Diskussion:Månförmörkelse

message: Inte för att vara gnällig, men bryter inte det andra stycket mot både Wikipedia:Globalt perspektiv och Wikipedia:Recentism? //Lelle1987 20 februari 2008 kl. 21.24 (CET)
replies: text: Jag håller med, men vet inte riktigt vad man skall göra åt det. --Kr-val 21 februari 2008 kl. 05.15 (CET)
replies: text: :Jag får väl ta åt mig en del av kritiken. Till mitt försvar kan jag anföra att jag "bara" har förbättrat tidigare informationer. Lite grann blev jag väl också uppmuntrad av hjälpropet från  Hjälp_till_med_Månförmörkelsen. Jag borde förstås ha skrivit (CET) efter tidsuppgifterna. Men nog har väl en månförmörkelse ett "globalt perspektiv", den är ju synlig från i princip halva jorden.Någon slags "policy" bland alla andra policies vore att tydliggöra för astronomiartikelförfattare att kortlivade nyheter ska särredovisas. Det kan göras tydligare än nuvarande (pliktskyldiga?) länkar till mera aktuella sajter, som tex NASA. Här borde vi inte glömma den svenskspråkiga  www.astronomi.nu som ser vederhäftig ut. Den stora artikeln om Astronomi har så gott som inget om förmörkelser - en (1) träff vardera vid ordsökning med "förmörk-" och "ecli-" och ingen träff för "ekli-", och inga länkar. Sol-och månförmörkelser är inte ovanliga - två av vardera slaget varje år. Solförmörkelsena är ju mäktiga saker som bara syns inom ett begränsat område, medan månförmörkelser syns för bortåt halva jorden. Lika globalt intressanta är Venuspassager - sällsynta men kortvariga "solförmörkelser". Hur enas astronomi-kunniga wikipedianer om policy i dessa ämnen?   Mvh / Mkh 21 februari 2008 kl. 11.11 (CET), putsning Mkh 21 februari 2008 kl. 14.11 (CET)
replies: text: ::Självklart är det bra att du förbättrar artiklarna, och jag ska nog också ha en del kritik eftersom mina invändningar inte var särskilt konstruktiva... Nåja, det är bara att hoppas att den här artikeln växer, så hittar den nog sin form tids nog. :) //Lelle1987 21 februari 2008 kl. 14.16 (CET)

text: ::De är intressanta ja, kanske främst för "vanliga människor" eftersom det är något väldigt tydligt de kan se direkt med blotta ögat, men inom astronomin är det ändå en ganska liten del som mest används som instrument för studier av annat. Att den här artikeln skulle behöva utökas är det väl få som tvivlar på dock, engelska artikeln ser hyfsad ut om någon känner för att översätta lite. Ser inte något stort problem med att kommande förmörkelser och passager listas, men å andra sidan kanske detta också kunde vara ett ämne för en ny artikel (ungefär som :en:List of solar eclipses)?--Shinzon 21 februari 2008 kl. 14.52 (CET)
replies: text: :::En lista såsom :en:List of solar eclipses vore bra, och en länk dit härifrån. Det bhöver inte sägas att den sågs från Sverige IMO (om den inte ses bara i ett par länder; då kan alla redovisas). Leo Johannes 21 februari 2008 kl. 18.43 (CET)

message: Uppstår fenomenet verkligen bara vid total månförmörkelse? Jag tycker det verkar konstigt, även vid partiell månförmörkelse måste en stor del av ljuset spridas i atmosfären så att månen färgas röd.--LittleGun (diskussion) 28 september 2015 kl. 12.50 (CEST)
replies: text: Här är två källor som säger att månen blir röd när förmörkelsen är total . Källorna går inte in på detaljer men jag gissar att det är för att det spridda röda ljuset är så svagt jämfört med det direkta ljuset från solen att man inte kan se den röda färgtonen.Sjö (diskussion) 28 september 2015 kl. 13.47 (CEST)
replies: text: :Nja, källorna förklarar varför månen blir röd under en total månförmörkelse. Men de utesluter inte att den blir röd även vid partiella. Vilket för mig är självklart: När månen går in i jordskugga växlar inte färgen momentant till rött i samma ögonblick som den är helt i skugga. Det är ju också det som syns på bildernaä i källa 1- National geographic artikeln.--LittleGun (diskussion) 28 september 2015 kl. 14.23 (CEST)
replies: text: :: Nja, båda källorna säger att under den partiella fasen är månen inte röd, utan den blir röd när förmörkelsen är total. National Geographic säger också "Total lunar eclipses, known popularly these days as blood moons", visserligen gäller det engelska men det är i alla fall en antydan om hur ordet används. Här är Illustrerad Vetenskap som säger under rubriken Total månförmörkelse att "Det är vid denna typ av månförmörkelse som fenomenet "blodmåne" uppstår." Egentligen är det två frågor: en som handlar om en del av månen uppfattas som röd under en partiell månförmörkelse, och en språklig om hur ordet "blodmåne" används. Sjö (diskussion) 29 september 2015 kl. 22.23 (CEST)
replies: text: :::OK, jag tycker du hårddrar de populärvetenskapliga källorna lite väl hårt. Å andra sidan klyver säkert jag hår. För mig är det självklart att det är den röda färgen som gett namnet blodmåne och att det är vid total månförmörkelse som chansen är störst att den blir röd, men att den kan bli röd även vid partiell och inte ens måste bli röd vid total. Nu flaggar pressen för blodmåne vid total månförmörkelse innan de ens vet att den kommer att bli röd. Så på så sätt kan man säga att betydelsen glidit.

text: :::Problemet som jag ser det är att enligt vår artikel verkar det som att månen aldrig är rödaktig vid partiell och det är felaktigt, även om jag inte hittar någon källa som säger så explicit. Eller, som sagt, så klyver jag hår.--
replies: text: ::::På diverse fotoforum har det dykt upp ganska många bilder på den senaste månförmörkelsen. Av de jag har sett så har bara bilderna på den totala förmörkelsen varit röda. Partiellt förmörkad måne ser mer ut som en vanlig halvmåne. Men visst går det att klämma fram lite rödbrunt ur skuggan om man överexponerar. /ℇsquilo 30 september 2015 kl. 09.33 (CEST)
replies: text: :::::Jag försökte hitta något mer vetenskapligt, men det närmaste jag hittade från astronomer av facket var något som gick ut på att termen blodmåne var ganska fånig. Det tyder på att vi inte kommer att hitta någon astronomisk definition. Jag sökte också efter om språkvårdande organ, men hittade inget, och inte ens i SAOB. Kanske det kommer upp som "månadens ord" någonstans inom den närmaste tiden. Sjö (diskussion) 1 oktober 2015 kl. 06.58 (CEST)
thread_title:  Blodmåne 

message: Himlen är blå på jorden eftersom blått ljus studsar bort mer än rött ljus och därför upplevs atmosfären blå från jorden och inte svart. Att solen är svagt gul och inte vit beror på att det saknas blått ljus som studsat bort. Att solen i soluppgång och solnedgång verkar röd beror på att det röda ljuset är kvar och det blåare studsat bort då solstrålarna passerar mer atmosfär i den låga vinkeln. Av samma skäl är månen vid månförmörkelse röd eftersom ljuset passerat jordens atmosfär i låg vinkel två gånger om. Vid partiell månförmörkelse kommer mer ljus direkt från solen och därav mindre rödfärg. Prisma är nonsens? Eller hur? --Zzalpha (diskussion) 18 februari 2017 kl. 15.52 (CET)
Jag håller helt med Zzalpha om att nuvarande förklaring av den röda färgen är nonsens. Om förklaringen med prismat vore sant så skulle vi vid solnedgång se solen uppdelad i ett spektrum. Istället ser vi en röd sol. Engelska Wikipedia :en:Lunar eclipse ger den rätta förklaringen. Jag ändrar i artikeln. 216 kleopatra (diskussion) 26 juli 2018 kl. 22.48 (CEST)
replies: text: Prisma-förklaringen är mer riktig än att det beror på densitetsvariation. Ljusbrytningen beror på att ljuset passerar "olika mycket" luft på olika avstånd från jordytan. Detta beror på en prismaeffekt (eller, om man så vill, en upprepad prismaeffekt som beror av infinitesimalt tunna luftlager av olika densitet), men oavsett om densiteten varierar eller ej med höjden, så hade prismaeffekten ändå verkat på grund av den sfäriska formen och alltså är densitentsskillnaderna i princip irrelevanta. Bortfiltrerandet av blått ljus (eller, om man så vill, anrikningen av rött ljus) beror på rayleigh-spridningen och ger den förmörkade månen dess röda färg. Om inte denna spridning funnits skulle månen varit blå! (Blått ljus bryts ju mer än rött i ett prisma - se dispersion - och når därför "mer bakom" det skuggande föremålet). Förklaringen i artikeln är i stort sett nonsens. Episcophagus (diskussion) 27 juli 2018 kl. 18.39 (CEST)
 
Man bör skilja på två olika effekter: 
* Röd färg vid total månförmörkelse:  Här vidhåller jag att det är fel att säga att detta beror på en prismaeffekt, av samma skäl som det är fel att säga att röda solnedgångar beror på en prismaeffekt. Här bör rayleigh-spridning vara en korrekta förklaringen, och det var därför jag ändrade i artikelns inledning.
* Böjning av solljus till månen trots att den geometriskt är skymd bakom jorden:  Här håller jag med Episcophagus om att krökningen av jordytan (och atmosfären) också spelar roll (jag kan lägga till detta till artikelns inledning). Tillsammans med luftdensitetens avtagande med höjden ger det en refraktion av ljuset. Om hela rymden mellan jorden och månen varit fylld med ett homogent medium med konstant brytningsindex så hade vi inte haft refraktionen av ljuset mot månen, så det är kombinationen av densitetsändring och krökning som är av betydelse. Om man sedan ska räkna på effekten så är uppdelning i tunna lager en möjlighet. Men slutpoängen är att jag anser att även i detta fall så är det vilseledande att tala om en prismaeffekt. 
Jag hoppas uppdelningen i två effekter gör diskussionen lättare 216 kleopatra (diskussion) 2 augusti 2018 kl. 13.27 (CEST)

text: Jag är helt överens med det du skriver ovan. Även avböjningen på grund av densitetsförändringen är dock en "prismaeffekt" - hur mycket gas som ljuset måste passera. Olika sträckor genom olika optiskt tät gas (dessutom av olika sammansättning - men det tänker jag inte blanda in) är just inget annat än vad som kokar ner till något som kan ersättas av ett "prisma" (ett homogent sådant). Så, en "integral" (ljusets väg genom atmosfären är dock inte en snäll rät linje som genom ett homeogent matereial - så be mig inte utföra beräkningarna!) över optisk täthet och distans skapar detta "prisma" (som ingalunda är detsamma som ett homogent triangulärt prisma, men ändå). Missförstå mig rätt! Episcophagus (diskussion) 2 augusti 2018 kl. 15.26 (CEST)
thread_title:  Röda färgen är väl därför himlen är blå på jorden?