Diskussion:Magisterexamen

message: På diskussionssidan för artikeln om teknologie magister har det konstaterats att de artiklar som rör begreppet magister bör struktureras om. Jag har inget färdigt förslag på hur det kan göras, men skall här försöka börja på en "probleminventering".
Till att börja med kan det konstateras att artikeln filosofie magister innehåller en historik som går tillbaka till antikens Rom och som egentligen inte har något att göra med den filosofie magistergrad som artikeln egentligen handlar om. Frågan är om man inte skulle bryta ut denna del och använda den som grund för en översiktlig artikel om begreppet magister. Dagens förgreningssida skulle då kunna flyttas till Magister (olika betydelser).
Betydligt knepigare blir det när man snävar in på den akademiska användningen av beteckningen magister. Problemet är att magister har använts för flera näraliggande betydelser. Från ett svenskt perspektiv kan man nog åtminstone identifiera följande varianter:
# Magistergrad - fram till mitten av 1800-talet den filosofiska fakultetens motsvarighet till doktorsgraden vid teologisk, juridisk och medicinsk fakultet. Titulerades filosofie magister.
# Filosofie magister - titel för den som avlagt filosofisk ämbetsexamen mellan 1907 och 1969. Filosofisk ämbetsexamen var en lärarexamen som gav behörighet till adjunkttjänst vid läroverken. 
# Politices magister - en titel för den som från 1935 avlagt antingen statsvetenskaplig-filosofisk examen eller statsvetenskaplig-juridisk examen, eller efter 1958 avlagt filosofisk-samhällsvetenskaplig examen (pol.mag.) med fördjupning i samhällsvetenskap eller juridisk-samhällsvetenskaplig examen (jur.pol.mag.) med fördjupning i juridik. Avskaffades 1969.
# Magisterexamen - en generell examen som infördes 1993. Denna examen kan erhållas med olika typer av förled eller efterled, exempelvis filosofie, ekonomie, farmacie, medicine, odontologie, politices, teknologie och teologie.
Dessutom har det funnits en kirurgie magister, vilket var en examen för fältläkare. Idag finns det också en konstnärlig magisterexamen vilket är en egen examen, men i praktiken är en magisterexamen med examenskrav anpassade för konstnärlig utbildning.
Detta hade kanske varit enkelt att strukturera upp om det inte hade varit så att filosofie magister och politices magister använts för lite olika typer av examina. Hur skall man stycka upp materien? Idag finns en artikel om filosofie magister vilken i praktiken täcker nr 1 och 2 ovan. Sedan finns det en artikel om politices magister som täcker 3 och 4 (vad avser pol mag). Det finns en artikel om teknologie magister, vilket alltså endast är en variant av examen enligt nr 4, med förledet teknologie. Vidare finns det en artikel om magisterexamen. En lösning vore kanske att slå ihop allt till magister (svenska akademiska examina).
För att ytterligare krångla till det hela bör även fundera på hur benämningen magister används i andra länder. Det bör åtminstone i ett senare skede vara möjligt att lägga till sådana fakta. Dessutom har vi ett problem med interwikilänkarna. Artikeln magisterexamen länkar nu till master på tre olika språk, men ingen av dessa artiklar länkar tillbaka till magisterexamen. Problemet här är främst att vi i Sverige även har en mastersexamen. Både den och magisterexamen översätts som master's degree på engelska. En lösning på detta skulle kunna vara att på svenska Wikipedia ha en artikel om master, vilken skulle behandla master ur ett internationellt perspektiv, och sedan ha en separat artikel för den svenska masterexamen.
En sammanfattning av en tänkbar artikelstruktur skulle kunna vara:
# Magister - artikel om begreppet magister ur generellt perspektiv.
# Magister (olika betydelser) - ny förgreningssida.
# Magister (svenska akademiska examina) - En sammanslagen artikel om benämningen magister i svenska examina.
# Master- skrivs om ur internationellt perspektiv.
# Masterexamen - en ny artikel om den svenska masterexamen.
Detta blev en lång text och jag vet inte om någon tycker att saken blev något klarare av det. Jag ser fram emot kloka kommentarer och förslag. /B****n 10 augusti 2008 kl. 20.41 (CEST)
replies: text: Bra initiativ! Men jag skulle gärna se färre artiklar, förslagsvis tre: "Magister (olika betydelser)", "Magister (svensk akademisk examina)" och "Master". Istället kan man dela upp artiklarna i avsnitt såsom "historik" (ev. uppdelad i underavsnitt efter olika högskoleförordnignars/högskolereformers namn), "motsvarande examina i andra länder", osv.

text: Det saknas artiklar om (eller "redirectade" uppslagsord för) teknologie master och teknologie kandidatexamen, och förmodligen även om övriga förled som kan förekomma. Kandidatartiklarna bör ha liknande struktur för magisterartiklarna.

text: Tänk på att artiklarna examen, bolognaprocessen och civilingenjör tar upp liknande frågeställningar.

text: Det borde även finnas en artikel med namnet högskolereformer eller högskoleförordning.Mange01 11 augusti 2008 kl. 17.15 (CEST)
replies: text: :Mitt förslag var inte på något sätt färdigsmält, så jag är öppen för alternativ. Det låg dock någon form av tanke bakom. Anledningen till att jag vill dela på master och masterexamen är att de båda svenska masterexamen och magisterexamen översätts till en master's degree på engelska. Om masterexamen skall beskrivas i en artikel om master, så borde magisterexamen också beskrivas där. Det är dock inte så bra om man samtidigt vill hålla samman beskrivningen av svenska magisterexamina (och magistergraden) genom tiderna. /B****n 11 augusti 2008 kl. 19.39 (CEST)
Jag ser att du håller på att jobba med Master (Flera betydelser), Master, Masterexamen och Master's degree, och raderar endel text om historiken. Återigen tycker jag att det räcker med en artikel vid synonymer eller starkt relaterade begrepp - annars blir det ofta upprepning av text där det kan uppstå motsägelsefulla påståenden. Det räcker alltså med en artikel om Masterexamen - den om Master kan vidarebefordras dit eller till Master (olika betydelser). Istället kan man ha underrubrikerna "Svensk masterexamen" och "Master's degree enligt Bolognanmodellen", "Master's degree i USA", osv. Jag inväntar med att pilla i artiklarna tills du börjar känna dig färdig med ett förslag. 
För övrigt har du mitt stöd att baka in filosofie och teknologie magister som underavsnitt i magisterartikeln. Om något av avsnitten blir väldigt långt kan man ha kvar underartikeln och ange den som underavsnittets huvudartikel. Mange01 18 augusti 2008 kl. 21.58 (CEST)

text: Men i så fall skall magisterartikeln också bakas in i masterartikeln. Det tycker jag blir lite för mycket.

text: Problemet är alltså en masterexamen inte är en master's degree, den översätts bara till detta. Inte heller är magisterexamen en master's degree, men den översätts också till detta. Även andra examina, exempelvis civilingenjörsexamen och juristexamen översätts med master's degree. Ingen av dessa examina är dock en master's degree. Vi kan baka ihop alla examina som har med en master's degree i samma artikel. Det blir dock lite konstigt. Det finns inget som motiverar att just masterexamen skall behandlas i samma artikel som master's degree, men inte andra artiklar som räknas som ekvivalenta med en master's degree. Mitt förslag är att varje examen i princip får egna artiklar. Vad gäller magisterexamen, så kan där även ingå äldre titlar och den gamla magistergraden. /B****n 18 augusti 2008 kl. 22.17 (CEST)
replies: text: :Hmm. Svensk masterexamen följer Bolognamodellens Master, men det gör inte svensk magister. Men okej, jag ska inte vara envis. Huvudsaken är att artiklarna inte blir alltför korta och att de länkar till varandra. Du kan även funddera på att man kan ha tydligare namn på artiklarna, t.ex. Master (Svensk examen) och Master's degree. Mange01 18 augusti 2008 kl. 22.22 (CEST)
Hogskoleverket kom med en ny engelsk <-> svensk ordlista. (Hur mycket det hjälper vet jag inte.) /Pieter Kuiper

text: Fortfarande tycker jag egetligen att masterexamen och master's degree bör vara samma artikel, eftersom båda numera är europeiska examina.

text: Jag la tillbaka en massa raderad text i masterexamen. Texten kan säkert bättras på.

text: Eftersom de flesta av svenska wikipedias läsare som söker på "master" är mer intresserad av en svensk eller europeisk masterexamen än en gammal inaktuell brittisk dito så länkade jag om master till master (olika betydelser). Dessutom bytte jag namn på den anglosaxiska artikeln till master (anglosaxisk examen), och den svenska till masterexamen (svensk examen).

text: Ett 70-tal sidor länkar till master. Mer än hälvten gäller den svenska examen, och hälvten den internationella. Jag orkar inte gå igenom dem och avgöra vilken som ska peka vart. Enklast vore om det var samma artikel.  Mange01 25 augusti 2008 kl. 11.42 (CEST)
replies: text: :Omlänkningar OK för min del, även om jag hellre hade sett att artikeln master (anglosaxisk examen) hade hetat master's degree med en tydlig länk till master (olika betydelser).

text: :Masterexamen - Master's Degree. Jag tycker fortfarande att dessa artiklar, av flera anledningar, skall hållas isär. En anledning är att Masterexamen inte är en Master's Degree. Skulle en svensk högskola utfärda en Master's Degree (dvs med en examenbenämning på engelska i original), så skulle man få smäll på fingrarna av Högskoleverket. En svensk Master's Degree finns inte och om en svensk högskola utfärdade en examen på det sättet, så är risken att den inte erkänns internationellt (det finns exempel på just det). Att ett antal olika svenska examina översätts till Master's Degree är en annan sak. En annan anledning, som jag påpekat tidigare, är att det finns flera svenska examina som översätts till Master's Degree - inte bara masterexamen. Ytterligare en anledning är att benämningen Master's Degree används utanför "Bolognaområdet", exempelvis i USA. Master's Degree är alltså inte enbart benämning på europeiska Bolognaanpassade examina och den går därför inte att rakt av att jämställa med en Masterexamen.

text: :Vad gäller Bolognaprocessen, så förekommer där inte några särskilda examensbenämnningar. I den ursprungliga Bolognadeklarationen nämns visserligen mastern, men sedan har man släppt alla sådana kopplingar till specifika examina. Vad man talar om är att utbildningen skall bygga på två nivåer och att examina skall vara jämförbara.

text: :Jag titta på de sidor som länkar till master. /B****n 25 augusti 2008 kl. 23.16 (CEST)
replies: text: ::Jo, jag vet att den gamla magistern bara översattes till master's degree, den var ingen master's degree. Men du menar alltså att inte heller den bolognaanpassade masterexamen är en master's degree? Intressant. Det borde understrykas i artikeln. Ändå skriver vi "International master programme" som engelsk titel i utbildningsplanen. Själv brukar jag kalla magisterexamen för "Swedish master" och masterexamen för "European master" när jag pratar med internationella studenter. Det kanske är fel.

text: ::Hur som helst, vill du byta namn enligt ditt förslag så är det helt okej för min del. Mange01 26 augusti 2008 kl. 22.55 (CEST)
replies: text: :::Någon "European Master" finns egentligen inte. Det kan väl gå bra att säga så för att försöka beskriva den svenska masterexamen. Men den är inte en europeisk examen, utan en svensk examen som uppfyller Bolognaprocessens krav på jämförbarhet etc ... /B****n 27 augusti 2008 kl. 00.36 (CEST)
thread_title:  Omkonstruering 

message: "En magisterexamen krävs idag för att antas till forskarutbildning, och krävdes i praktiken tidigare ...". Jag kan inte se att det enligt de äldre bestämmelserna kunde krävas (ens i praktiken) att en sökande skulle ha tagit ut en magisterexamen för att vara behörig till forskarutbildning. Enligt HF 9 kap 4 § krävdes minst 120 poäng grundläggande högskoleutbildning för grundläggande behörighet. Enligt 5 § skulle krav på särskild behörighet avse kunskaper från grundläggande högskoleutbildning (el motsv utb, el arbetslivserfarenhet). Någon grund för att kräva uttagen examen vid antagning till forskarutbildning fanns dock inte. Idag krävs uttagen examen från acancerad nivå. Det finns dock en lång rad med sådana examina. Det är därför knappast motiverat att särskilt nämna det i artikeln om magisterexamen. Det bör istället tas upp i någon lämplig artikel om forskarutbildning. Jag stryker den ovan citerade meningen. /B****n 26 augusti 2008 kl. 19.36 (CEST)
replies: text: Okej. Vid KTH räckte det dock inte med treårig ingenjörsexamen, utan man var tvungen att ha minst teknologie kandidatexamen. Kanske nån lokal regel, vad vet jag. Mange01 26 augusti 2008 kl. 22.43 (CEST)
replies: text: :Det beror naturligtvis hur man tolkar att krav på särskild behörighet skulle avse kunskaper. Jag har inte läst förarbetena, så jag tänker inte uttala mig med absolut tvärsäkerhet, men den mest rimliga tolkningen är att man fick ställa krav på kunskaper som i princip skulle ha berättigat till en examen - men däremot inte att studenten skulle ha tagit ut en uttagen examen. Om KTH inte följde högskoleförordningen i detta avseende, så vore det inte den första gången ett lärosäte inte höll sig innanför gällande författningar - inte den sista heller. /B****n 26 augusti 2008 kl. 23.38 (CEST)
replies: text: ::Jag antogs till forskarutbildning i historia vid Lunds universitet 1992 och hade då "bara" en fil kand med 60 poäng historia (d v s till C-nivå). /FredrikT 20 oktober 2008 kl. 14.05 (CEST)
thread_title:  Behörighetskrav till forskarutbildning 

message: Jag hittar inget i högskoleförordningen om att civilingenjörsexamen "som sådan [kräver] även icke-tekniska så kallade ingenjörsstödjande eller yrkesrollsförberedande ämnen såsom industriell ekonomi, projektledning, skriftlig dokumentation, arbetsmiljö, hållbar utveckling, etik, med mera". /79.138.131.246 10 november 2016 kl. 21.54 (CET)
replies: text: Det mesta stämmer med källan, men inte allt. Se https://www.riksdagen.se/sv/dokument-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/hogskoleforordning-1993100_sfs-1993-100 :
replies: text: :För civilingenjörsexamen skall studenten: ...

text: :- visa förmåga att utveckla och utforma produkter, processer och system med hänsyn till människors förutsättningar och behov och samhällets mål för ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling, ...

text: :- visa förmåga att göra bedömningar med hänsyn till relevanta ... samhälleliga och etiska aspekter samt visa medvetenhet om etiska aspekter på forsknings- och utvecklingsarbete,

text: :- visa insikt i teknikens ... roll i samhället och människors ansvar för hur den används, inbegripet sociala och ekonomiska aspekter samt miljö- och arbetsmiljöaspekter...

text: Många bruka fråga om skillnaden mellan teknologie magister/master och civilingenjör, så Wikipedia bör redogöra för detta. Jag la in en kort text i denna artikel. Och justerade motsvarande text i Masterexamen_(svensk_examen)#Teknologie_masterexamen_och_civilingenjörsexamen. Som förslag. Tomastvivlaren (diskussion) 19 oktober 2020 kl. 18.22 (CEST)
thread_title:  Ifrågasatt uppgift 

message: Under detta uppslagsord, eller möjligen direkt under magister, saknar jag en beskrivning av hur begreppet användes vid de äldsta universiteten (tänk Universitetet i Bologna och Paris universitet på 1200-talet) och hur den utvecklades under tidigmoderna tiden (tänk magister Martin Luther och mäster Olof). Vill inte riktigt lägga till mall:tidlöshet för det är inte nödvändigtvis så att infon ska in i den här, rätt modernt inriktade artikeln. Men frågan behöver lyftas! OJH (diskussion) 21 december 2021 kl. 08.24 (CET)
thread_title:  Hur användes magister förr?