Wikipediadiskussion:Artiklar om nu levande personer/Arkiv 2006

message: Texten behöver putsas språkligt från dåliga översättningar och så att det passar svenskspråkiga Wikipedia. Avsnittet om identitetsstöld kanske är tveksamt, även om texten om den biografiska personens vilja är viktig. //StefanB 16 december 2006 kl. 11.23 (CET)

message: Jag håller med om vad som står i artikeln, men den innebär ett helt annat förhållningssätt än vad vi har idag. Se t.ex. Jackie Arklöv - den första källan i artikeln kom idag om dagens dom. Enligt denna artikeln borde man ha blankat hela artikeln, eller? Eftersom man inte ska sätta mall:Källa saknas utan radera. På något sätt finner jag uppgifterna om Arklöv som så kända att det känns lite meningslöst.//IP 18 december 2006 kl. 19.54 (CET)
replies: text: Det är bara "Kontroversiellt material som saknar källor" som ska raderas. Allt som står i artikeln är inte kontroversiellt så hela artikeln borde inte tas bort. Vints 28 december 2006 kl. 15.50 (CET)
replies: text: :Nu är ju i och för sig den artikeln kontroversiell rakt igenom och har endast en källa. Frågan är hur vi gör med artiklar som skrevs långt innan kraven på källor stramades upp. //StefanB 28 december 2006 kl. 17.08 (CET)
replies: text: ::Ni har nog rätt i att det mesta av artikeln skulle tas bort när det inte fanns någon källa. Emm hade det http://sv.wikipedia.org/w/index.php?title=Wikipedia:Biografier_%C3%B6ver_levande_personer&diff=3367932&oldid=3360704].
thread_title:  Fundering 

message: Jag föreslår följande tillägg till dessa riktlinjer:
"Om en biografisk artikel handlar om en person som blivit dömd till fängelse
och domen vunnit laga kraft samtidigt som detta ej kan infogas till artikeln
då det skulle strida mot dessa riktlinjer (till exempel då domen ej har refererats
i svenska media och således ej är allmänt känd) så riskerar man att artikeln 
ej ger en rättvisande bild. I sådana fall bör starkt
övervägas om artikeln ska raderas enligt gängse förfarande
via Wikipedia:Sidor föreslagna för radering."
Pierreback 30 december 2006 kl. 20.11 (CET)
replies: text: Det finns redan Administratörer som ser biografiska artiklar som saknar källor och är kontroversiella ska, om det inte finns någon tidigare version att återställa till, radera artikeln utan diskussioner. Att köra det via sffr blir en alldeles för långdragen historia och att uppgifterna ska bort om de inte har publicerats i media, kan nog ingen ifrågasätta. Snabbradering gäller eftersom vi måste minimera all sådan spridning. Om vi kör via sffr kommer uppgifterna att ligga ute för länge.

text: Däremot bör vi kanske understryka versionsradering lite tydligare. Det finns idag artikelhistorik om personers icke officiella sexuella läggning och sådana versioner bör raderas (som vi till exempel gjorde med Mervyn Johnson).

text: //StefanB 30 december 2006 kl. 21.12 (CET)
thread_title:  Radering av snedvridna artiklar 

message: :Hitflyttad från Wikipedia:Bybrunnen av StefanB 8 januari 2007 kl. 10.17 (CET)
=== Den inledande diskussionen ===
Om en person döms för ett grovt brott utan att detta publiceras i
svenska media så får detta enligt nuvarande föreslagna
riktlinjer (se Wikipedia:Biografier över levande personer)
inte läggas in i Wikipedia-artikeln. Ett argument för detta
förhållningssätt är att wikipedia är en encyklopedi, inte
en tabloidtidning. 
Om personen innan han dömts hade en egen Wikipedia-artikel så kommer
den ofta, om den får stå kvar oförändrad, enligt min mening
vara direkt missvisande. Därför bör det fastslås som allmän
riktlinje att man i sådana fall raderar artikeln om personen.
(Detta kan föras in i till exempel Wikipedia:Biografier över levande personer).
Ingen artikel är nämligen bättre än en missvisande artikel. Pierreback 29 december 2006 kl. 18.55 (CET)
replies: text: Lyft gärna fram något exempel om du vill föreslå riktlinjer. Det är svårt att se rimligheten i regler innan man ser hur de kan tillämpas. jag tänker mig att situationen inte är så vanlig, så att det kanske trots allt är bättre att diskutera de fall som uppstår när de gör det. /Salsero 29 december 2006 kl. 19.00 (CET)
replies: text: :Följande artiklar är exempel: Mervyn Johnson samt Khaled Odeh. Frågan har principellt intresse, och därför tyckte jag det var lämpligt att ta upp frågan på Bybrunnen. Båda personerna har dömts samt deras namn har ej offentliggjorts i svenska media, och således bör artiklarna raderas. Pierreback 29 december 2006 kl. 19.08 (CET)
replies: text: :::[Redigeringskonflikt] Den andra artikeln du nämner tycks enbart handla om personen som brottsling. Är det riktigt att han inte namngivits i pressen, så är det väl rimligt och okontroversiellt att ta bort artikeln. (Däremot undrar jag litet hur Quintus i så fall hittade namnet.) Händelsen är ju encyklopediskt intressant, men borde kunna beskrivas t. ex. som Salemmordet eller Mordet i salem, utan att mördaren namnges.
replies: text: :::Är det helt korrekt att personen i det första ej har namngivits? Det verkar som om åtminstone hans spiritualistförening anser att han har identifierats i pressen: . Vår artikel handlar ju också om åtskilligt annat än brottslig verksamhet. Jag tycker att artikeln kan behållas. Det finns däremot möjligen skäl att vänta med att nämna frågan om brottslighet, tills en eventuell dom i sista instans vunnit laga kraft.--Jörgen B 29 december 2006 kl. 19.52 (CET)

text: ::I de två fallen skulle jag säga att artiklen om Khaled Odeh absolut inte kan stå kvar ifall källa saknas. Men där står ju heller ingen annan information om personen än att han har blivit dömd för mord. Däremot så kan jag tycka att om Mervyn Johnson tidigare förtjänat en artikel så förandras inte detta ifall han döms för ett brott. Det är märkligt att tala om att en artikel skulle bli "missvisande" för att den inte tar upp alla fakta. Om vi inte kan ta med fakta om brottsmål så kan vi fortfarande ta med andra relevanta fakta om en person. Jag tycker inte vi har en skyldighet att ge en rättvisande bild av hur god eller ond en viss person är. /Salsero 29 december 2006 kl. 19.19 (CET)
replies: text: :::Beträffande Mervyn Johnson så raderades två versioner i historiken idag, som hängde ut honom på ett mycket allvarligt sätt. Däremot blir det nog svårt att stoppa att brottslingar läggs in på Wikipedia. Vi är många användare och konsensus gäller, även om jag själv tycker att det ska vara ett brott med mycket stor publicitet för att brottslingen ska vara med eller brottet nämnas. Möjligen kunde en strafflängd på 10 år vara gränsen för kategoriseringen. Då slipper vi att personer kategoriseras som brottslingar på grund av rattfylleri, skattebrott osv. Kategoriseringen är nämligen viktig och kan skada personer i onödan. Visst, de får stå sitt kast osv, men vi har inte till uppgift att döma. Vi bör hålla nere de platser deras namn publiceras på för att hålla koll på att det inte smyger sig in någon som inte bör vara med. En underkategori i :Kategori:Brottslingar bör räcka och Lista över kända svenska brottslingar, som är en omotiverad lista bör raderas. Inga listor över brottslingar bör vara med alltså utan det enda register som bör finnas är kategorin. (Denna diskussion kan senare arkiveras på Wikipediadiskussion:Biografier över levande personer) //StefanB 29 december 2006 kl. 19.37 (CET)
replies: text: ::::I bägge de fall som exemplena anger anser jag att namnen på både offer och förövare kan utgå. Det är inte personerna i sig som är intressant utan brotten som sådana. I ena fallet är det ju också så att han dömts till rättspsykiatrisk vård, vilket kvalificerar för en särskild hänsyn. Det räker inte med att vara psykiskt sjuk eller ens allvarligt psykiskt sjuk för att få rättspsyikatrisk vård. Det krävs att en "allvarlig psyisk sjukdom har en så djupgående art och grad" att fängelsestraff inte kan komma i fråga. Vilka andra så svårt sjuka människor behandlar vi så? Och sen är det läbbigt att även om mordet hade politisk karaktär, så måste det vara oerhört svårt för offrets anhöriga att se hur hans död fortsätter att utnyttjas politiskt och här kunna läsa om det groteska i att han misshandlades till döds. Varken offer eller förövare var i detta fallet offentliga personer till någon del. Det är väl inte healern som fällts för kvacksalveri och annat heller.? Bort med bägge = alla tre artiklarna. Agneta 29 december 2006 kl. 19.50 (CET)
replies: text: :::::'Healern' var tydligen ordförande för en spiritualistisk världsförening fram till för någon månad sedan, vilket väl är rätt offentligt? Jag hittar dock inte artiklar om honom på en:wiki. Hans svenska förening anser ju dessutom tydligen att han är oskyldig, vilket jag tycker gör att det hela verkar intressantare.--Jörgen B 29 december 2006 kl. 20.04 (CET)
replies: text: ::::::Jag menade offentlig i meningen "offentlig person". Barnläkaren med datorn hemma oh på jobbet fylld med pedofila bilder, läkaren som tog PRAO-elev på tuttarna, den politiske representanten som slog frun och barnen eller typ domaren som togs på kyrkogården med byxorna nere med en kvinna i prostitution. Sedlarna kvinnan hade mellan tuttarna hade hands fingeravtryck. Jag tycker det är upp till Spiritualistiska Världsföreningen att bestämma vilka ansikten de vill ha utåt. Omhans svenska förening anser honom oskyldigt dömd så lär de väl hjälpa honom. Inte så offentlig att han är värd ens en artikel för sina obrottsliga gärningar. Jag vet inte hur långt upp i rättsväsendet hans fall prövats, men mellan hans föreingsmedlemmar och offentlig domstol så föredrar jag att vi håller oss till den sistnämndas åsikt. Kittlande fall men inte av så särskilt stort allmänt intresse. Agneta 29 december 2006 kl. 20.22 (CET)
replies: text: :::::::Jag har ingen invändning mot att gå efter 'offentlig domstols' åsikt, men inväntar gärna sista ordet från dessa. Det är i kontroversiella fall blott alltför vanligt att tings- och hovrätter har olika uppfattning i skuldfrågan.

text: :::::::Jag tycker nog han verkar som en mer 'offentlig person' än vad till exempel de flesta läkare gör; men du menar kanske något annat. Menar du något i stil med 'med en sysselsättning som borde omfatta någon slags offentligt förtroende'?  Även i så fall får han nog ses som en offentlig person; se på hur hans västeråsförening beskriver hans storartade hjälpinsatser (som medium) för andra människor. Det tycks finnas rätt många människor som sätter större tillit till medier än till t. ex. läkare eller präster.

text: :::::::Innan det här hände, så ansåg åtminstone tillräckligt många wikipedianer honom intressant nog. Jag var inte inblandad, och detta går att diskutera; men rent allmänt tycker jag nog att företeelser som spiritualism är av hyggligt encyklopediskt intresse. (WP handlar inte om vad som är rätt eller fel, eller hur; och detta är spridda och väletablerade rörelser, som dessutom även ickemedlemmar ofta har hört talas om.) Om inte brottet kommit upp, och frågan om radering av artikeln på grund av att den inte vore encyklopediskt intressant hade kommit upp, så skulle jag nog ha stött ett bevarande. Däremot tycker jag att det finns utrymme för att också informera bättre om skepticismen och kritiken mot spiritualismen.--Jörgen B 29 december 2006 kl. 20.54 (CET)
replies: text: ::::::::Hur som helst kan vi väl konstatera att Wikipedia inte är ett nyhetsforum, och därför kanske man ska avvakta med att fylla på Mervyn Johnsons artikel med dagsfärska nyheter. Rätt är väl i det fallet att avvakta eventuella överklagningar? //// Manthrax 29 december 2006 kl. 21.03 (CET)
replies: text: :::::::::Observera att den artikeln inte är eller har varit föreslagen för radering, möjligen på någon diskussionssida. Det som gjordes idag var att två enstaka versioner raderades, två diffar som skrevs in igår alltså, och detta på grund av att vi hängde ut honom utan grund för våra påståenden. Då räcker det inte med vanliga återställningar. Men artikeln ligger kvar och det encyklopediska intresset i den lägger jag mig inte i, så länge vi inte anklagar personen för att vara brottsling utan att ange neutrala källor. //StefanB 29 december 2006 kl. 21.10 (CET)
replies: text: :::::::::::Var det gäller "offentliga personer" så avser jag personer som har förtroendeuppdrag. Sjukvårdspersonal har t.ex. legitimation av staten, som genom legitimationen garanterar att leg.innehavaren har sådan formell komptens, följer de etiska regelverken (utöver lagarna som gäller för alla) och sådana personliga egenskaper att staten garanterar att folk kan vända sig till personen ifråga i egenskap av det legitimerade yrket. Om staten drar in legitimationen så upphör rätten att arbeta inom vården. (Det är detta förvaltningsdomstolarna har tagit ställning till i det s.k. Styckmålet).  Lärare har formell kompetens och högskolorna intygar genom examination att de personliga egenskaperna är tillfyllest för yrket. Om en lärare i arbetet eller i sin yrkesroll begår fel, så behandlas det antingen vid allmän domstol eller arbetsrättsligt. Precis som för mannen som dömts för bl. a. kvacksalveri nu. (Det innebär att han har behandlat sjuka människor på ett okunnigt vis i syfte att bota.). Visst det är så allvarligt att han fått fängelse. Men vad "grova" brott kan ju också vara t.ex. "grov stöld", "grovt narkotikbrott". Vad som menas här är väl egentligen människor som dömts för våra lagstiftnings allra allvarligaste brott. Spioneri, som kan graderas i ringa, av normalgraden eller grovt är ett sådant brott som ligger i värstingdelen av brott.  Men mord är exempel på brott som inte kan graderas. Ingen döms någonsin för "ringa mord" eller "mord av normalgraden" eller "grovt mord". Mord är mord och endast påföljden varierar. Odeh, som använts som exempel ovan, är fälld för mord. i påföljdsdelen har domstolen tagit hänsyn till övriga omständigheter. Visst är han dömd för mord; men så pass allvarligt sjuk att han numera är patient. Han är helt ointressant som offentlig person betraktad. Lika ointressant som våldtäktmannen i Umeå, där omständigheter i utredningen och annat är mer intressant än hans person. Han skiljer sig ju inte från andra våldtäktmän på något vis. Hans dom är offentlig och kan rekvireras. De som deltog i gbg-kravallerna fälldes i några fall för anstiftan till våldsamt upplopp, som är ett allvarligt brott men inte i närheten av mord och våldtäkt, och ingen av dem nämns vid namn trots att de fick påföljder som "healern". Tomas Quick är motiverat att ha med här eftersom debatten pågår om värdet i domarna. sjuk är han i vilket fall och hans nygamla namn bör inte stå med här. Av hänsyn till honom själv oh hans anhöriga. Men ska bara "berömda" mördare figurera här? Eller varenda dräng som mördat någon? 50 hustrumördare/år i Sverige ger en lista på 500 namn på 10 år med tillhörande artiklar.  Inte lika flashigt som Lasermördare kanske? En rakare linje som följer någon eller några grundläggande priniper vore inte dumt.Agneta 29 december 2006 kl. 22.03 (CET)
replies: text: ::::::::::::Ang. Hagamän och diverse mördare så håller jag med Agneta att det borde finnas en princip för dem, jag vet faktiskt inte om man ska ta bort dem eller inte. Artiklarna smakar lite unket och jag får en känsla av pöbelfasoner. Men jag menar att om Clark Olofsson är med så bör även Nisse X från Vetlanda vara med även om hans allmängiltighet för svenska folket är mindre. Men jag menar om jag söker på just Nisse X så är uppgifterna adekvata för mitt intresse. Nästa fråga är om wikipedia har rätten att lägga upp namnet på Hagamannen t.ex. jag menar enligt PUL, har Wikipedia en anvsarig utgivare? Jag är inte så hemma på de där reglerna.--Pwa66 29 december 2006 kl. 22.16 (CET)
Intressant att du nämner PUL och det skulle vara intressant att veta vad som gäller enligt den lagen. Jag läser på http://www.notisum.se/rnp/sls/lag/19980204.HTM i 21§ PUL: Det är förbjudet för andra än myndigheter att behandla personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden. //StefanB 29 december 2006 kl. 22.31 (CET)

text: Med tanke på PUL kommer vi tillbaka till den eviga frågan: Vilket lands lagar gäller på svenska Wikipedia, svenska eller amerikanska? Thoasp 29 december 2006 kl. 22.36 (CET)
replies: text: : Jag anser att vi bör följa den svenska lagstiftningen med hänsyn till de berörda personerna --Rosp 8 januari 2007 kl. 13.02 (CET)

text: : Instämmer med Rosp. Riggwelter 8 januari 2007 kl. 13.04 (CET)
Om det är svensk eller amerikansk (servern står väl i Florida?) lag som gäller beror bla på vem som agerat, en svensk eller utlänning med "hemvist i riket" (dvs Sverige) eller inte. Så länge brottet (förtal exempelvis, genom att omtala en person som kriminell i syfte inte att sprida information utan i syfte att utpeka personen som klandervärd) även är straffbart i Florida döms en svensk som förtalar någon på wikipedia enligt svensk lag. Se BrB 2:2. Huruvida det är PUL eller YGL som gäller för wikipedia vet jag däremot inte säkert, men Riggwelter talade om ett predjudikat. Hade du målnummer, Riggwelter?--Godfellow 9 januari 2008 kl. 19.14 (CET)

text: :en:Communications Decency Act, :en:Section 230 of the Communications Decency Act och den här bloggen är intressanta. //StefanB 10 januari 2008 kl. 20.12 (CET)
=== Vad handlar denna diskussion egentligen om? ===
Jag förstod det som att Pierreback yrkade att det bör fastslås som allmän riktlinje att man raderar artiklar om om personer, om de döms för allvarliga brott, men deras namn i dessa sammanhang inte offentliggörs i massmedia, därför att artikeln bleve missvisande om den finge ligga kvar utan att brottet nämndes. H*n fick en förfrågan om exempel, och gav då de två exemplen vi sedan har kommenterat. Såvitt jag förstår, StefanB, har alltså Pierreback yrkat att en allmän princip för radering av artiklar införs, och att denna princip skall omfatta dessa artiklar. Det är väl en tillräckligt tydlig begäran om radering, även om den är något implicit (d. v. s. inbyggd som en konsekvens av det skrivna i stället för skriven rakt upp och ner)? Även gthyni ville ju f. ö. radera, och Agneta verkar också att gå på den linjen (fast av delvis andra skäl).
Fattar jag det hela rätt, så är en del av problemet just att Calle555 skrivit en förhållandevis spiritualismpositiv artikel om en person, som en kort tid senare dömts för brott med anknytning till hans verksamhet. Pierreback och gthyni tycker att det är missvisande att lämna kvar denna relativt positiva artikel, utan att informera om brottsligheten. Calle555 tycks absolut inte vilja ha med något om brottslighet i samband med denna spiritualist.
Är det kanske dags att gå tillbaka till Pierrebacks fråga, nu när vi har kunnat fundera över de praktiska konsekvenserna av en sådan princip? Vi verkar väl vara rätt eniga om att 'Salemmördaren' inte borde ha namngetts; och mer principiellt att vi inte skall ha biografiska artiklar vars encyklopediska intresse bara handlar om ett brott, där vi av ovan diskuterade skäl inte bör namnge förövaren. Man kan vid behov i stället skriva en artikel om brottet, utan att hänga ut förövare (eller, som Agneta påpekar, offer). Vad gäller artikeln om 'healern' så har vi tydligen olika åsikter om hur encyklopediskt intressant den är; men låt oss i stället diskutera principen. Säg att vi når samstämmighet om att en biografisk artikel är intressant nog, bortsett från att föremålet har begått ett tämligen grovt brott; men att personen inte bör pekas ut för detta brott. Hur hanterar vi detta? I det här fallet har jag föreslagit vänta och se, och jag tycker faktiskt att också detta kan göras till en princip:
Om en person är encyklopediskt intressant av andra skäl, men åtalas för ett brott som i sig skulle ha varit värt att ta upp, utan att massmedia identifierar personen, så avvakta lagakraftvunnen dom innan artikeln ändras. Min motivering är inte minst att många tidningar resonerar på liknande sätt, när det gäller halvkända personer. Om en sådan person överklagar och frikänns, så har vi i vilket fall mycket mindre orsak att ta upp saken; om h*n fälls även i hovrätt (och som vanligt vägras prövningstillstånd till HD), alternativt fälls i HD, så är det inte osannolikt att h*n därefter namnges av massmedia, och då har vi god orsak att skriva om detta även i den biografiska artikeln.
Om personens dom står fast, utan att denne namnges offentligt, så har vi förmodligen gjort en missbedömning; antingen var inte personen så intressant (bort med artikeln), eller så var brottet rätt orelaterat till det som gör personen intressant (artikeln kvar utan brotts nämnande). Vi får väl ta den diskussionen när den kommer.
Låter detta rimligt?
(Slutligen, mindre viktigt, det faktum att i så fall just den här 'positiva artikeln' om en spiritualist får stå kvar, tills han har en laga kraftvunnen dom emot sig: Svenskt och västerländskt rättsväsende bygger på att man betraktar en person som oskyldig tills denne dömts - och 'dömts' betyder här 'fått en fällande dom som har vunnit laga kraft'. Det bekymrar mig faktiskt inte så mycket att vi riskerar att låta en skyldig person framstå i alltför god dager ett tag, medan rättsprocessen fortsätter. Däremot kan det finnas skäl att se över hela området medier visavi fusk och bedrägeri. Jag minns ungefär Arthur Conan Doyles fantastiska argumentation, apropå de många avslöjade fuskande medierna. Den gick ut på att många av de avslöjade bedragarna förmodligen hade börjat som äkta medier, men sedan förlorat sin förmåga, och då övergått till fusk, för att de kände pressen att ställa upp för alla hjälpsökande människor.)--Jörgen B 29 december 2006 kl. 22.48 (CET)

text: Oj, det där blev mycket. Jag uppfattade det som att det fanns personer som trodde att hela artikeln hade raderats två gånger och lagts tillbaka, men det var tydligen en missuppfattning från min sida. Jag kollar in PUL nu och det verkar som att vi åker på att radera samtliga artiklar där personer anklagas för brott. Anledningen till att tidningar får skriva om det är att journalister lyder under tryckfrihetsförordningen och då gäller andra regler. Men vi lyder under PUL och får inte behandla personuppgifter om brott. Detta tycks gälla i hela EU. Jag kollar vidare. //StefanB 29 december 2006 kl. 23.02 (CET)
replies: text: :Med personuppgifter menar PUL i första hand sådana som finns i arkiv, handlingar, och annat opublicerat material. Den ersatte ju datalagen. Så det är inte olagligt att upprepa vad som offentliggjorts i en tidning, så länge som detta inte innebär att man sprider uppgiften vidare. Fast om tidningens uppgifter skulle vara förtal, vet jag inte. Vissa uppgifter om brott betraktas så allmänt kända att det är OK att skriva om det på nätet, men det är bara riktigt kända fall. Många artiklar som kategorieras som brottslingar borde nog övervägas att raderas. En del brottslingar är ju "kända för en dag" så att säga, men bortglömda senare.//--IP 29 december 2006 kl. 23.12 (CET)
replies: text: ::Tack för klargörandet. Det borde alltså innebära att det är olagligt för oss att publicera uppgiften om den inte har förekommit i ett journalistiskt media tidigare? Men om uppgiften har publicerats i en tidning så blir det lite konstigt eftersom vi faktiskt sprider uppgiften vidare, eller hur? //StefanB 29 december 2006 kl. 23.20 (CET)
replies: text: :::Den som publicerar sådan information gör något olagligt ja. Och det kan inte förhandlas bort i omröstning enligt Wales. Problemet är att vi underlättar informationsåtervinning genom kategorisering, och därmed dels "förevigar" informationen så att säga, dels underlättar för utrikiska personer att finna svenska brottslingar (iw-länkarna).//--IP 29 december 2006 kl. 23.25 (CET)
replies: text: ::::Då är delen med att inte använda förstahandsinformation som källor, exempelvis domstolshandlingar, ganska klar. Det är iofs egen forskning att rota fram sådant. Det blir lite puts i Wikipedia:Biografier över levande personer, men det är bra om den konkretiseras. //StefanB 29 december 2006 kl. 23.43 (CET)
Jörgen B, ja, ditt resonemang låter fullt rimligt. Jag har lagt till text i biografiartikeln som kan diskuteras på Wikipediadiskussion:Biografier över levande personer. //StefanB 30 december 2006 kl. 06.55 (CET)
replies: text: ::::::Det är tveksamt att följa mediala publiceringar, som ofta blir fall för PO och prövning av om Pressetiska regler följts. Det är tveksamt om kvaliten är densamma i alla tidningar och i alla TV-program. Det är hårfint även om det är hög kvalité i ett avgörande, eftersom det är komplicerat att följa vad som faktiskt prövats och avgjorts i en högre instans. Styckmålet är ett ganska bra exempel, där (van)föreställningarna är många och de allra flesta nog inte har förstått att två offentligt= av socialstyrelsen legitimerade har blivit delegitimerade av rättsväsendet på socialstyrelsens begäran. Bägge hade och har den formella kompetensen (=krävd utbildning plus klinisk erfarenhet ). Ingen är fälld för varken lindrigt eller svårt brott. Tvärtom är de friade från samtliga påståenden i åtalen som väcktes mot dem. Alltså bör deras namn inte publiceras. Socialstyrelsen, som får in alla domar mot vårdpersonal, granskar innehållet i domarna och tar ställning till om legetiomationsinnehavet bör omprövas. Samma granskning kan också utföras efter att HSAN (Ansvarsnämnden dit patienter kan anmäla ärenden) avgjort olika anmälningar. Kvällsmedia är mycket förtjusta i att ur dagens inkommande post hämta just anmälningarna til HSAN. Men man ser sällan eller aldrig HSAN:ns friande utlåtanden i allmänna media. Expressen slängde ut ett 30-tal bilder på olika läkare som fällts av HSAN. Då haglade anmälningarna in till PO (pressombudsmannen). För över hälften av de 30 var friade från anklagelserna i högre instans, de övriga hade fått sänkt diciplinpåföljd, avlidit eller var så sjuka att de inte ens visste att de blivit av med legetimationerna. De bägge läkarna i "styckmålet" har inte fällts för något brott. Tvärtom. De är friade vid 9 olika rättsliga prövningar från både mord- och incestanklagelser. Socialstyrelsen har därför reagerat på något annat i domarna eller "andra omständigheter som kommit till den offentliga myndighetens kännedom". Det kan då röra brott mot de etiska reglerna eller de personliga egenskaperna. Det är ju inget brott att bli sjuk ens för vårdpersonal. Varje år förlorar därför allvarligt sjuka vårdyrkesutövare sina legetimationer. Tillfrisknar de så kan de ansöka om att få tillbaka dem. De "personliga egenskaperna" anses då så påverkade att yrkesutövningen tillfälligt eller tills vidare under offentlig garanti (=legetimationen) inte kan beviljas. De är inte dömda för brott men vem som helst kan ringa till socialstyrelsen och kontrollera den offentliga uppgiften om Syster Karin eller Doktor Karlsson har legitimation en kvar. Rättsligt, i styckmålet, är visat att de bägge åtalade läkarna styckat en död kvinnas kropp. Hennes namn har gett namn åt hela den historien (precis som "Linda, som i Linda-mordet" av Leif GW Persson). Offret, som är försvarslöst genom sin död, publiceras hur som helst med namn och med bilder (inte här tror jag) framför allt av de bägge läkarna, som är skyddade av att de inte har fällts för något brott. Indragningen av läkarnas leg. vilar i hög grad på den inflikade meningen i den friande domen. Men inte enbart det utan också på vad socialstyrelsen genom övrig bevisning och vittnesmål i förvaltningsdomstolarna har visat om i vilken grad läkarna uppfyller övriga krav för legetimationsinnehav. Det hela kan jämföras med en körkortsindragning. Man behöver inte fällas för rattfylleri eller fortkörning för att mista körkortet. Det "räcker" med att man får en mycket liten propp i hjärnan, tillfrisknar med ett litet ärr som påverkar synen så att man inte uppfyller synkraven för körkortsinnehav. Här på WP publiceras inte sådant.
replies: text: ::::::Principiellt är det encyklopediskt intressant att svåra brott begås. Men om det är Sven, Per eller Lena som är brottslingen är ointressant. Vissa  brottslingar är du och bror med hela svenska folket, till exempel allas vår Clark O. (som bytt namn!). Men har de verkligen encyklopediskt intresse? Det som är intressant med våldtäktsmannen i Umeå  är IMO hans icke-överensstämmelse med den allmänna bilden av vilka män flickor och kvinnor bör akta sig för enligt myten om våldtäktsmannen. Inte om han heter Peter eller Jan. Sprängde han i Umeå myten  eller blev han sjukförklarad för att inte spränga den? Jag tycker inte ens att det är intressant om förövare olika kategorier själva vänder sig till media och blir publika av egen kraft. Jag tycker det verkar som om det alltid trillar in en nådeansökan ett par månader efter sådana offentliggörande av sin ånger eller oskuld. Men i det kan jag ha fel.Frågan är då: Bör WP ställa upp på sådant publikfriande? Är inte det att bli väldigt partisk? Agneta 30 december 2006 kl. 08.14 (CET)
replies: text: :::::::Jag håller med. Brottet kan ha sitt berättigande som artikel, men att vi publicerar dessa artiklar gör säkert mer personlig skada för de inblandade, både förövare och offer, än det gör nytta för icke inblandade. //StefanB 30 december 2006 kl. 09.04 (CET)

text: :::::::Jag hittade två artiklar på nätet om Anbytarforums diskussioner med datainspektionen,  ,. DI säger bland annat att När det gäller uppgifter om brottslighet räcker det inte ens med samtycke – sådana publiceringar på internet är alltid otillåtna enligt PUL. Anbytarforum gav då ett förslag till regel som ska gälla där och som innebär att uppgifter om brottslighet inte publiceras förrän efter en viss tid efter brottslingens död. Det fanns två förslag; 70 eller 100 år. Det är dock ingen lag men datainspektionen menar att så länge det finns en direkt eller indirekt koppling till levande personer så får inte uppgifterna publiceras även om brottslingen inte längre är i livet. Fråga till IP: Att vi får publicera uppgifterna efter att de först har publicerats i media, går det att utläsa någonstans? //StefanB 30 december 2006 kl. 10.43 (CET)
replies: text: ::::::::Det vore absurt att inte få skriva på nätet att man vet att Lasermannen är dömd för brott osv. Det är så känt, att det måste ses som allmängods. Att däremot hänga ut några som flydde från ett fängelse för två år sedan med namn och persondata som fanns i tidningen då, tycker inte jag är rätt. Vad det handlar om för Anbytarforum är ju att de söker efter förfäder och indirekt levande släktingar till brottslingar, vilket ju måste ses som intrång på flera personers integritet. Det är alltså inte samma sak. En viktig aspekt i det hela, vilket framgår av PUL, är ju syftet med en framställning.//--IP 30 december 2006 kl. 11.38 (CET)

text: ::::::::Orsaken till att DI ställde sig som de gjorde till Anbytarforum var att de inte hade journalistiskt ändamål.//--IP 30 december 2006 kl. 11.45 (CET)
replies: text: :::::::::Ok, jag förstår. Det gällde förstahandsuppgifter där, ja. //StefanB 30 december 2006 kl. 12.01 (CET)
Jag har nu lagt in ett konkret förslag på [].
Fortsatt diskussion angående detta kan lämpligen ske där.
En annan fråga är om PUL överhuvudtaget är tillämplig på svenska wikipedia, då vissa har hävdat
att wikipedia helt följer amerikansk lag. Gäller svenska upphovsrätt på svenska wikipedia? Detta skulle få till konsekvens att den ideella upphovsrätten 
inte kan avtalas bort, och därmed skulle Wikipedia:GNU FDL inte vara gällande i Sverige.
Man skulle med andra ord alltid ha viss kontroll över vad som händer med den text
man själv bidragit med till svenska wikipedia. Pierreback 30 december 2006 kl. 20.19 (CET)

text: När vi skriver här överlåter vi upphovsrätten enligt avtal som gäller där det sluts. I detta fall med ett amerikanskt företag i USA. Skulle vi ge ut en bok i Kina, skulle avtalet normalt vara kinesiskt, och vi skulle inte kunna åberopa svensk lag bara för att vi är svenskar. PUL gäller för skribenten men inte för databasen (tror jag, men inte säkert). Eftersom skribenten är ansvarig för uppgifterna, gäller därför inte databasens lagar skribenten, utan det lands lagar där skribenten befinner sig när h*n begår (den brottsliga) handlingen eller inhämtat uppgifterna. Vi som inte skrivit artikeln kan därför inte hållas ansvariga för ev. olagligheter.//--IP 30 december 2006 kl. 20.26 (CET)
replies: text: :Nu har jag tittat lite närmare på PUL, och du verkar ha rätt. Skribenten kan vara ansvarig enligt paragraf 33 som förbjuder överföring av personuppgifter till t ex USA. Det verkar vara väldigt stränga regler som gäller! Enligt Karnov:s lagkommentar så betyder en publicering på Internet att uppgifterna görs tillgängliga i alla länder. Bestämmelsen i paragraf 33 om att skyddet i mottagarlandet ska vara adekvat kan alltså endast vara uppfylld om det är uppenbart att det saknas risk för integritetskränkningar!!! Pierreback 30 december 2006 kl. 20.48 (CET)

text: :IP har rätt. Sen är det ju så att många som skriver på svenska WP är bosatta och verksamma i andra länder där andra regler gäller för publiceringar. I USA sä har man tydligen börjat spika upp skyltar om begångna sexförbrytelser på brottslingarnas dörrar. Dr Phil visade hur FBI har fixat kartor där allmänheten kan klicka fram hur många dömda sexförbrytare som bor i deras närområden och nu är frigivna efter avtjänat straff. I Storbritanien så publiceras bilder på de som misstänks för brott. I Sverige möjligen namn på häktade. Om det är extremt allvarliga brott och offentliga personer.  Spionen Stig Wennerström eller långt om länge Stigsson i försvarsledningen. Men "vanliga" mördare och våldtäktsmän i Sverige på internet? Nej, då är det brotten i sig som är intressanta IMO. Vanligtvis slår ju en man ihjäl bara en fru och varje Herr Svensson som mördar frun är inte unik jämfört med varje Larsson som slår fru Larsson. Dessa mord skiljer sig dock till karaktär från morden i Kristianstad där en ung man slår ihjäl två kvinnor som inte ville "pussa honom". Och definitivt från fallen med männen som hittar en död kvinna, styckar henne och med hjälp av sina överordnade inom läkarbranschen kan få det till att kvinnan nog dött av sig själv och att "fina pojkar inte gör sånt" och frias helt.  Serievåldtäktsmän och seriemördare är inte intressanta som personer, till namn, utan de mänskliga mekanismer som utlöser den karaktären av brott. De räcker därför att här redovisa brottsserien och domstolsbedömningen och möjligen att det var en "vanlig, trevlig, genuin svensk med blå ögon, mörkblont hår, heltidsarbetande 2-barnsfar med villa och familjebil" som utförde dessa brott. I samma ögonblick han dom vunnit laga kraft sitter han ju ofarlig och behöver inte namnges. Encyklopediskt är det intressant att myten krossats av verkligheten eftersom det inte är ett makabert monster från utlandet utan rekordelig Svensk. Då har WP ökat kunskapen hos läsaren och det är väl syftet med en encyklopedi? Skvaller har visserligen ett socialt syfte som kan vara av stort positivt värde för den social gemenskapen. Men då huvudsakligen om det rör sig om sant "skvaller" och inte förtal. egentligen behpver det inte vara ett problem här om vi har klart för oss att delegitimerad vårdpersonal är ofarlig för vården, inburade våldtäktsmän är ofarliga och killarna på rättspsyk är också ofarliga och ointressanta encyklopediskt. Pul är en del att ta hänsyn till. Men därtill tycker jag att vi på Wp kan lägga  en egen, mer eller mindre kristalklar policy om vad som faktiskt är encyklopediskt intressant. Ämnena är ofta intressanta men när är personerna det?

text: :Folk är intresserade av Ted Bundy och hans kollegor. Varför? De är mentalt så avvikande och så fjärran från oss att vi åtminstone kan skvallra om dem? Spekulera om hur "sjuka" de är eller vad som helst. Utifrån våra möjligheter att möjligen se dokumentärer eller filmer om dem. Läsa en och annan bok (se t. ex. von Geddas bok om Thomas Quick) och försöka förstå. Vi hamnar hela tiden på Hanibal Lecter-nivå och hissnar, utan att ha en aning om at det är samma mänskliga fenomen för allihop. Om och om igen. Namnen skiftar och är ointressanta. Det är alltså inte namnen som ska fokuseras. PUL eller ej. Agneta 30 december 2006 kl. 21.42 (CET)
thread_title:  Personer dömda för grova brott bör tas bort ur encyklopedin 

message: Om en person döms för ett grovt brott utan att detta publiceras i
svenska media så får detta enligt nuvarande föreslagna
riktlinjer (se Wikipedia:Biografier över levande personer)
inte läggas in i Wikipedia-artikeln. Ett argument för detta
förhållningssätt är att wikipedia är en encyklopedi, inte
en tabloidtidning. 
Om personen innan han dömts hade en egen Wikipedia-artikel så kommer
den ofta, om den får stå kvar oförändrad, enligt min mening
vara direkt missvisande. Därför bör det fastslås som allmän
riktlinje att man i sådana fall raderar artikeln om personen.
(Detta kan föras in i till exempel Wikipedia:Biografier över levande personer).
Ingen artikel är nämligen bättre än en missvisande artikel. Pierreback 29 december 2006 kl. 18.55 (CET)
replies: text: Lyft gärna fram något exempel om du vill föreslå riktlinjer. Det är svårt att se rimligheten i regler innan man ser hur de kan tillämpas. jag tänker mig att situationen inte är så vanlig, så att det kanske trots allt är bättre att diskutera de fall som uppstår när de gör det. /Salsero 29 december 2006 kl. 19.00 (CET)
replies: text: :Följande artiklar är exempel: Mervyn Johnson samt Khaled Odeh. Frågan har principellt intresse, och därför tyckte jag det var lämpligt att ta upp frågan på Bybrunnen. Båda personerna har dömts samt deras namn har ej offentliggjorts i svenska media, och således bör artiklarna raderas. Pierreback 29 december 2006 kl. 19.08 (CET)
replies: text: :::[Redigeringskonflikt] Den andra artikeln du nämner tycks enbart handla om personen som brottsling. Är det riktigt att han inte namngivits i pressen, så är det väl rimligt och okontroversiellt att ta bort artikeln. (Däremot undrar jag litet hur Quintus i så fall hittade namnet.) Händelsen är ju encyklopediskt intressant, men borde kunna beskrivas t. ex. som Salemmordet eller Mordet i salem, utan att mördaren namnges.
replies: text: :::Är det helt korrekt att personen i det första ej har namngivits? Det verkar som om åtminstone hans spiritualistförening anser att han har identifierats i pressen: . Vår artikel handlar ju också om åtskilligt annat än brottslig verksamhet. Jag tycker att artikeln kan behållas. Det finns däremot möjligen skäl att vänta med att nämna frågan om brottslighet, tills en eventuell dom i sista instans vunnit laga kraft.--Jörgen B 29 december 2006 kl. 19.52 (CET)

text: ::I de två fallen skulle jag säga att artiklen om Khaled Odeh absolut inte kan stå kvar ifall källa saknas. Men där står ju heller ingen annan information om personen än att han har blivit dömd för mord. Däremot så kan jag tycka att om Mervyn Johnson tidigare förtjänat en artikel så förandras inte detta ifall han döms för ett brott. Det är märkligt att tala om att en artikel skulle bli "missvisande" för att den inte tar upp alla fakta. Om vi inte kan ta med fakta om brottsmål så kan vi fortfarande ta med andra relevanta fakta om en person. Jag tycker inte vi har en skyldighet att ge en rättvisande bild av hur god eller ond en viss person är. /Salsero 29 december 2006 kl. 19.19 (CET)
replies: text: :::Beträffande Mervyn Johnson så raderades två versioner i historiken idag, som hängde ut honom på ett mycket allvarligt sätt. Däremot blir det nog svårt att stoppa att brottslingar läggs in på Wikipedia. Vi är många användare och konsensus gäller, även om jag själv tycker att det ska vara ett brott med mycket stor publicitet för att brottslingen ska vara med eller brottet nämnas. Möjligen kunde en strafflängd på 10 år vara gränsen för kategoriseringen. Då slipper vi att personer kategoriseras som brottslingar på grund av rattfylleri, skattebrott osv. Kategoriseringen är nämligen viktig och kan skada personer i onödan. Visst, de får stå sitt kast osv, men vi har inte till uppgift att döma. Vi bör hålla nere de platser deras namn publiceras på för att hålla koll på att det inte smyger sig in någon som inte bör vara med. En underkategori i :Kategori:Brottslingar bör räcka och Lista över kända svenska brottslingar, som är en omotiverad lista bör raderas. Inga listor över brottslingar bör vara med alltså utan det enda register som bör finnas är kategorin. (Denna diskussion kan senare arkiveras på Wikipediadiskussion:Biografier över levande personer) //StefanB 29 december 2006 kl. 19.37 (CET)
replies: text: ::::I bägge de fall som exemplena anger anser jag att namnen på både offer och förövare kan utgå. Det är inte personerna i sig som är intressant utan brotten som sådana. I ena fallet är det ju också så att han dömts till rättspsykiatrisk vård, vilket kvalificerar för en särskild hänsyn. Det räker inte med att vara psykiskt sjuk eller ens allvarligt psykiskt sjuk för att få rättspsyikatrisk vård. Det krävs att en "allvarlig psyisk sjukdom har en så djupgående art och grad" att fängelsestraff inte kan komma i fråga. Vilka andra så svårt sjuka människor behandlar vi så? Och sen är det läbbigt att även om mordet hade politisk karaktär, så måste det vara oerhört svårt för offrets anhöriga att se hur hans död fortsätter att utnyttjas politiskt och här kunna läsa om det groteska i att han misshandlades till döds. Varken offer eller förövare var i detta fallet offentliga personer till någon del. Det är väl inte healern som fällts för kvacksalveri och annat heller.? Bort med bägge = alla tre artiklarna. Agneta 29 december 2006 kl. 19.50 (CET)
replies: text: :::::'Healern' var tydligen ordförande för en spiritualistisk världsförening fram till för någon månad sedan, vilket väl är rätt offentligt? Jag hittar dock inte artiklar om honom på en:wiki. Hans svenska förening anser ju dessutom tydligen att han är oskyldig, vilket jag tycker gör att det hela verkar intressantare.--Jörgen B 29 december 2006 kl. 20.04 (CET)
replies: text: ::::::Jag menade offentlig i meningen "offentlig person". Barnläkaren med datorn hemma oh på jobbet fylld med pedofila bilder, läkaren som tog PRAO-elev på tuttarna, den politiske representanten som slog frun och barnen eller typ domaren som togs på kyrkogården med byxorna nere med en kvinna i prostitution. Sedlarna kvinnan hade mellan tuttarna hade hands fingeravtryck. Jag tycker det är upp till Spiritualistiska Världsföreningen att bestämma vilka ansikten de vill ha utåt. Omhans svenska förening anser honom oskyldigt dömd så lär de väl hjälpa honom. Inte så offentlig att han är värd ens en artikel för sina obrottsliga gärningar. Jag vet inte hur långt upp i rättsväsendet hans fall prövats, men mellan hans föreingsmedlemmar och offentlig domstol så föredrar jag att vi håller oss till den sistnämndas åsikt. Kittlande fall men inte av så särskilt stort allmänt intresse. Agneta 29 december 2006 kl. 20.22 (CET)
replies: text: :::::::Jag har ingen invändning mot att gå efter 'offentlig domstols' åsikt, men inväntar gärna sista ordet från dessa. Det är i kontroversiella fall blott alltför vanligt att tings- och hovrätter har olika uppfattning i skuldfrågan.

text: :::::::Jag tycker nog han verkar som en mer 'offentlig person' än vad till exempel de flesta läkare gör; men du menar kanske något annat. Menar du något i stil med 'med en sysselsättning som borde omfatta någon slags offentligt förtroende'?  Även i så fall får han nog ses som en offentlig person; se på hur hans västeråsförening beskriver hans storartade hjälpinsatser (som medium) för andra människor. Det tycks finnas rätt många människor som sätter större tillit till medier än till t. ex. läkare eller präster.

text: :::::::Innan det här hände, så ansåg åtminstone tillräckligt många wikipedianer honom intressant nog. Jag var inte inblandad, och detta går att diskutera; men rent allmänt tycker jag nog att företeelser som spiritualism är av hyggligt encyklopediskt intresse. (WP handlar inte om vad som är rätt eller fel, eller hur; och detta är spridda och väletablerade rörelser, som dessutom även ickemedlemmar ofta har hört talas om.) Om inte brottet kommit upp, och frågan om radering av artikeln på grund av att den inte vore encyklopediskt intressant hade kommit upp, så skulle jag nog ha stött ett bevarande. Däremot tycker jag att det finns utrymme för att också informera bättre om skepticismen och kritiken mot spiritualismen.--Jörgen B 29 december 2006 kl. 20.54 (CET)
replies: text: ::::::::Hur som helst kan vi väl konstatera att Wikipedia inte är ett nyhetsforum, och därför kanske man ska avvakta med att fylla på Mervyn Johnsons artikel med dagsfärska nyheter. Rätt är väl i det fallet att avvakta eventuella överklagningar? //// Manthrax 29 december 2006 kl. 21.03 (CET)
replies: text: :::::::::Observera att den artikeln inte är eller har varit föreslagen för radering, möjligen på någon diskussionssida. Det som gjordes idag var att två enstaka versioner raderades, två diffar som skrevs in igår alltså, och detta på grund av att vi hängde ut honom utan grund för våra påståenden. Då räcker det inte med vanliga återställningar. Men artikeln ligger kvar och det encyklopediska intresset i den lägger jag mig inte i, så länge vi inte anklagar personen för att vara brottsling utan att ange neutrala källor. //StefanB 29 december 2006 kl. 21.10 (CET)
replies: text: :::::::::::Var det gäller "offentliga personer" så avser jag personer som har förtroendeuppdrag. Sjukvårdspersonal har t.ex. legitimation av staten, som genom legitimationen garanterar att leg.innehavaren har sådan formell komptens, följer de etiska regelverken (utöver lagarna som gäller för alla) och sådana personliga egenskaper att staten garanterar att folk kan vända sig till personen ifråga i egenskap av det legitimerade yrket. Om staten drar in legitimationen så upphör rätten att arbeta inom vården. (Det är detta förvaltningsdomstolarna har tagit ställning till i det s.k. Styckmålet).  Lärare har formell kompetens och högskolorna intygar genom examination att de personliga egenskaperna är tillfyllest för yrket. Om en lärare i arbetet eller i sin yrkesroll begår fel, så behandlas det antingen vid allmän domstol eller arbetsrättsligt. Precis som för mannen som dömts för bl. a. kvacksalveri nu. (Det innebär att han har behandlat sjuka människor på ett okunnigt vis i syfte att bota.). Visst det är så allvarligt att han fått fängelse. Men vad "grova" brott kan ju också vara t.ex. "grov stöld", "grovt narkotikbrott". Vad som menas här är väl egentligen människor som dömts för våra lagstiftnings allra allvarligaste brott. Spioneri, som kan graderas i ringa, av normalgraden eller grovt är ett sådant brott som ligger i värstingdelen av brott.  Men mord är exempel på brott som inte kan graderas. Ingen döms någonsin för "ringa mord" eller "mord av normalgraden" eller "grovt mord". Mord är mord och endast påföljden varierar. Odeh, som använts som exempel ovan, är fälld för mord. i påföljdsdelen har domstolen tagit hänsyn till övriga omständigheter. Visst är han dömd för mord; men så pass allvarligt sjuk att han numera är patient. Han är helt ointressant som offentlig person betraktad. Lika ointressant som våldtäktmannen i Umeå, där omständigheter i utredningen och annat är mer intressant än hans person. Han skiljer sig ju inte från andra våldtäktmän på något vis. Hans dom är offentlig och kan rekvireras. De som deltog i gbg-kravallerna fälldes i några fall för anstiftan till våldsamt upplopp, som är ett allvarligt brott men inte i närheten av mord och våldtäkt, och ingen av dem nämns vid namn trots att de fick påföljder som "healern". Tomas Quick är motiverat att ha med här eftersom debatten pågår om värdet i domarna. sjuk är han i vilket fall och hans nygamla namn bör inte stå med här. Av hänsyn till honom själv oh hans anhöriga. Men ska bara "berömda" mördare figurera här? Eller varenda dräng som mördat någon? 50 hustrumördare/år i Sverige ger en lista på 500 namn på 10 år med tillhörande artiklar.  Inte lika flashigt som Lasermördare kanske? En rakare linje som följer någon eller några grundläggande priniper vore inte dumt.Agneta 29 december 2006 kl. 22.03 (CET)
replies: text: ::::::::::::Ang. Hagamän och diverse mördare så håller jag med Agneta att det borde finnas en princip för dem, jag vet faktiskt inte om man ska ta bort dem eller inte. Artiklarna smakar lite unket och jag får en känsla av pöbelfasoner. Men jag menar att om Clark Olofsson är med så bör även Nisse X från Vetlanda vara med även om hans allmängiltighet för svenska folket är mindre. Men jag menar om jag söker på just Nisse X så är uppgifterna adekvata för mitt intresse. Nästa fråga är om wikipedia har rätten att lägga upp namnet på Hagamannen t.ex. jag menar enligt PUL, har Wikipedia en anvsarig utgivare? Jag är inte så hemma på de där reglerna.--Pwa66 29 december 2006 kl. 22.16 (CET)
Intressant att du nämner PUL och det skulle vara intressant att veta vad som gäller enligt den lagen. Jag läser på http://www.notisum.se/rnp/sls/lag/19980204.HTM i 21§ PUL: Det är förbjudet för andra än myndigheter att behandla personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden. //StefanB 29 december 2006 kl. 22.31 (CET)

text: Med tanke på PUL kommer vi tillbaka till den eviga frågan: Vilket lands lagar gäller på svenska Wikipedia, svenska eller amerikanska? Thoasp 29 december 2006 kl. 22.36 (CET)
replies: text: : Jag anser att vi bör följa den svenska lagstiftningen med hänsyn till de berörda personerna --Rosp 8 januari 2007 kl. 13.02 (CET)

text: : Instämmer med Rosp. Riggwelter 8 januari 2007 kl. 13.04 (CET)
Om det är svensk eller amerikansk (servern står väl i Florida?) lag som gäller beror bla på vem som agerat, en svensk eller utlänning med "hemvist i riket" (dvs Sverige) eller inte. Så länge brottet (förtal exempelvis, genom att omtala en person som kriminell i syfte inte att sprida information utan i syfte att utpeka personen som klandervärd) även är straffbart i Florida döms en svensk som förtalar någon på wikipedia enligt svensk lag. Se BrB 2:2. Huruvida det är PUL eller YGL som gäller för wikipedia vet jag däremot inte säkert, men Riggwelter talade om ett predjudikat. Hade du målnummer, Riggwelter?--Godfellow 9 januari 2008 kl. 19.14 (CET)

text: :en:Communications Decency Act, :en:Section 230 of the Communications Decency Act och den här bloggen är intressanta. //StefanB 10 januari 2008 kl. 20.12 (CET)
thread_title:  Den inledande diskussionen 

message: Jag förstod det som att Pierreback yrkade att det bör fastslås som allmän riktlinje att man raderar artiklar om om personer, om de döms för allvarliga brott, men deras namn i dessa sammanhang inte offentliggörs i massmedia, därför att artikeln bleve missvisande om den finge ligga kvar utan att brottet nämndes. H*n fick en förfrågan om exempel, och gav då de två exemplen vi sedan har kommenterat. Såvitt jag förstår, StefanB, har alltså Pierreback yrkat att en allmän princip för radering av artiklar införs, och att denna princip skall omfatta dessa artiklar. Det är väl en tillräckligt tydlig begäran om radering, även om den är något implicit (d. v. s. inbyggd som en konsekvens av det skrivna i stället för skriven rakt upp och ner)? Även gthyni ville ju f. ö. radera, och Agneta verkar också att gå på den linjen (fast av delvis andra skäl).
Fattar jag det hela rätt, så är en del av problemet just att Calle555 skrivit en förhållandevis spiritualismpositiv artikel om en person, som en kort tid senare dömts för brott med anknytning till hans verksamhet. Pierreback och gthyni tycker att det är missvisande att lämna kvar denna relativt positiva artikel, utan att informera om brottsligheten. Calle555 tycks absolut inte vilja ha med något om brottslighet i samband med denna spiritualist.
Är det kanske dags att gå tillbaka till Pierrebacks fråga, nu när vi har kunnat fundera över de praktiska konsekvenserna av en sådan princip? Vi verkar väl vara rätt eniga om att 'Salemmördaren' inte borde ha namngetts; och mer principiellt att vi inte skall ha biografiska artiklar vars encyklopediska intresse bara handlar om ett brott, där vi av ovan diskuterade skäl inte bör namnge förövaren. Man kan vid behov i stället skriva en artikel om brottet, utan att hänga ut förövare (eller, som Agneta påpekar, offer). Vad gäller artikeln om 'healern' så har vi tydligen olika åsikter om hur encyklopediskt intressant den är; men låt oss i stället diskutera principen. Säg att vi når samstämmighet om att en biografisk artikel är intressant nog, bortsett från att föremålet har begått ett tämligen grovt brott; men att personen inte bör pekas ut för detta brott. Hur hanterar vi detta? I det här fallet har jag föreslagit vänta och se, och jag tycker faktiskt att också detta kan göras till en princip:
Om en person är encyklopediskt intressant av andra skäl, men åtalas för ett brott som i sig skulle ha varit värt att ta upp, utan att massmedia identifierar personen, så avvakta lagakraftvunnen dom innan artikeln ändras. Min motivering är inte minst att många tidningar resonerar på liknande sätt, när det gäller halvkända personer. Om en sådan person överklagar och frikänns, så har vi i vilket fall mycket mindre orsak att ta upp saken; om h*n fälls även i hovrätt (och som vanligt vägras prövningstillstånd till HD), alternativt fälls i HD, så är det inte osannolikt att h*n därefter namnges av massmedia, och då har vi god orsak att skriva om detta även i den biografiska artikeln.
Om personens dom står fast, utan att denne namnges offentligt, så har vi förmodligen gjort en missbedömning; antingen var inte personen så intressant (bort med artikeln), eller så var brottet rätt orelaterat till det som gör personen intressant (artikeln kvar utan brotts nämnande). Vi får väl ta den diskussionen när den kommer.
Låter detta rimligt?
(Slutligen, mindre viktigt, det faktum att i så fall just den här 'positiva artikeln' om en spiritualist får stå kvar, tills han har en laga kraftvunnen dom emot sig: Svenskt och västerländskt rättsväsende bygger på att man betraktar en person som oskyldig tills denne dömts - och 'dömts' betyder här 'fått en fällande dom som har vunnit laga kraft'. Det bekymrar mig faktiskt inte så mycket att vi riskerar att låta en skyldig person framstå i alltför god dager ett tag, medan rättsprocessen fortsätter. Däremot kan det finnas skäl att se över hela området medier visavi fusk och bedrägeri. Jag minns ungefär Arthur Conan Doyles fantastiska argumentation, apropå de många avslöjade fuskande medierna. Den gick ut på att många av de avslöjade bedragarna förmodligen hade börjat som äkta medier, men sedan förlorat sin förmåga, och då övergått till fusk, för att de kände pressen att ställa upp för alla hjälpsökande människor.)--Jörgen B 29 december 2006 kl. 22.48 (CET)
replies: text: Oj, det där blev mycket. Jag uppfattade det som att det fanns personer som trodde att hela artikeln hade raderats två gånger och lagts tillbaka, men det var tydligen en missuppfattning från min sida. Jag kollar in PUL nu och det verkar som att vi åker på att radera samtliga artiklar där personer anklagas för brott. Anledningen till att tidningar får skriva om det är att journalister lyder under tryckfrihetsförordningen och då gäller andra regler. Men vi lyder under PUL och får inte behandla personuppgifter om brott. Detta tycks gälla i hela EU. Jag kollar vidare. //StefanB 29 december 2006 kl. 23.02 (CET)
replies: text: :Med personuppgifter menar PUL i första hand sådana som finns i arkiv, handlingar, och annat opublicerat material. Den ersatte ju datalagen. Så det är inte olagligt att upprepa vad som offentliggjorts i en tidning, så länge som detta inte innebär att man sprider uppgiften vidare. Fast om tidningens uppgifter skulle vara förtal, vet jag inte. Vissa uppgifter om brott betraktas så allmänt kända att det är OK att skriva om det på nätet, men det är bara riktigt kända fall. Många artiklar som kategorieras som brottslingar borde nog övervägas att raderas. En del brottslingar är ju "kända för en dag" så att säga, men bortglömda senare.//--IP 29 december 2006 kl. 23.12 (CET)
replies: text: ::Tack för klargörandet. Det borde alltså innebära att det är olagligt för oss att publicera uppgiften om den inte har förekommit i ett journalistiskt media tidigare? Men om uppgiften har publicerats i en tidning så blir det lite konstigt eftersom vi faktiskt sprider uppgiften vidare, eller hur? //StefanB 29 december 2006 kl. 23.20 (CET)
replies: text: :::Den som publicerar sådan information gör något olagligt ja. Och det kan inte förhandlas bort i omröstning enligt Wales. Problemet är att vi underlättar informationsåtervinning genom kategorisering, och därmed dels "förevigar" informationen så att säga, dels underlättar för utrikiska personer att finna svenska brottslingar (iw-länkarna).//--IP 29 december 2006 kl. 23.25 (CET)
replies: text: ::::Då är delen med att inte använda förstahandsinformation som källor, exempelvis domstolshandlingar, ganska klar. Det är iofs egen forskning att rota fram sådant. Det blir lite puts i Wikipedia:Biografier över levande personer, men det är bra om den konkretiseras. //StefanB 29 december 2006 kl. 23.43 (CET)
Jörgen B, ja, ditt resonemang låter fullt rimligt. Jag har lagt till text i biografiartikeln som kan diskuteras på Wikipediadiskussion:Biografier över levande personer. //StefanB 30 december 2006 kl. 06.55 (CET)
replies: text: ::::::Det är tveksamt att följa mediala publiceringar, som ofta blir fall för PO och prövning av om Pressetiska regler följts. Det är tveksamt om kvaliten är densamma i alla tidningar och i alla TV-program. Det är hårfint även om det är hög kvalité i ett avgörande, eftersom det är komplicerat att följa vad som faktiskt prövats och avgjorts i en högre instans. Styckmålet är ett ganska bra exempel, där (van)föreställningarna är många och de allra flesta nog inte har förstått att två offentligt= av socialstyrelsen legitimerade har blivit delegitimerade av rättsväsendet på socialstyrelsens begäran. Bägge hade och har den formella kompetensen (=krävd utbildning plus klinisk erfarenhet ). Ingen är fälld för varken lindrigt eller svårt brott. Tvärtom är de friade från samtliga påståenden i åtalen som väcktes mot dem. Alltså bör deras namn inte publiceras. Socialstyrelsen, som får in alla domar mot vårdpersonal, granskar innehållet i domarna och tar ställning till om legetiomationsinnehavet bör omprövas. Samma granskning kan också utföras efter att HSAN (Ansvarsnämnden dit patienter kan anmäla ärenden) avgjort olika anmälningar. Kvällsmedia är mycket förtjusta i att ur dagens inkommande post hämta just anmälningarna til HSAN. Men man ser sällan eller aldrig HSAN:ns friande utlåtanden i allmänna media. Expressen slängde ut ett 30-tal bilder på olika läkare som fällts av HSAN. Då haglade anmälningarna in till PO (pressombudsmannen). För över hälften av de 30 var friade från anklagelserna i högre instans, de övriga hade fått sänkt diciplinpåföljd, avlidit eller var så sjuka att de inte ens visste att de blivit av med legetimationerna. De bägge läkarna i "styckmålet" har inte fällts för något brott. Tvärtom. De är friade vid 9 olika rättsliga prövningar från både mord- och incestanklagelser. Socialstyrelsen har därför reagerat på något annat i domarna eller "andra omständigheter som kommit till den offentliga myndighetens kännedom". Det kan då röra brott mot de etiska reglerna eller de personliga egenskaperna. Det är ju inget brott att bli sjuk ens för vårdpersonal. Varje år förlorar därför allvarligt sjuka vårdyrkesutövare sina legetimationer. Tillfrisknar de så kan de ansöka om att få tillbaka dem. De "personliga egenskaperna" anses då så påverkade att yrkesutövningen tillfälligt eller tills vidare under offentlig garanti (=legetimationen) inte kan beviljas. De är inte dömda för brott men vem som helst kan ringa till socialstyrelsen och kontrollera den offentliga uppgiften om Syster Karin eller Doktor Karlsson har legitimation en kvar. Rättsligt, i styckmålet, är visat att de bägge åtalade läkarna styckat en död kvinnas kropp. Hennes namn har gett namn åt hela den historien (precis som "Linda, som i Linda-mordet" av Leif GW Persson). Offret, som är försvarslöst genom sin död, publiceras hur som helst med namn och med bilder (inte här tror jag) framför allt av de bägge läkarna, som är skyddade av att de inte har fällts för något brott. Indragningen av läkarnas leg. vilar i hög grad på den inflikade meningen i den friande domen. Men inte enbart det utan också på vad socialstyrelsen genom övrig bevisning och vittnesmål i förvaltningsdomstolarna har visat om i vilken grad läkarna uppfyller övriga krav för legetimationsinnehav. Det hela kan jämföras med en körkortsindragning. Man behöver inte fällas för rattfylleri eller fortkörning för att mista körkortet. Det "räcker" med att man får en mycket liten propp i hjärnan, tillfrisknar med ett litet ärr som påverkar synen så att man inte uppfyller synkraven för körkortsinnehav. Här på WP publiceras inte sådant.
replies: text: ::::::Principiellt är det encyklopediskt intressant att svåra brott begås. Men om det är Sven, Per eller Lena som är brottslingen är ointressant. Vissa  brottslingar är du och bror med hela svenska folket, till exempel allas vår Clark O. (som bytt namn!). Men har de verkligen encyklopediskt intresse? Det som är intressant med våldtäktsmannen i Umeå  är IMO hans icke-överensstämmelse med den allmänna bilden av vilka män flickor och kvinnor bör akta sig för enligt myten om våldtäktsmannen. Inte om han heter Peter eller Jan. Sprängde han i Umeå myten  eller blev han sjukförklarad för att inte spränga den? Jag tycker inte ens att det är intressant om förövare olika kategorier själva vänder sig till media och blir publika av egen kraft. Jag tycker det verkar som om det alltid trillar in en nådeansökan ett par månader efter sådana offentliggörande av sin ånger eller oskuld. Men i det kan jag ha fel.Frågan är då: Bör WP ställa upp på sådant publikfriande? Är inte det att bli väldigt partisk? Agneta 30 december 2006 kl. 08.14 (CET)
replies: text: :::::::Jag håller med. Brottet kan ha sitt berättigande som artikel, men att vi publicerar dessa artiklar gör säkert mer personlig skada för de inblandade, både förövare och offer, än det gör nytta för icke inblandade. //StefanB 30 december 2006 kl. 09.04 (CET)

text: :::::::Jag hittade två artiklar på nätet om Anbytarforums diskussioner med datainspektionen,  ,. DI säger bland annat att När det gäller uppgifter om brottslighet räcker det inte ens med samtycke – sådana publiceringar på internet är alltid otillåtna enligt PUL. Anbytarforum gav då ett förslag till regel som ska gälla där och som innebär att uppgifter om brottslighet inte publiceras förrän efter en viss tid efter brottslingens död. Det fanns två förslag; 70 eller 100 år. Det är dock ingen lag men datainspektionen menar att så länge det finns en direkt eller indirekt koppling till levande personer så får inte uppgifterna publiceras även om brottslingen inte längre är i livet. Fråga till IP: Att vi får publicera uppgifterna efter att de först har publicerats i media, går det att utläsa någonstans? //StefanB 30 december 2006 kl. 10.43 (CET)
replies: text: ::::::::Det vore absurt att inte få skriva på nätet att man vet att Lasermannen är dömd för brott osv. Det är så känt, att det måste ses som allmängods. Att däremot hänga ut några som flydde från ett fängelse för två år sedan med namn och persondata som fanns i tidningen då, tycker inte jag är rätt. Vad det handlar om för Anbytarforum är ju att de söker efter förfäder och indirekt levande släktingar till brottslingar, vilket ju måste ses som intrång på flera personers integritet. Det är alltså inte samma sak. En viktig aspekt i det hela, vilket framgår av PUL, är ju syftet med en framställning.//--IP 30 december 2006 kl. 11.38 (CET)

text: ::::::::Orsaken till att DI ställde sig som de gjorde till Anbytarforum var att de inte hade journalistiskt ändamål.//--IP 30 december 2006 kl. 11.45 (CET)
replies: text: :::::::::Ok, jag förstår. Det gällde förstahandsuppgifter där, ja. //StefanB 30 december 2006 kl. 12.01 (CET)
Jag har nu lagt in ett konkret förslag på [].
Fortsatt diskussion angående detta kan lämpligen ske där.
En annan fråga är om PUL överhuvudtaget är tillämplig på svenska wikipedia, då vissa har hävdat
att wikipedia helt följer amerikansk lag. Gäller svenska upphovsrätt på svenska wikipedia? Detta skulle få till konsekvens att den ideella upphovsrätten 
inte kan avtalas bort, och därmed skulle Wikipedia:GNU FDL inte vara gällande i Sverige.
Man skulle med andra ord alltid ha viss kontroll över vad som händer med den text
man själv bidragit med till svenska wikipedia. Pierreback 30 december 2006 kl. 20.19 (CET)

text: När vi skriver här överlåter vi upphovsrätten enligt avtal som gäller där det sluts. I detta fall med ett amerikanskt företag i USA. Skulle vi ge ut en bok i Kina, skulle avtalet normalt vara kinesiskt, och vi skulle inte kunna åberopa svensk lag bara för att vi är svenskar. PUL gäller för skribenten men inte för databasen (tror jag, men inte säkert). Eftersom skribenten är ansvarig för uppgifterna, gäller därför inte databasens lagar skribenten, utan det lands lagar där skribenten befinner sig när h*n begår (den brottsliga) handlingen eller inhämtat uppgifterna. Vi som inte skrivit artikeln kan därför inte hållas ansvariga för ev. olagligheter.//--IP 30 december 2006 kl. 20.26 (CET)
replies: text: :Nu har jag tittat lite närmare på PUL, och du verkar ha rätt. Skribenten kan vara ansvarig enligt paragraf 33 som förbjuder överföring av personuppgifter till t ex USA. Det verkar vara väldigt stränga regler som gäller! Enligt Karnov:s lagkommentar så betyder en publicering på Internet att uppgifterna görs tillgängliga i alla länder. Bestämmelsen i paragraf 33 om att skyddet i mottagarlandet ska vara adekvat kan alltså endast vara uppfylld om det är uppenbart att det saknas risk för integritetskränkningar!!! Pierreback 30 december 2006 kl. 20.48 (CET)

text: :IP har rätt. Sen är det ju så att många som skriver på svenska WP är bosatta och verksamma i andra länder där andra regler gäller för publiceringar. I USA sä har man tydligen börjat spika upp skyltar om begångna sexförbrytelser på brottslingarnas dörrar. Dr Phil visade hur FBI har fixat kartor där allmänheten kan klicka fram hur många dömda sexförbrytare som bor i deras närområden och nu är frigivna efter avtjänat straff. I Storbritanien så publiceras bilder på de som misstänks för brott. I Sverige möjligen namn på häktade. Om det är extremt allvarliga brott och offentliga personer.  Spionen Stig Wennerström eller långt om länge Stigsson i försvarsledningen. Men "vanliga" mördare och våldtäktsmän i Sverige på internet? Nej, då är det brotten i sig som är intressanta IMO. Vanligtvis slår ju en man ihjäl bara en fru och varje Herr Svensson som mördar frun är inte unik jämfört med varje Larsson som slår fru Larsson. Dessa mord skiljer sig dock till karaktär från morden i Kristianstad där en ung man slår ihjäl två kvinnor som inte ville "pussa honom". Och definitivt från fallen med männen som hittar en död kvinna, styckar henne och med hjälp av sina överordnade inom läkarbranschen kan få det till att kvinnan nog dött av sig själv och att "fina pojkar inte gör sånt" och frias helt.  Serievåldtäktsmän och seriemördare är inte intressanta som personer, till namn, utan de mänskliga mekanismer som utlöser den karaktären av brott. De räcker därför att här redovisa brottsserien och domstolsbedömningen och möjligen att det var en "vanlig, trevlig, genuin svensk med blå ögon, mörkblont hår, heltidsarbetande 2-barnsfar med villa och familjebil" som utförde dessa brott. I samma ögonblick han dom vunnit laga kraft sitter han ju ofarlig och behöver inte namnges. Encyklopediskt är det intressant att myten krossats av verkligheten eftersom det inte är ett makabert monster från utlandet utan rekordelig Svensk. Då har WP ökat kunskapen hos läsaren och det är väl syftet med en encyklopedi? Skvaller har visserligen ett socialt syfte som kan vara av stort positivt värde för den social gemenskapen. Men då huvudsakligen om det rör sig om sant "skvaller" och inte förtal. egentligen behpver det inte vara ett problem här om vi har klart för oss att delegitimerad vårdpersonal är ofarlig för vården, inburade våldtäktsmän är ofarliga och killarna på rättspsyk är också ofarliga och ointressanta encyklopediskt. Pul är en del att ta hänsyn till. Men därtill tycker jag att vi på Wp kan lägga  en egen, mer eller mindre kristalklar policy om vad som faktiskt är encyklopediskt intressant. Ämnena är ofta intressanta men när är personerna det?

text: :Folk är intresserade av Ted Bundy och hans kollegor. Varför? De är mentalt så avvikande och så fjärran från oss att vi åtminstone kan skvallra om dem? Spekulera om hur "sjuka" de är eller vad som helst. Utifrån våra möjligheter att möjligen se dokumentärer eller filmer om dem. Läsa en och annan bok (se t. ex. von Geddas bok om Thomas Quick) och försöka förstå. Vi hamnar hela tiden på Hanibal Lecter-nivå och hissnar, utan att ha en aning om at det är samma mänskliga fenomen för allihop. Om och om igen. Namnen skiftar och är ointressanta. Det är alltså inte namnen som ska fokuseras. PUL eller ej. Agneta 30 december 2006 kl. 21.42 (CET)
thread_title:  Vad handlar denna diskussion egentligen om? 

message: Jag vill först tacka StefanB och de andra som jobbat med att översätta denna sida, men (som Tony Irving brukar säga) om det ska bli policy eller riktlinje så måste vi bearbeta sidan för att passa svensk(språkig)a förhållanden. Ett par skillnader mellan enwikis och svwikis förutsättningar är:
* Många kontroverser på enwiki rör världskändisar, som lever ett exotiskt liv som ständigt bevakas av pressen, medan de själva bevakar pressen med hjälp av agenter etc. På svwiki är det vanligt med kontroverser om svenska kändisar, som oftast lever ett "svenssonliv". Det händer till och med att kända svenskar är aktiva på Wikipedia.
* De engelskspråkiga länderna (framför allt UK och USA) har en helt annan pressetik än Sverige (och Finland). I vårt språkområde har pressen relativt stor respekt för kändisars integritet - och eftersom pressen är källa för information om kändisar bör det sätta sin färg på svwiki.
* Sverige har helt andra lagar än UK och USA. Även om Wikipedia formellt lyder under Floridas och USA:s lagar, och risken att någon av oss hamnar i finkan för förtal är närmast obefintlig, så bör vi vårda Wikipedias goda rykte genom att inte komma för nära gränsen. Idéer?
/Yvwv [y'vov] 8 mars 2007 kl. 17.23 (CET)
replies: text: Japp, helt rätt och jag har efterlyst en anpassning till svenskspråkiga Wikipedia eftersom jag översatte den rakt av från enwp. Jag vill ligga lågt med den själv tills fler har blandat sig i eftersom jag inte vill att det ska bli ett enmansjobb med de enmansvinklingar det innebär. Så kör hårt! //StefanB 8 mars 2007 kl. 17.30 (CET)
thread_title: Sidan bör bearbetas

message: :Diskussionen hitflyttad från Wikipedia:Förslag om policy och riktlinjer
Översättning av en mycket viktig policy på engelska WP. Den borde vara policy här också, men då måste den väl bli riktlinje först./Nicke L 14 december 2006 kl. 16.41 (CET)
replies: text: Håller med.//--IP 14 december 2006 kl. 17.56 (CET)
Stödjer. Det finns också en tillhörande mall i engelska wikipedia, Template:Blp. Vints 16 december 2006 kl. 13.06 (CET)

text: Stödjer, så klart. //StefanB 23 december 2006 kl. 16.20 (CET)
Vi är alldeles för få personer som är inne och fixar med den här sidan. Jag översatte hela :en:WP:BLP rakt av så den behöver ses över en hel del. Jag förslår att vi på diskussionssidan kommer överens om när den passar som policy på svenskspråkiga Wikipedia. //StefanB 1 januari 2007 kl. 13.37 (CET)
replies: text: ::Instämmer, detta borde bli policy även för svenska Wikipedia.MaxPont 13 februari 2007 kl. 15.43 (CET)

text: Även om nu denna sida inte uppdateras längre så lägger jag in detta som en påminnelse: detta är en väldigt viktig policy och borde definitivt bli antagen. --RE 6 mars 2007 kl. 19.53 (CET)
thread_title:  Förslag om riktlinje