Diskussion:Anknytning (psykologi)

message: Anknytningar är ju inte begränsade till spädbarnsåren, utan anknytningar kan ju ske hela livet. Lägger in faktamall.--90.233.161.224 13 augusti 2011 kl. 10.45 (CEST)
Det är viktigt att skilja på anknytning och allmän sällskaplighet. Anknytning är specifikt det lilla barnets sökande efter och utvecklande av en bindning till sina föräldrar/vårdare i ett psykologiskt avseende enligt Bowlby. Se exempelvis "Anknytningsteori" av Broberg m fl. 
replies: text: Anknytningsterin handlar om hur mönstret för anknytning (anknytningssystemet) fastställs under barnaåren, men anknytning sker hela livet. Man anknyter till sin partner och sina barn. Se anknytning Egidius Psykologileixikon.--217.214.229.216 9 mars 2012 kl. 07.31 (CET)
replies: text: ::Den uppfattningen har säkert förkommit i tidigare litteratur. Egidius är ett flera decennier gammalt lexikon. Det strider dock mot det som Bowlby forskat på. Här benämner man exempelvis att det som händer med föräldern/vårdaren när barnets anknytningssystem sätts igång, att omvårdnadsystemet sätt igång, vilket har andra kvaliteter som svarar mot barnets anknytningsbeteende. När det gäller kärleksrelationer däremot antas anknytningsmönstren inverka på hur dessa utvecklas.
replies: text: ::Egidius redogör förhållandevis utförligt för Bowlby, och menar snarare att det är det att se relationsbildningar också i vuxen ålder som är nytt. Det vore absurt att anse att bara barn anknyter.--217.214.229.216 9 mars 2012 kl. 09.18 (CET)
replies: text: :::Det specifika och unika i det lilla barnet sökande efter någon som tar hand om och skyddar det, går om intet om man slätar ut begreppet. Vi förlorar därmed förmågan att på ett djupare plan förstå hur barn utvecklas under sina första år och därmed hur detta faktiskt påverkar människan senare i livet. Det förekommer ju till exempel att anknytning som begrepp används om det mönster som sätts igång hos en förälder i förhållande till ett barn som också nämns i denna diskussion och det blir ett tydligt exempel på hur missvisande begreppet kan bli vid den vidare tolkningen som föreslås av debattören. Sedan kan vi förstås ana och förstå att det lilla barnets anknytning på många sätt påverkar den vuxna personen, framför allt i nära relationer. Detta finns också beskrivet senare i artikeln och här kommer vi med sannolikhet få veta mycket mer om framöver.
replies: text: ::::Finns det (etablerade) motstridiga sätt att använda terminologin på ska vi sakligt redogöra för de olika användningarna, inte komma fram till en terminologi att välja att redogöra för. –flinga 20 mars 2012 kl. 02.25 (CET)
Jag har idag arbetat med att skapa fler direkta källhänvisningar, ta bort en del mindre relevanta länkar, lagt till Mary Ainsworth och länkat henne, och arbetat med att förtydliga begreppet i vissa formuleringar. Zteewee (diskussion) 11 mars 2012 kl. 10.57 (CET)

text: Tack för det. Jag har nu tagit bort faktamallen. --Xauxa (disk) 11 mars 2012 kl. 19.33 (CET)

message: I artikeln förekommer formuleringar i still med "vi måste"/"utifrån vårt" o.s.v. Den typen av formuleringar måste avpersonifieras och göras mer uppslagsverksmässiga. Sätter språkvårdstagg tills vidare. Riggwelter (disk) 17 mars 2012 kl. 18.49 (CET)
replies: text: Jag kan inte se något av " vi måste"/"utifrån att" eller liknande i artikeln. Däremot förs ett resonemang kring hur det kan ha varit att arbeta på Tavistockkliniken på 40-talet som det också ges referenser till. Resonemanget är hämtat ur publicerad litteratur inom området. Skall sådant inte få förekomma?--Zteewee (disk) 17 mars 2012 kl. 19.06 (CET)
replies: text: :Det är i vårt evolutionära ursprung som vi kan hitta förklaringarna. Min formulering var inte klockren, ber om ursäkt för det, så jag förstår din förvåning. Nej, vi kan inte resonera eller argumentera i artiklarna - Wikipedia är ett uppslagsverk. Riggwelter (disk) 17 mars 2012 kl. 19.08 (CET)
replies: text: ::Formuleringarna tycks vara fixade, så jag tar bort taggen. Riggwelter (disk) 17 mars 2012 kl. 19.41 (CET)
thread_title: Språkvård

message: Beskriver inte den här artikeln (Anknytning (psykologi)) samma sak som Anknytningsteori? Jag tycker artikeln Anknytningsteori kan omdirigeras hit. Evntuellt ska innehållet i den här artikeln (Anknytning (psykologi)) ligga under namnet Anknytningsteori?--LittleGun (disk) 18 mars 2012 kl. 08.43 (CET)
replies: text: (Jag gör alltså gärna jobbet, men jag vet inte om det finns anledning att ha två artiklar.)--LittleGun (disk) 18 mars 2012 kl. 08.46 (CET)
replies: text: :Instämmer i att det är i stort sett samma område och jag har liknande tankar. Har dock jobbat med att göra den här artikeln stringent och är inte helt nöjd med hur den andra är utformad. Därav avvaktat med frågan. Men varför inte? Vill du "göra jobbet" så go ahed.Den här tillhör också en något tveksam huvudkategori, tycker jag. Det borde vara Psykologi som är huvudkategorin. Så varför inte ha endast Anknytningsteori. Då kan man ju också slippa den inledande förgreningen. Vänligen Zteewee (disk) 18 mars 2012 kl. 09.17 (CET)
replies: text: ::Utan att vara speciellt insatt i ämnet skulle jag ändå säga att det är två artiklar. Ser man på de engelska artiklarna så är den stora artikeln Anknytningsteori, där man tar upp även till exempel Lorenz och vad vi på svenska kallar prägling. Nu tycks båda de aktuella svenska artiklarna behandla barnets anknytning, så det finns - efter jämförelsen med de engelska artiklarna - möjlighet att i artikeln Anknytningsteori ta ett större grepp. Det borde enligt min mening vara väl vara motiverat att som nu ha en särskild artikel som behandlar själva teoribildningen och exempelvis kan innehållet i den engelska artikeln en:Attachment theory översättas och läggas in under den motsvarande artikeln (Anknytningsteori). Mitt förslag är att det som nu står i artikeln Anknytningsteori och som behandlar barns anknytning flyttas över hit (Anknytning (psykologi)).  --Xauxa (disk) 18 mars 2012 kl. 09.31 (CET)
replies: text: :::När jag nu åter tittat på det engelska upplägget tycker jag det ser ut som att Attachment mer är en utvecklad förgreningssida och Attachment theory är huvudsidan. Något som borde kunna funka på svenska också.Zteewee (disk) 18 mars 2012 kl. 10.19 (CET)
Jag har nu lagt in allt som finns i denna artikel i Anknytningsteori. Där finns därför just nu en del upprepningar, som jag avser att se över och rensa i. Den här artikeln kan därför tas bort till förmån för fördelningsartikeln som också skulle kunna innehålla begrepp som anknytning när det gäller bland annat järnvägen och immigration. --Zteewee (disk) 18 mars 2012 kl. 22.04 (CET)
thread_title:  Anknytning (psykologi) / Anknytningsteori