Diskussion:Längdkontraktion

message: Hur vet man egentligen att det är längden som minskar vid accelration och inte bredden som ökar och tiden som går änu långsamare? Jag menar, när man ändrar hastighet sägs det att tiden går långsamare, men hur vet man att det inte bara är man själv som växer? Vad utgår man ifrån när man bestämmer detta?

message: Svar: Eftersom inget annat än längden i rörelseriktningen ändras skulle det annars betyda att inte bara en själv utan hela universum "svällde" i rörelseriktningen när man accellererar upp mätobjektet. Men isåfall måste hela universum svälla för varje objekt som accellererar (och krympa när det bromsar in igen). Jag antar att resultatet skulle bli detsamma, men man vinner nog inget på att se det på det sättet.
[[Användare:Fabben|Fabben]] 16 februari 2006 kl.18.04 (CET)

message: "Det är först vid hastigheter som är minst 1/10 av ljusets hastighet som den får någon märkbar betydelse."
replies: text: Vad som får märkbar betydelse är väl kopplat till hur stor noggrannhet man behöver i den beräkning man skall utföra. Så på något sätt gillar jag inte den här formuleringen. Påminner mig om en fysiklärare i gymnasiet som ställde frågan "när gäller den speciella relativitetsteorin?" varpå Anders, som var en erkänt smart kille, svarade "den gäller alltid". Eftersom fysikläraren ville ha svaret "vid ca 1/3 av ljushastigheten", så underkände han Anders svar...

text: Kan man formulera detta på ett annat sätt? T.ex. "Det skall noteras att i många fall, exempelvis i klassisk mekanik, så måste objektens hastighet vara så höga att det inte är rimligt för det aktuella fallet. Därmed kan man bortse från tidsdilatationen. Men, det finns också fall som man inte kan göra det, t.ex. vid beräkning av planetbanor eftersom planeternas hastigheter i vårt solsystem är så höga."
replies: text: : 1/10 av ljushastigheten brukar användas som tumregel i fysiska beräkningar. Har för mig att längdkontraktionen då är 1/100000 att jämföra med 1/2 vid 0,86 gånger ljushastigheten. Kanske kan det stå att 1/10 är en vanlig tumregel, det borde vara lätt att hitta källa på det. Jlandin (diskussion) 16 april 2014 kl. 03.21 (CEST)
----
@Fabben 
"Till exempel skulle en lång stavhopparstav, under ett kort ögonblick få plats i en snusdosa om den färdades med tillräckligt hög hastighet. Ögonblicket därefter skulle den krossa ytan på snusdosan, eller deformeras."
Jag anser det där vara nonsens därför att under inga omständigheter skulle en stavhopparstav "få plats" i en snusdosa, så att den sedan skulle kunna krossa dosan eller deformeras. Om staven och dosan färdades med samma hastighet skulle längdkontraktionen bli densamma för båda, då skulle staven inte få plats i dosan. Man kan tänka sig en observatör med en snusdosa i handen, i en annan referensram (snusdosan och observatören är inom samma referensram) än staven, staven färdas förbi med extremt hög hastighet. Observatören kan då konstatera att staven är lika lång som dosan i handen är bred men det är inte samma sak.

text: Snusdosan är i exemplet stillastående i vårt referenssystem. Staven rör sig nära ljushastigheten och kan bli godtyckligt kort. Om den då passerar in i öppningen för snusdosan kommer dess bakre ände passera öppningen innan frontänden möter snusdosans botten. I vårt referenssystem är då staven i dosan. Sett från stavens referenssystem så kommer frontänden krossa botten långt innan bakre änden passerat öppningen, men eftersom vi pratar om en stav nära ljushastigheten så är det dosans referenssystem vi betraktar från i exemplet. Fabben (diskussion) 18 april 2014 kl. 04.20 (CEST)

text: Ja det där stämmer ju, då förstår jag hur du menar. Och, ja, under just de omständigheterna skulle staven få plats i dosan. Men av formuleringen i artikeln framgår inte det där med all önskvärd tydlighet; att du med "ytan" menar dosans botten t ex. Själv fastnade jag vid tanken att du menade att staven skulle få plats på bredden. Kanske för att jag har en snusdosa på bordet framför mig och att jag, som snusare, känner ett motstånd mot att föreställa mig att den skulle vara tom och utan lock. :P Bäst att formulera det där med all önskvärd tydlighet i artikeln, ungefär som du gjorde ovan. Sprachspiel (diskussion) 18 april 2014 kl. 14.23 (CEST)
replies: text: :Håller med om att exemplet med snusdosan är illa valt. Det finns enklare exempel där man inte måste förklara hur man hinner stänga locket om en stavhoppstav som rör sig med 99% av ljusets hastighet, eller hur man nu menar. Jlandin (diskussion) 18 april 2014 kl. 15.27 (CEST)
replies: text: ::Man behöver ju inte stänga locket för att något skall få plats i en snusdosa. Dock är det nog så att exemplet behöver formuleras tydligare så att det inte missförstås. För missförstås gör den ju bevisligen. :) Fabben (diskussion) 20 april 2014 kl. 02.49 (CEST)
thread_title:  Märkbar betydelse