat än bra för ögonblicket. När de utlovade tilläggen kommer så är den utan tvekan utmärkt! Mvh Jopparn 2 maj 2009 kl. 18.56 (CEST)
</div>
thread_title: Antagen till bra

message: Jag tycker det är dags att ta upp artikeln till omröstning igen. Den har genomgått avsevärda förbättringar och mig veterligen är det en av de bästa artiklar som finns på svwp. Sison 12 mars 2010 kl. 09.16 (CET)
replies: text: Artikeln är en höjdare och Nitramus skall ha all kred för den! Men enligt den info han själv lagt upp är den ännu inte komplett och stora områden (bland annat om människans dygnsrytm) saknas ännu, och artikeln kan därför inte bli vald till utmärkt med de kriterier vi har. Tyvärr. Jopparn 12 mars 2010 kl. 11.14 (CET)
replies: text: :Färgen på stjärnan ändrar ju dock inte det faktum att det här i mitt tycke är en av de absolut bästa artiklarna jag läst. Jopparn 12 mars 2010 kl. 11.16 (CET)
*Begärd av: Kigsz 14 augusti 2012 kl. 12.38 (CEST)
*Motivering: Bra skriven. En kandidat för utmärkt.
*Diskussion:
Den här artikeln har ju varit föreslagen för uppgradering en gång tidigare (se Diskussion:Dygnsrytm), och den kritik som den fick då stämmer ju fortfarande till stora delar. Människans dygsnrytm finns nu såtillvida att människan är ett däggdjur, och den grundläggande mekanismen för människans dygsnrytm skiljer sig inte från andra däggdjur bortsett från en del finlir på genetisk nivå som inte tas upp (t ex har människan en polymorfism med funktionell betydelse i en av PERIOD-generna som inte beskrivs och som jag ärligt talat inte vet om jag ska ta upp i den här artikeln, som ju redan blivit åtgärdsmallad för att den anses vara för lång. Nånstans får man trots allt sätta en gräns för vad man ska ta upp). Emellertid saknar den ju fortfarande flera områden. 80.14.75.42 8 september 2012 kl. 23.38 (CEST)
</div>

text: Varför inledes en bra artikel med en engelsk bild utan förklarande bildtext? /Hangsna (diskussion) 13 december 2015 kl. 13.33 (CET)
thread_title: Utmärkt artikel

message: : inlägget även postat på Användardiskussion:Nitramus - difflänk här.
I artikeln finns det ett påstående som för närvarande är taggad med "ifrågasatt uppgift" (permalänk till avsnitt). Påståendet har tillkommit artikeln i juli 2008 inklistrat från en annan sida genom denna diff. Mallen "ifrågasatt uppgift" har tillkommit april 2014 med denna diff.
Har någon tillgång till artikeln Mistlberger RE, Skene D (2005): Non-photic entrainment in humans? J Biol Rhythms 20(4):339-352  -- och har möjlighet att lägga in ett citat i källhänvisningen som stöder påståendet? Jag har tyvärr inte tillgång till hela källan så jag kan kontrollera artikeltexten, men jag skulle vilja åtgärda mallen ifrågasatt uppgift.
Pingar  och  utifall att.
--Treetear (diskussion) 20 april 2018 kl. 09.15 (CEST)
replies: text: Texten säger alltså om jag förstår det rätt att man blir **sömnig tidigare** av **fysisk aktivitet på kvällen**, eller har jag missförstått? Har ni provat en joggingrunda innan läggdags? Om texten stämmer skulle man väl då känna sig sömnig tidigare? (Enligt erfarenhet och enligt vad jag lärt mig annorstädes fungerar det tvärtom, med möjlig reservation för exakt tidpunkt och utförande, och att det på en mer abstrakt "dygnsrytmen-i-sig"-nivå skulle kunna förhålla sig annorlunda.) Hur som helst, det räcker tänker jag om vi har andra goda källor om dygnsrytm, och ser om påståendet stöds eller "krockar" med dem. Krockar det så tänker jag ju att vi kan avfärda formuleringen. (Todo: kolla om det finns mer lätt-tillgängliga källor via enwp, och vad den artikeln säger.) flinga 2 maj 2018 kl. 16.25 (CEST)
replies: text: :Jag har förstått texten på samma sätt som du beskriver. Jag sökte efter artiklar som berörde ämnet innan jag skrev kommentaren ovan, men hittade inga, och det var väldigt dåligt med physical activity-/exercise-relaterade artiklar på enwp. Men nu hittade jag en artikel som kan vara av värde (min fetning inriktad på "evening"/kväll):

text: :

text: :Det verkar åtminstone delvis tala emot det som den nuvarande källan säger i artikeltexten. Med detta är jag inte helt emot att ta bort delar av texten i det berörda avsnittet i artikeln.

text: :--Treetear (diskussion) 2 maj 2018 kl. 19.59 (CEST)
replies: text: ::Det hela är rätt komplicerat, ärligt talat. För det första måste man skilja mellan att något (t ex ljus eller fysisk aktivitet) förskjuter dygnsrytmen, och att något maskerar dygnsrytmen. Att man blir piggare om man springer nära inpå sänggåendet är förvisso sant, men är snarare sannolikt en akut arousalhöjande effekt än en dygnsrytmeffekt. För det andra måste man tänka på att det är skillnad mellan dag- och nattaktiva organismer i vilka effekter en viss zeitgeber får vid en given tid på det astronomiska dygnet (som alltså hos oss sammanfaller med det cirkadiska dygnet, men det gäller inte för nattaktiva djur där det är "ur fas" med 180 grader). För det tredje kan det tänkas att fysisk aktivitet via andra mekanismer än dygnsrytmen påverkar olika markörer för dygnsrytm, som vanligtvis används för att mäta dygnsrytm (t ex kroppstemperatur). För det fjärde måste man tänka på att om man mäter fysisk aktivitet hos människor och det sker utanför kontrollerade labbförhållanden, tenderar många att vara fysiskt aktiva utomhus och fysiskt inaktiva inomhus, och det gör att ljusexponering blir en confounder. Jag har säkert tillgång till Mistlberger, och jag har även hittat ett par andra artiklar som handlar om det som jag ska gå igenom mer i detalj, och så återkommer jag. Tills vidare får "ifrågasatt uppgift" stå kvar. Som jag sagt på min egen diskussionssida tycker jag också spontant att uppgiften som den står nu är lite märklig, och det kan mycket väl ha smugit sig in felaktigheter i texten, särskilt som den är så lång.

text: ::

text: :: Så här skriver Mistlberger och Skene: " There are now sufficient data from phase-shift studies to construct a PRC to exercise in humans (Buxton et al., 2003; Fig. 2). This PRC includes data from studies using 1-h high intensity or 3-h lower intensity workouts on exercise machines and reveals a phase-advancing  effect  of  exercise  in  the  evening (before usual sleep onset and the dim light melatonin onset, DLMO) and a phase-delaying effect of exercise during most of the usual sleep period extending into the morning and possibly the afternoon as well (Van Reeth et al., 1994; Buxton et al., 1997, 2003; Baehr et al., 2003). " (Obs att referenserna är från deras artikel). Samtidigt skriver Atkinson m fl (2007) (i Eur J Appl Physiol 99:331-41, ej (ännu) citerad i WP-artikeln) att "...there is now  evidence  that exercise of quite varied durations and intensities can mediate phase delays in rhythms in secretory products, independently from those of light, in  populations  differing  widely  in  athletic  status  and age. Nevertheless, observations of phase advances following appropriately timed exercise are uncommon. Even less common are exercise-mediated phase changes in either direction for the body temperature rhythm.". De ger en genomgång av de studier som gjorts, och sammanfattningsvis är de flesta rätt små och rätt metodologiskt svaga. Jag har därför uppdaterat i artikeln. Hälsningar Nitramus (diskussion) 5 maj 2018 kl. 19.56 (CEST)
replies: text: :::Fantastiskt, tack så mycket Nitramus för ditt utförliga inlägg! Och tack för att du tog dig tid att ge oss det begärda citatet från källan, en god förklaring till texten och att du åtgärdade artikeln genom att lägga in ny information. Det var både lärorikt och uppskattas mycket! --Treetear (diskussion) 5 maj 2018 kl. 20.09 (CEST)
replies: text: ::::Nitramus, Treetear: jättebra jobbat, bra löst och intressant information! Klapp på axeln till er, åtminstone! Jag var på väg att se om jag kunde hjälpa genom att gräva lite i det så småningom, men nu slapp jag ju det också :) Bra jobbat, återigen! flinga 6 maj 2018 kl. 14.35 (CEST) (ps. och om någon undrar om asteriskerna i mitt inlägg, så var det bara jag som använde fel kod för att försöka kursivera. ds.)
thread_title:  Ifrågasatt uppgift 

message: Det tyska ordet Zeitgeber är likadant i singular som i plural. Det kan för min del få en svensk plural-ändelse, när det används som fackord i en svenskspråkig text, men inte en engelsk plural-ändelse. Stavningen zeitgebers är alltså fel på flera ställen i texten. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 5 oktober 2018 kl. 21.31 (CEST)
replies: text: Det kan man tänka sig, visst. Ofta används zeitgeber/zeitgebers när man pratar om det på svenska, men det gör det ju kanske inte per automatik till det bästa valet. Din tyska är bättre än min svenska, och någon vedertagen svensk pluralform vet jag inte, men "zeitgebrar" skulle spontant kännas bäst. Det ligger i linje med feber-febrar, streber-strebrar, och så vidare. Så kör på vad du tycker blir bra. Nitramus (diskussion) 22 oktober 2018 kl. 20.13 (CEST)
thread_title:  Zeitgeber