Diskussion:Europaparlamentet

message: Jag tog bort texten "dess lagar gäller över nationell lagstiftning i medlemsstaterna" på grund av flera anledningar. För det första finns det inget som heter "Europaparlamentets lagar" (i så fall skulle det vara EU:s lagar, ungefär som Sveriges lagar och inte riksdagens lagar) och således är det fel att skriva "dess lagar". För det andra är lagar i EU-sammanhang ett tvetydigt begrepp, eftersom det egentligen inte finns någon rättsakt som heter "lag" (dock fanns det ett förslag i Europeiska konstitutionen om att EU-förordningarna skulle namnges lagar istället. För det tredje stämmer inte påståendet eftersom parlamentet har olika befogenheter inom olika områden. Inom vissa områden gäller inte EU:s rättsakter över den nationella lagstiftningen. Dessutom anses de nationella konstitutionerna stå ovan EU:s sekundärrätt. Det är helt enkelt mycket otydligt och komplicerat vad som gäller framför vad, och någon allmän princip om att de beslut som parlamentet antar skulle gälla ovanför de nationella lagarna finns inte vad jag vet. Om någon har mer kunskap i området eller källor som hävdar annat så meddela det gärna på den här diskussionssidan. Ursäkta mig om jag verkar väldigt petig/noggrann. --Glentamara 21 augusti 2009 kl. 22.04 (CEST)
replies: text: Rätt ska vara rätt, jag har inte detaljkunskap om detta utan försöker bara redigera så att det blir lite mer begripligt.  Tidigare stod det "Parlamentet och rådet bildar det högsta lagstiftande organet inom unionen" och det tolkar jag som att de lagar som stiftas här går före nationella lagar.  --KlasN 22 augusti 2009 kl. 00.03 (CEST)
thread_title:  Borttaget påstående 

message: Det finns några oklarheter i avsnittet "Sammansättning":
* Hela första stycket som handlar om antalet parlamentariker är otydligt.  Det står "...finns det sedan valet 2009 736 ledamöter i parlamentet." och sedan "Fram till valet 2014 kommer dock parlamentet tillfälligt att utökas till 754 ledamöter...".  Vad betyder det?
* Har talmannen rösträtt?
* Vad innebär "En valkrets måste delas upp i fler valkretsar så länge det inte anses påverka det proportionerliga valresultatet."?
Är det någon som kan räta ut detta?  --KlasN 30 augusti 2009 kl. 20.01 (CEST)
replies: text: Antalet parlamentariker är sedan valet 736, men om Lissabonfördraget träder i kraft så ska antalet mandat permanent utökas till 751. Om fördraget träder i kraft innan Europaparlamentsvalet 2014 kommer dock antalet mandat att tillfälligt utökas till 754 (enligt Europeiska rådets bestämmelser i december 2008) eftersom ändringen annars skulle medföra att tre tyska ledamöter skulle mista sina mandat mitt under mandatperioden. Hoppas att detta bringar lite klarhet i frågan.

text: Det ska vara "En valkrets får delas upp i (...)" istället för måste. Detta har jag korrigerat. --Glentamara 30 augusti 2009 kl. 20.45 (CEST)
Tack!  Jag skrev om första stycket och lade till lite mer detaljer.  --KlasN 30 augusti 2009 kl. 23.16 (CEST)
 
==== Europaparlamentet ====
*Begärd av: Kattegatt (disk) 4 februari 2013 kl. 08.53 (CET)
*Motivering: Jag nominerade artikeln på Artikelnomineringar, men då påpekade Yger att den borde granskats här istället. Jag tycker artikeln är välskriven, illustrerad, källbelagd och utan några åtgärdsmallar.
*Diskussion:
Kan inte annat än att instämma med motiveringen, anser att artikeln är redo för nominering. --Rasmus 28 11 februari 2013 kl. 21.37 (CET)
Mycket god substans etc. Jag är inte riktigt nöjd med att i ingressen det står och har beskrivits som ett av världens mäktigaste parlament. Även om det har beskrivits så är det egennligen ovanligt lite inflytelserikt, och här tycker jag artikeln för dåligt tar upp samspelet med EU-rådet och de parlamenten i de olika länderna. Ingressen lite för lång i min smak, och jag ogillar att där finsn referenser till annat än relevant för detta parlament (Indiens parlamentsval)Yger (disk) 12 februari 2013 kl. 08.54 (CET)

text: Jag omarbetade ingressen den 4 april och gjorde den då mer koncis. Jag hoppas att ni gillar den nya versionen bättre!

text: Parlamentets befogenheter i relation till övriga institutioner nämns genomgående under avsnittet "Funktioner och befogenheter". Det stämmer att parlamentet historiskt sett har haft ett begränsat inflytande, men detta har förändrats under de senaste åren. Genom Lissabonfördraget blev Europaparlamentet medlagstiftare inom de flesta politikområdena (detta nämns dels i avsnittet "Historia" och dels i avsnittet "Funktioner och befogenheter"), och inom de områden där parlamentet inte medlagstiftar med rådet så krävs antingen att parlamentet konsulteras (samrådsförfarande) eller att det ger sitt godkännande (godkännandeförfarande), se vidare Europeiska unionens lagstiftningsförfarande för detaljer. Det är viktigt att inte glömma bort dessa markanta förändringar mellan Europaparlamentet och rådet som gradvis har genomförts genom nya fördrag sedan fördraget om Europeiska unionen trädde i kraft 1993. Det som fortfarande begränsar parlamentets inflytande är förstås dess avsaknad till att lägga fram egna lagförslag, vilket även rådet saknar möjlighet att göra. Kommissionens ensamrätt att lägga fram lagförslag omnämns dock redan flera gånger i artikeln. Om ni dock vill ha mer information i artikeln om balansen mellan parlamentet och rådet/kommissionen så kan jag lägga till det!

text: När det gäller relationen mellan parlamentet och de nationella parlamenten anser jag att det mest relevanta återfinns under avsnittet "Förbindelser med de nationella parlamenten", men jag kan givetvis utöka även detta avsnitt om det anses kunna höja artikelns kvalité. Jag är dock rädd för att artikeln redan är ganska lång. En ny artikel om konferensen mellan parlamentariska organ för EU-frågor är dessutom på gång, förhoppningsvis kommer den att bli klar under sommaren. Fler detaljer om förbindelserna mellan parlamentet och de nationella parlamenten kommer då att återfinnas där. Några synpunkter? Vänligen --Glentamara (disk) 22 april 2013 kl. 20.49 (CEST)
</div>
thread_title:  Oklarheter i avsnittet "Sammansättning" 

message: *Begärd av: Kattegatt (disk) 4 februari 2013 kl. 08.53 (CET)
*Motivering: Jag nominerade artikeln på Artikelnomineringar, men då påpekade Yger att den borde granskats här istället. Jag tycker artikeln är välskriven, illustrerad, källbelagd och utan några åtgärdsmallar.
*Diskussion:
Kan inte annat än att instämma med motiveringen, anser att artikeln är redo för nominering. --Rasmus 28 11 februari 2013 kl. 21.37 (CET)
Mycket god substans etc. Jag är inte riktigt nöjd med att i ingressen det står och har beskrivits som ett av världens mäktigaste parlament. Även om det har beskrivits så är det egennligen ovanligt lite inflytelserikt, och här tycker jag artikeln för dåligt tar upp samspelet med EU-rådet och de parlamenten i de olika länderna. Ingressen lite för lång i min smak, och jag ogillar att där finsn referenser till annat än relevant för detta parlament (Indiens parlamentsval)Yger (disk) 12 februari 2013 kl. 08.54 (CET)
replies: text: Jag omarbetade ingressen den 4 april och gjorde den då mer koncis. Jag hoppas att ni gillar den nya versionen bättre!

text: Parlamentets befogenheter i relation till övriga institutioner nämns genomgående under avsnittet "Funktioner och befogenheter". Det stämmer att parlamentet historiskt sett har haft ett begränsat inflytande, men detta har förändrats under de senaste åren. Genom Lissabonfördraget blev Europaparlamentet medlagstiftare inom de flesta politikområdena (detta nämns dels i avsnittet "Historia" och dels i avsnittet "Funktioner och befogenheter"), och inom de områden där parlamentet inte medlagstiftar med rådet så krävs antingen att parlamentet konsulteras (samrådsförfarande) eller att det ger sitt godkännande (godkännandeförfarande), se vidare Europeiska unionens lagstiftningsförfarande för detaljer. Det är viktigt att inte glömma bort dessa markanta förändringar mellan Europaparlamentet och rådet som gradvis har genomförts genom nya fördrag sedan fördraget om Europeiska unionen trädde i kraft 1993. Det som fortfarande begränsar parlamentets inflytande är förstås dess avsaknad till att lägga fram egna lagförslag, vilket även rådet saknar möjlighet att göra. Kommissionens ensamrätt att lägga fram lagförslag omnämns dock redan flera gånger i artikeln. Om ni dock vill ha mer information i artikeln om balansen mellan parlamentet och rådet/kommissionen så kan jag lägga till det!

text: När det gäller relationen mellan parlamentet och de nationella parlamenten anser jag att det mest relevanta återfinns under avsnittet "Förbindelser med de nationella parlamenten", men jag kan givetvis utöka även detta avsnitt om det anses kunna höja artikelns kvalité. Jag är dock rädd för att artikeln redan är ganska lång. En ny artikel om konferensen mellan parlamentariska organ för EU-frågor är dessutom på gång, förhoppningsvis kommer den att bli klar under sommaren. Fler detaljer om förbindelserna mellan parlamentet och de nationella parlamenten kommer då att återfinnas där. Några synpunkter? Vänligen --Glentamara (disk) 22 april 2013 kl. 20.49 (CEST)
</div>
thread_title:  [[Europaparlamentet]] 

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i minst tre veckor och
* fått minst fem utmärkt-röster och
* dessa utgör minst 2/3 av det totala antalet röster.Kigsz 21 maj 2013 kl. 08.07 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Nominerad av Sjunnesson (disk) 29 april 2013 kl. 17.22 (CEST)
Artikeln är välskriven, illustrerad, källbelagd och utan några åtgärdsmallar. 
 
;Stöder för utmärkt
#Rasmus 28 29 april 2013 kl. 17.25 (CEST) Enligt motivering och kommentar i artikelgransking.
#Yger (disk) 29 april 2013 kl. 18.28 (CEST) Roligt se de förbättringar som skett sedan granskning som gör att artikeln nu också har en föredömlig ingress
# Kigsz 30 april 2013 kl. 08.18 (CEST) Mycket bra artikel.
#Tanzania (disk) 4 maj 2013 kl. 15.32 (CEST) Inget att anmärka på. 
# dnm (d | b) 4 maj 2013 kl. 16.21 (CEST) Instämmer med Tanzania med flera. Jag skulle dock gärna se att "övernoteringen" åtgärdas. Används samma källa efter varandra (sammanhängande) behöver den bara anges sista gången den används. För ökad läsbarhet kan det vara bra att se över detta.
#* Tingslag (disk) 4 maj 2013 kl. 18.18 (CEST) Enligt Tanzanias motivering Användaren blockerad som marionett till Kattegatt. Stryker därför rösten. dnm (d | b) 5 maj 2013 kl. 12.26 (CEST)
# Höstblomma (disk) 5 maj 2013 kl. 11.11 (CEST)
# C.Nilsson (disk) 7 maj 2013 kl. 18.08 (CEST) Enligt motiveringen, uttömmande och välskriven artikel.
# Hoffsson (disk) 18 maj 2013 kl. 20.13 (CEST) Tyckte artikeln förtjänade att vara utmärkt redan som den var och med de nya förändringarna har den blivit ännu bättre. 
;Stöder för bra
#Ion-5 (disk) 5 maj 2013 kl. 07.36 (CEST) Tycker inte det är helt idealt att man hänvisar direkt till lagtexter i så stor utsträckning som man gör, auktorativa sekundärkällor vore väl bättre. Annars bra.
#--Paracel63 (disk) 13 maj 2013 kl. 15.22 (CEST) Enligt motiveringen. Den har dock förbättringspotential – artikeln är något svårläst pga "övernoteringen", vilket skulle kunna åtgärdas. Jag har nu separerat fotnoterna, men i övrigt är det svårt att förenkla den mycket omfattande notapparaten. Artikeln är tyvärr för beroende av primärkällor och saknar info om betydelse/kritik vilket gör artikeln onödigt formell.--Paracel63 (disk) 13 maj 2013 kl. 15.32 (CEST)
# Gultejp (diskussion) 16 maj 2013 kl. 00.21 (CEST) Håller med Ion-5, Paracel63 och rrohdin och placerar mig här. Några andra saker som kan förbättras är att majoriteten av noterna saknar hämtdatum och att Europeiska unionens officiella tidning inte behöver länkas varje gång den förekommer bland noterna.
;Stöder inte
# rrohdin (disk) 9 maj 2013 kl. 10.54 (CEST) Språket är utmärkt. Layouten också så vitt jag kan bedöma. Källäget är dock inte bra. Att interna källor som EU-lagtext och information från Europaparlamentets officiella webbplats förekommer för att beskriva formella beslutsvägar, befogenheter etc är naturligt. Men något oberoende måste väl ha forskats fram om Europaparlamentet? Jag saknar uppgifter om hur stort inflytande parlamentet har i verkligheten, vilka utskott som är viktiga, problemet med parlamentets legitimitet pga det låga valdeltagandet, eventuell kritik mot och utbredning av ledamöters tänjande på ersättningsregler med mera.
;Diskussion
Jag har tagit bort ett par stycken på varandra följande identiska noter (dock en väldigt liten andel av det totala antalet noter). Tack för påpekandet! mvh --Glentamara (disk) 4 maj 2013 kl. 17.58 (CEST)
replies: text: Det är ju ingen jätteviktig sak att åtgärda. Fotnoter kan vara bra ifall någon vill utöka det som står. Det är ju lite annorlunda att skriva här än en rapport eller liknande, men det skadar inte att kanske hålla ungefär samma linje. Jag tittade lite snabbt och fann att Exempelvis noter 57-61 är samma källa och samma sida, samma gäller 63-66 och 72-74. Jag vet inte om det riktigt behövs så många? Tittade ganska snabbt i texten och de var en not efter varje mening, mer eller mindre.

text: Oavsett om det är något som kommer ändras vill jag understryka att det är en mycket bra artikel! dnm (d | b) 4 maj 2013 kl. 19.15 (CEST)
replies: text: :Ok, men dessa noter refererar till olika artiklar i en arbetsordning, det bara råkar vara så att de finns på samma sida i denna arbetsordning. --Glentamara (disk) 4 maj 2013 kl. 23.50 (CEST)
replies: text: :: Ja se där. Några siffror som skilde. Jag ber om ursäkt för det hela! :) Jag borde ha tittat bättre. Vänligen, dnm (d | b) 4 maj 2013 kl. 23.52 (CEST)
När det gäller användandet av lagtexter är problemet att dessa källor ofta är de enda helt utförliga källorna. Sekundärkällor (inkl. både akademiska källor och t.ex. institutionernas webbplatser) går sällan in i detalj på hur t.ex. Europaparlamentets interna verksamhet fungerar. Europaparlamentets arbetsordning, å andra sidan, innehåller verkligen all information om hur Europaparlamentet fungerar. Lagtexterna är tydliga, precisa, utförliga, pålitliga, har hög trovärdighet och länkarna till dem förändras sällan (vilket inte är fallet med t.ex. andra webbaserade källor såsom institutionernas vilket leder till dödlänkar). Eftersom jag har högre ambitioner med Wikipedias EU-relaterade artiklar än att de ska innehålla överförenklad information á la EU-upplysningen så använder jag mig därför av lagtexter i stor utsträckning. Det är också viktigt för mig när jag gör uppdateringar, eftersom när en rättsakt förändras så kan jag snabbt söka upp alla ställen där den är refererad på Wikipedia, vilket garanterar att alla artiklar är up-to-date. Jag ser inte något problem med användandet av EUR-Lex för artiklarnas ändamål, nämligen att ge saklig och utförlig information om artikelämnet, utan tvärtom snarare som en nödvändighet. Med det sagt vill jag också poängtera att jag verkligen försöker att varva dessa referenser med andra referenser också, t.ex. i detta fall med information från Europaparlamentets officiella webbplats. Vänligen Glentamara (disk) 5 maj 2013 kl. 10.32 (CEST)

text: Jag har nu gjort några justeringar i artikeln med hänsyn till den konstruktiva kritik som har framförts (tack ska ni alla ha!).

text: Valdeltagandet Att det låga valdeltagandet inte längre nämndes i artikeln berodde på att det av misstag togs bort i samband med att jag kortade ner ingressen i början av april. Två meningar angående det låga valdeltagandet finns nu inlagda i artikeln.

text: Referenser Jag har plockat fram en tung (både bildligt och bokstavligt) referens på området (European Union Law av Chalmers et al) för att skriva en kort sammanfattning av parlamentets befogenheter under avsnittet "Funktioner och befogenheter" (som tur var var avsnittet om Europaparlamentet bara 9 sidor av totalt 1116 sidor i boken). Jag håller dock fast vid att de rättsliga källorna fortfarande är att föredra för att styrka de rent tekniska beskrivningarna av hur parlamentet fungerar. Visst, sekundärkällor är absolut nödvändiga när det handlar om tolkningar och bearbetning av primärkällor, men i detta fall handlar det om ren fakta om hur Europaparlamentet är sammansatt, hur dess interna organisation ser ut och vilka uppgifter det har. Primärkällorna har då fördelen att de är fullständiga, trovärdiga, uppdaterade, tillgängliga etc samt transparenta. Det är betydligt mycket enklare för en läsare att verifiera ett påstående om det finns en länk till en rättslig artikel på en eller två meningar än att man ska behöva leta upp och läsa igenom en 1116 sidor lång bok.

text: Antalet noter Vissa tycks störa sig på vad de kallar "övernotering". Jag kan delvis instämma i att vissa avsnitt innehåller en hel del noter. Jag tycker dock att fördelen med att ha en väl källbelagd artikel överväger nackdelarna med antalet noter. Åter igen ser jag det som ytterst viktigt att läsaren (och andra Wikipedia-användare) har möjlighet att verifiera varje påstående i artikeln.

text: Slutligen vill jag också poängtera att allt som rör Europeiska unionen är ett ytterst kontroversiellt område. Därför bör vi vara mycket noggranna med vad vi skriver i artiklar relaterade till EU. Även påståenden i akademiska referenser kan vara kontroversiella och jag har försökt att i alla mina artiklar eftersträva att beskriva de faktiska omständigheterna istället för tolkningar, sammanfattningar eller förenklingar av hur någonting fungerar. T.ex. beskriver jag hellre utförligt Europaparlamentets befogenheter och överlåter åt läsaren att avgöra om parlamentet är inflytelserikt eller inte, istället för att bara helt enkelt påstå att Europaparlamentet är inflytelserikt/betydelselöst med en bok/flera böcker som referens. Detta kan förklara varför artikeln är utformad som den är. Kritik mottas gärna, trevlig kväll --Glentamara (disk) 16 maj 2013 kl. 22.19 (CEST)
</div>
thread_title: Antagen till utmärkt

message: Artikeln har klassats som för lång eftersom den upptar mer än 100 000 tecken. Artikeln innehåller dock en hel del referenser, vilket gör att den i tecken räknat blir betydligt längre än vad brödtexten i sig faktiskt är. Artikeln är inte heller avsedd för att läsas i ett sträck, utan meningen är att en läsare ska kunna hitta det eller de avsnitt man är intresserad av i innehållsförteckningen och få den information man är intresserad av. Många avsnitt är dessutom redan nedkortade för att sammanfatta motsvarande huvudartiklar. Jag har verkligen försökt att genomarbeta artikeln grundligt och lagt ned mycket tid för detta. Jag kan inte se att någon del kan raderas eller flyttas bort utan att försämra artikelns kvalitet och/eller fullständighet. Jag undrar därför om det finns ett stöd för att ta bort klassificeringen av artikeln som för lång eller om det finns någon som tycker att artikeln måste minskas ned? Vänliga hälsningar --Glentamara (disk) 18 augusti 2013 kl. 22.01 (CEST)
replies: text: Bara som en jämförelse kan nämnas att den engelskspråkiga artikeln är på 107 893 tecken, medan den svenskspråkiga artikeln är på 104 610 tecken. --Glentamara (disk) 18 augusti 2013 kl. 22.03 (CEST)
replies: text: :Om ingen invänder så raderar jag märkningen av denna artikel som för lång i helgen. --Glentamara (disk) 30 augusti 2013 kl. 17.14 (CEST)
replies: text: ::Medhåll från min sida. Le Lapin Vert Jag är en liten morot 30 augusti 2013 kl. 17.17 (CEST)
thread_title:  Artikellängd