Wikipediadiskussion:Faddrar/Arkiv 2017–2020

message: I samband med Wikimedia Foundations insamlingskampanj dom senaste åren har personer som donerat fått möjlighet att svara på en enkät, och en av frågorna där har varit om dom vill engagera sig på annat sätt än att donera pengar. Nu har WMF en lista med e-postadresser till ungefär 2000 personer i Sverige som sagt att dom vill göra nånting mer än att bara donera pengar, och vill försöka engagera personerna genom att maila och bjuda in dom till att börja redigera. Genom att dela upp gruppen i olika delar och formulera utskicket lite olika och bjuda in till både wikiträffar, introduktionskurser, nybörjarsidor och andra bra resurser vill dom även se vad som fungerar bra och vad som går att förbättra inför att fortsätta på andra språk- och geografiska områden. Utskicket kommer att formuleras på Meta, och alla är välkomna att vara med och tycka till. 
Med det här undrar jag dels om det är en bra idé över huvud taget, om några faddrar vill vara extra inblandade, vilka som är dom bästa sidorna (till exempel Wikipedia:Välkommen till Wikipedia, Wikipedia:Introduktion, Wikipedia:Redigering, Wikipedia:Manual, Wikipedia:Hjälp) att länka till, hur stora grupper som är lagom att skicka ut till på en gång och vilka andra bra tankar som finns.
Alla förslag är bra, och jag tar med det till nästa möte vi har med Jessica Robell innan vi går vidare. /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 27 juni 2017 kl. 12.21 (CEST)
replies: text: Jag undrar om en god idé skulle vara att man får en särskild person att kontakta (som är med på projektet, förstås) snarare än en lista med faddrar. Listan innehåller visserligen intresseområden, vilket är bra, men det de flesta behöver hjälp med är detsamma oavsett ämnesområde. Då slipper man titta på listan, vara osäker, känna att man inte riktigt vet vem man skall kontakta och så vidare. /Julle (disk.) 27 juni 2017 kl. 14.34 (CEST)
replies: text: : Tycker det låter som en bra idé. Tänker att man kanske kunde passa på att ta tillfället i akt att göra en undersökning - hur många svarar, hur många är intresserade att börja och senare kanske fråga hur de upplever att det gått. I andra undersökningar har man ju riskerat att dels i första hand få respons från personer som haft något att klaga på - i andra situationer fått svar som kanske snarare byggt på förutfattade meningar om wikipedia snarare än egna erfarenheter. Visst blir väl urvalet även här vinklat - men likväl vore ju resultatet intressant.FBQ (diskussion) 27 juni 2017 kl. 14.48 (CEST)
replies: text: ::Jag tror att det utöver länkarna är viktigt att i mejlet försöka förklara att vi har riktlinjer och varför.

text: ::"Wikipedia har funnits i mer än femton år nu, och under tiden har vi kommit fram till en rad riktlinjer som behövs för att uppslagsverket skall fungera bra. Det handlar om att det måste finnas ett allmänintresse för ett ämne, vilka källor som skall finnas i en artikel så att vi vet att folk inte bara hittar på och måste plocka bort artikeln, och andra saker som gör att Wikpedia fungerar som uppslagsverk och är en plats dit människor kan vända sig. Ni kan läsa mer om källor och relevans, men en bra start när den här guiden. Det kan verka lite krångligt, men utan de här riktlinjerna vet vi inte hur vi skulle få Wikipedia att fungera." Inte nödvändigtvis exakt så, men någonting i det hållet, för att undvika att det bara blir en arg och ledsen kulturkrock med människor som annars tycker att vi gör bra saker. /Julle (disk.) 27 juni 2017 kl. 15.17 (CEST)

text: ::  Eftersom detta är meningen att fungera också som en undersökning hoppas jag att undersökningsupplägget görs så att man på riktigt kan dra slutsatser. 2000 personer är så många att alla inte behöver inkluderas i undersökningen, men det går lätt att slösa bort möjligheten att få resultat, såsom då undersökningen om fikarummet på en-wp genomfördes. Vi bör se till att vi får en kontrollgrupp. En utmaning är väl att vi har svårt att känna igen personerna när de dyker upp under pseudonym. Den utmaningen måste hanteras väl.

text: :: Samtidigt vill vi väl att resultatet här skall vara så bra som möjligt, så vi bör undvika sådant vi inte tror på. Jag tror inte att personer som anmält intresse att göra något för Wikipedia blir irriterade av en inbjudan, men man kanske skall vara försiktigt med sådant som kan kännas för tvingande.

text: :: För själva inbjudan tror jag att man bör erbjuda ett enkelt sätt att få hjälp eller börja bidra, utan en uppsjö alternativ, medan man samtidigt erbjuder alternativen på ett tydligt sätt, t.ex. med en länk till en sida där de beskrivs med tanke på den som inte känner sig du med det primärt erbjudna alternativet. En del av testgrupperna kan eventuellt erbjudas två–tre primära alternativ.

text: :: --LPfi (diskussion) 27 juni 2017 kl. 15.20 (CEST)
replies: text: :::Under åren har det byggts upp en hel del erfarenhet av att möta nya, både i skrivstugor, där volontärer och kanslipersonal som du själv varit aktiva. Det finns också erfarenhet bland oss som mer tar hand om deras försök, vad de har svårt för, vad som blir för stor tröskel. Julle nämner några svårigheter här ovan, jag skulle vilja lägga till också det fakta att andra kan gå in och ändra/ha synpunkter på ens alster, dvs man har inte full kontroll på det man skapat. Jag skulle vilja se vi utvecklar vad vi lärt och bygger upp ett bättre samarbete mellan volontärer som hjälper till på "utsidan" och mellan oss på "insidan". Vi kunde tex ha nybörjartider, säg en timme eller två på em/tidiga kväll, där det både finns några faddrar på plats som snabbt och proaktiv kan hoppa in och hjälpa när nya dyker upp, och där vi på insidan är speciellt hjälpsamma, och om det är problem med dåliga redigeringar snabbt för över bollen till faddrar?Yger (diskussion) 27 juni 2017 kl. 16.34 (CEST)
Tack för bra input och kloka tankar, jag tolkar det här som att ingen är emot att vi går vidare och börjar planera för ett försök och siktar på några första utskick i slutet av sommaren! 
Personligare bemötande låter som nånting att gå på, och det är intressanta tankar både att ha en utpekad person och utpekade "nybörjartider". Vad tror ni om att ha en landningssida med saker som är enkla att åtgärda, så att det blir en låg tröskel till första redigeringen? Några stavfel, uppdatering av årtal, fotbollsspelare som bytt klubb och liknande, är det ett sätt att locka in nya? Jag undrar också (även om ni som är här inte varit nybörjare på länge...) vilka introduktionssidor och nybörjarguider ni tycker är bäst och mest lämpade att hänvisa till, eller om det är några sidor som är direkt olämpliga att visa upp för nya användare. /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 28 juni 2017 kl. 11.38 (CEST)

text: Jag tror att det är viktigt att man istället för att konstatera att en hjälpsida är för svår eller dåligt skriven och därför låta bli att länka till den (och eventuellt skriva en ny), se till att alla relevanta sidor är tillräckligt bra. Det finns förstås sidor som behandlar avancerade frågor och per nödvändighet är svårsmälta för nybörjare, men också då är det primära att se till att inledningen sätter sidan i kontext och om lämpligt hänvisar till lämpligare sidor, och se till att sidan inte länkas som nybörjarmaterial från andra existerande sidor.

text: Välkommen till Wikipedia borde ju vara den rätta sidan att länka. Den är dock omfattande. Finns det redan någon enklare (men allmängiltig) introduktion som skulle passa på det namnet? Introduktion är en hurtig nybörjarkurs. Man kan förstås experimentera med en sida riktad just till denna målgrupp.

text: --LPfi (diskussion) 28 juni 2017 kl. 14.31 (CEST)
replies: text: :"Lite väl omfattande" tror jag är ett generellt problem med våra hjälpsidor. Vi har en tendens att stoppa in all information som nog kunde vara bra om folk visste om, till priset av att jag misstänker att det allra viktigaste går förlorat i massan av text som ingen orkar läsa. Wikipedia:Introduktion är egentligen rätt bra, även om den är hurtig.

text: :Kanske skulle den redan i de grundläggande tipsen nämna att man vill ha källor redan från början och att man kan vilja snegla på relevansbegreppet. Men man vill inte ha för mycket där. /Julle (disk.) 28 juni 2017 kl. 15.22 (CEST)
replies: text: ::Jag är mycket positiv till sådana här inbjudningar, men just därför att jag gjort så många sådana här saker har jag ett par saker jag tänker på behöver finnas med. Jag tror nämligen att statistiken nedan talar sitt tydliga språk: vi behöver inte bara nykomlingar utan nykomlingar som stannar. Innan jag nämner vad jag tror att vi behöver skriva tänkte jag därför skissa upp ett par hinder för att nykomlingarna stannar:

text: ::* det tar tid. Inte bara att lära sig att redigera och alla regler, utan att sätta sig ner för att redigera är något som de flesta inte har tid med. De kanske slösurfar på Facebook eller Youtube, men i jämförelse är Wikipedia mer som ett arbete. Och även om det finns spelifiering av Wikipedia och dess systerprojekt (till exempel Wikidataspelet) kan de flesta av dem inte mäta sig med "riktiga" spel och andra hobbies.

text: ::* de flesta har inte definitiva intressen, utan hoppar från ämne till ämne. De kan känna att Wikipedia kräver att man har ett specialintresse som man fokuserar på i veckor eller månader i taget. Det kan vara delvis felaktigt, men det vet de inte.

text: ::* likaså känner inte de flesta människor att de har djup kunskap som de är bekväma med att dela med hela världen. Wikipedia kan kännas som en för stor utmaning, med långa artiklar som man måste vara expert för att kunna bidra till. Det finns stora hål i Wikipedias artiklar och fortfarande många ämnen kvar att skriva om, men nykomlingarna har svårt att hitta de luckorna. De har inte heller en inbyggd bild av hur en riktigt bra Wikipedia-artikel ser ut.

text: ::* några av dem har försökt att redigera och misslyckats. Det finns många sätt att redigera Wikipedia som ger ett negativt resultat. Vi försöker med projekt som Fikarummet, med tack och wikikärlek, men människor tenderar att komma ihåg negativ feedback mer än positiv.

text: ::* de flesta nykomlingar som oss wikipedianer som vakthundar, snarare än som andra medlemmar i samma gemenskap. De känner sig inte välkomnade eller som en del av samma gäng, utan som inkräktare eller smärre störningar i det normala flödet på Wikipedia. Självklart finns det många wikipedianer som gör sitt allra bästa för att välkomna och prata med nykomlingar men de flesta nykomlingarna ser aldrig de meddelandena.

text: ::* Wikipedia skrivs i en mycket underlig stil. Det är inte nyhetstext, och inte berättande, och inte ens vetenskaplig text. De flesta är inte vana vid att skriva över huvud taget, och än mindre i ett uppslagsverk med länkar och källhänvnisningar. Ofta är det här skäl nog för nya artiklar att raderas, till nybörjarnas besvikelse. Vi kan skylla det här på att nykomlingarna inte lär sig från andra Wikipedia-artiklar, men i slutänden ger det säkert inte så mycket.

text: ::De här hindren har jag hört om och om igen från nykomlingar sedan 2007 när jag började prata offentligt om Wikipedia. Så om en metod ska kunna förhindra nykomlingarna att fastna i något av dessa hinder behöver den vara mer än det vi gör idag - inklusive det jag gör. Jag är verkligen inte perfekt på att tränga igenom hindren, men vissa saker har jag i alla fall lärt mig. Här är de sex pusselbitar jag brukar tänka på, i den ordning jag tror att de behöver introduceras för nykomlingarna. Anledningen till den ordningen är att om nykomlingen blir avbruten eller sluta läsa, har de åtminstone mött de viktigaste punkterna.

text: ::0. hitta motivationen. Här kan man prata om vikten av att sprida information, eller glädjen i att sprida information, eller nöjet av att vara med i ett gäng som fokuserar på att hjälpa andra och är nyfikna, gemenskapen vi har, några specifika nyttor som folk har haft av Wikipedia, den stora publiken, några områden av Wikipedia som är riktigt dåliga och behöver mer kärlek, eller vad man övar upp genom att skriva på Wikipedia, eller något helt annat. Det viktiga tror jag är att lyssna på vad den andra sidan har för motivation. Alla tycker inte att sprida information är det viktiga.

text: ::När de hittar sin motivation, kommer de troligen att glömma den där självmedvetenheten de har inför att skriva något som hela världen kan läsa, och det kommer också hjälpa dem att hitta ett ämne att skriva om, så jag brukar ägna mig en hel del åt det här. Det gör det också lättare inför vidare samtal, att man kan återkomma till något som de är intresserade av. När jag missar att prata om det här med motivering, märker jag att de inte kommer tillbaka lika mycket. Och det ska vara deras motivation.

text: ::*1. hitta något att skriva om. Från motivationsdelen brukar det finnas ledtrådar till vad personen skulle tycka vara intressant att skriva om. Men trots det kan det vara svårt att hitta ett bra ställe att börja. Det finns så många artiklar där man skulle kunna börja. Och var finns de där stora luckorna och de dåliga artiklarna? Jag brukar avråda dem från att börja med att skapa en ny artikel eftersom det ofta är för svårt för en nykomling. Istället brukar jag rekommendera dem att hitta källor eller leta efter korrekturfel, tills de är bekväma med att gå vidare med andra, mer varierade uppgifter. Det går till exempel att hitta artiklar genom att:
replies: text: :::* projektsidor, såsom denna

text: :::* klicka på slumpartikellänken eller senaste ändringarlänken

text: :::* deras födeleseort, en hobby eller något de känner sig nostalgiska inför, den senaste filmen eller boken de såg/läste, en kändis, något som har varit på modet eller liknande

text: :::* kategorier för språkvård eller andra åtgärder

text: ::2. förstå Wikipedias regler. De flesta nykomlingar är rädda för att göra fel, men kan ganska enkelt förstå behovet av att lägga till källor eller att ta bort korrekturfel. Resten av Wikipedias regler är inte lika enkla att förklara. Det är ett träsk och man kan exempelvis fastna i förklaringar av upphovsrätt och mer exakta gränser för hur man får bete sig, utan att egentligen ha tänkt sig att man skulle göra det. Det har jag sett gång på gång och det skrämmer bort nykomlingar att reglerna inte är tydliga eller verkar slumpmässiga. Därför brukar jag göra så här, för att inte skrämma nybörjare:
replies: text: :::* fråga dem vilka regler de skulle ha om de hade skapat ett uppslagsverk

text: :::* visa dem de fem pelarna och gå igenom dem mycket snabbt (en-två meningar per pelare)

text: :::* lägga till att vi kan gå tillbaka till reglerna när de stöter på svårigheter (och om det inte sker ansikte mot ansikte, hänvisa till Wikipedias hjälpsida)

text: ::3. lära sig att redigera. Jag börjar alltså inte med att börja att redigera, även om jag kommer till det efter ganska kort tid. Så här brukar jag göra:
replies: text: :::* att skapa konton är bra för statistik, men det är så komplicerat att jag inte brukar göra det om jag inte är ganska säker på att personen kommer tillbaka

text: :::* fråga dem hur de tror att man gör för att redigera. Det brukar ta ett tag innan de hittar "redigera"-knappen.

text: :::* efter införandet av VisualEditor är det ganska enkelt att lägga till källor och korrekturläsa (de där två filmerna är utmärkta, tack !), samt att göra länkar och liknande.

text: :::* jag visar ofta också Senaste ändringarna och historik-fliken, och berättar om hur snabbt det går att återställa dåliga ändringar, samt att Wikipedia är mycket transparent

text: :::* vissa avancerade nykomlingar som visar intresse, kan jag också visa sandlådorna.

text: :::* men framför allt låta dem ställa frågorna, snarare än att råka trassla in sig i detaljer.

text: ::Jag brukar ha som mål att de ska göra åtminstone fem redigeringar i artikelnamnrymden, och ger dem beröm för varje redigering de gör.

text: ::4. bli en del av gemenskapen. Det finns två starka skäl för nykomlingarna att bli en del av gemenskapen: a) de kommer att behöva fråga om hjälp förr eller senare. Om de hittat några personer de kan relatera till är det mer sannolikt att de ställer frågor snarare än att ge upp, b) gemenskapen hjälper dem att hålla sig engagerade i Wikipedia. Inte lika mycket som på Facebook, men [https://wikimediasverige.wordpress.com/2016/01/15/15-skal-att-fira-wikipedia-pa-dess-15-arsdag/ verkligen mycket trevligare än den genomsnittliga tråden i sociala media, och mycket mer fokuserat på att få något gjort (vilket knyts ihop med motiveringsdelen ovan).

text: ::Därför brukar jag presentera diskussionssidor och användardiskussioner, men även användarsidor. Jag brukar också uppmuntra dem att testa att skriva till någon annan användare och att skapa en användarsida.

text: ::5. lära sig stilen vi skriver i. Det är svårt att lära sig den encyklopediska stilen, och att lära ut den. Det kräver tålamod från bägges sida. Jag brukar uppmuntra dem att imitera andra artiklar. Här är några sätt jag brukar beskriva den stil vi använder:
replies: text: :::* så tråkigt som möjligt, med så lite personlighet som det bara går

text: :::* förklara vad som vanligtvis betraktas som självklart

text: :::* tidslöst och utan bekymmer om att vara nyhetsvärdig

text: :::* lägg till källor för allt som går att ifrågasätta

text: :::* gör länkar till alla substantiv som kan vara intressanta för läsaren

text: ::Så vad betyder det här för ett introbrev? Jo, fokusera på motiveringen och vänta med mer detaljerade beskrivningar av hur man gör, men glöm inte heller att få in dem i gemenskapen.//Hannibal (diskussion) 28 juni 2017 kl. 17.15 (CEST)
replies: text: ::::Du har stort fokus på "motkrafter". Man kunde också titta på saker som skapar motivation att vilja bidra~ (en längre tid). Och det vore sedan intressant att spåna vilka motkrafter som stoppar hög och mellanmotiverade nya bidragsgivare, och vilka som främst påverkar de med låg motivation.Yger (diskussion) 30 juni 2017 kl. 14.32 (CEST)
replies: text: :::::Min förhoppning är precis att fokusera på motiverande argument, men om man inte känner till motkrafterna blir det svårt. Och att få medel- och högintresserade att fortsätta var inte det vi diskuterade här, men jag tror att det finns ett par saker som återkommer hos de wikipedianer som jag har kontakt med efter att de har slutat:
replies: text: :::::* tidsbrist, till exempel nytt arbete, barn, flytt till annat land

text: :::::* Wikipedia "känns färdigt" eller för svårt att bidra med enkla saker längre (såsom de flesta i Susningsgänget)

text: :::::* för mycket fokus på administrativa saker, källhänvisningar och regler

text: :::::* diskussioner som spårar ur, jobbig atmosfär eller enskilda användare som tillåts bråka för länge (oavsett om det saknas skäl att blockera eller om de flesta andra wikipedianer inte ser användaren som så bråkig/jobbig)

text: :::::*

text: :::::Hur man får den gruppen av användare att återkomma/fortsätta är nog egentligen en viktigare fråga än den som nybörjarna, eftersom de redan kan systemet, har motivation att redigera och är en del av gemenskapen. Här tror jag på följande metoder:

text: :::::* mejl och personliga kontakter, där man frågar på ett schysst sätt om det finns något man kan göra för att hjälpa till att göra personen engagerad igen, och för det vore det kanske praktiskt om det fanns ett verktyg där man kunde se vilka användare som inte längre bidrar lika mycket (typ: "Den här veckan har Hannibal gjort 52% färre redigeringar än genomsnittsmånaden. Vill du skicka meddelande?")

text: :::::* lättare att hitta enkla saker att göra, till exempel via månadens uppdrag. Jag hade gärna velat ha någon sådan lista som vi kan hänvisa såväl nybörjare som veteraner till, som inte är önskningar om att skapa nya artiklar (eftersom det ofta är svårare och mer ansträngande), eller en samling av sådana listor/sidor/kategorier.

text: :::::* hjälp med att utvecklas, fortbildas eller lära sig mer, såsom den kurs som Användare:Lokal Profil hade för att köra bottar. Till exempel fotokurser, fotosafarin, Wikipedia-biblioteket, Wikimedia Sveriges :wmse:teknikpool och fotoackreditering, projekt utanför Wikipedia.

text: :::::* automatiska utskick, à la Amazons förslag, möjligen baserade på FörslagsBot-idén - med tydlig opt-out-länk.

text: :::::Å andra sidan tror jag att det är utanför den här diskussionens mål. :-) //Hannibal (diskussion) 3 juli 2017 kl. 11.48 (CEST)
replies: text: ::::::Utanför eller inte, så känner jag betydligt mer igen mig i det du skriver, både orsaker och möjliga åtgärder. Och där bland åtgärder är också viktigt ett proaktiv, trevligt och stöttande stöd från andra wikipedianer.Yger (diskussion) 3 juli 2017 kl. 12.07 (CEST)
=== Nästa steg ===
Tack igen för ännu mer bra input. Efter ett möte igår med WMF kommer några nya punkter för oss här, samtidigt som dom går vidare med att se vad det innebär juridiskt och integritetsmässigt att koppla ihop donatorer med användare och hur det rent tekniskt går att följa upp mailutskick. För vår del gäller:
;Hur många faddrar (eller andra som vill vara med) kan tänka sig att skriva upp sig för att vara personlig kontakt?
# 
# 
# 
# 
# 
#...
;Hur vill ni bli kontaktade? E-post, användarsida, annat sätt?
*: Helst användarsida eftersom jag tycker det är bra att alla kan hjälpa till då, utan att man måste känna att man är fadder. Samt att det är så vi diskuterar med varandra på Wikipedia. Men jag har förstått att den känns onaturlig. E-post och telefon funkar för mig. Sen dyker jag ofta upp på Wikifikor.
*: Instämmer med LittleGun. Användardiskussionssidor i första hand då fler kan svara då. Har dock inget emot e-post eller telefonsamtal, och kan väl tycka att man bör framhäva alla kontaktmöjligheter som likvärdiga. Annars kanske vissa inte "vågar" ringa eller e-posta fast de kanske egentligen skulle behöva det i en viss situation. 
*: Helst användardiskussion, i andra hand e-post. I värsta fall videomöte (Skype, Hangouts) eller fika (om nybörjare i Malmö) vid överenskommen tid, men det kräver ändå tidigare kommunikation. Telefon är inte ett alternativ.
;Vad tror ni om tanken att ha en gemensam (OTRS, funktionslåda, e-postväxel) e-postingång? Intressant, görbart, krångligt?
*: Jag tror många uppskattar att skriva mail. Och om det finns en gemensam e-postingång där alla faddrar och frågeställaren får del av och kan delta i konversationen blir det kanske tydligt att det är en gemenskap med många röster.
*: Jättebra idé.
*: Bra och lite krångligt.
/Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 29 juni 2017 kl. 17.12 (CEST)
=== Statistik ===
(Inkopierat från Bybrunnen, tack )
Under 2016 registrerades närmare 12 000 användarnamn. Om vi räknar bort dem som inte gjort några redigeringar mer än ett dygn efter registreringen, på grund av att de blivit blockerade som vandalkonton eller annan anledning, är det 3 282 nya användare kvar, alltså i medeltal ganska precis 9 nya användare per dag. Av dessa 3 282 användare är det:
* 703 (21 procent) som gjorde sin senaste redigering inom en vecka från registreringstillfället. De har i medeltal gjort 7 redigeringar var.
* 700 (21 procent) som gjorde sin senaste redigering mellan 7 och 30 dagar från registreringstillfället. De har i medeltal gjort 9 redigeringar var.
* 597 (18 procent) som gjorde sin senaste redigering mellan 30 och 90 dagar från registreringstillfället. De har i medeltal gjort 21 redigeringar var.
* 478 (15 procent) som gjorde sin senaste redigering mellan 90 och 180 dagar från registreringstillfället. De har i medeltal gjort 24 redigeringar var.
* 804 (25 procent) som gjorde sin senaste redigering mer än 180 dagar från registreringstillfället. De har i medeltal gjort 56 redigeringar var. Då är InternetArchiveBot som ensam har gjort nästan 200 000 redigeringar exkluderad. Notera också att den totala "närvaron" för dessa 804 varierar från 6 och upp till 18 månader.
Av de 3 282 användarna är det bara 1 485 som har gjort mer än 5 redigeringar, men det är 92 användare som gjort minst 100 redigeringar.

text: Vad gäller statistiken tycker jag inte att man ska dra för stora slutsatser och se det som negativa siffror för Wikipedia. Det är mycket som inte framgår. Man kan inte utgå från att alla som registrerar sig är genuint intresserade av att redigera eller har planer på att vara aktiva. Exempelvis kan det vara många som registrerar sig bara för att de vill rätta till något enstaka fel och tror att man måste vara registrerad för att kunna göra det. Det kan också vara många registrerade som redigerar oinloggade av olika skäl. En del som glömmer inloggningsuppgifter skapar ett nytt konto, vilket också påverkar statistik. Bara som några exempel. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 2 augusti 2020 kl. 19.55 (CEST)
=== Hur går det med detta? ===
 har det hänt något med projektet på sistone, eller står det still? Skottniss (diskussion) 2 oktober 2017 kl. 00.20 (CEST)
thread_title:  Försök att värva nya skribenter 

message: Tack igen för ännu mer bra input. Efter ett möte igår med WMF kommer några nya punkter för oss här, samtidigt som dom går vidare med att se vad det innebär juridiskt och integritetsmässigt att koppla ihop donatorer med användare och hur det rent tekniskt går att följa upp mailutskick. För vår del gäller:
;Hur många faddrar (eller andra som vill vara med) kan tänka sig att skriva upp sig för att vara personlig kontakt?
# 
# 
# 
# 
# 
#...
;Hur vill ni bli kontaktade? E-post, användarsida, annat sätt?
*: Helst användarsida eftersom jag tycker det är bra att alla kan hjälpa till då, utan att man måste känna att man är fadder. Samt att det är så vi diskuterar med varandra på Wikipedia. Men jag har förstått att den känns onaturlig. E-post och telefon funkar för mig. Sen dyker jag ofta upp på Wikifikor.
*: Instämmer med LittleGun. Användardiskussionssidor i första hand då fler kan svara då. Har dock inget emot e-post eller telefonsamtal, och kan väl tycka att man bör framhäva alla kontaktmöjligheter som likvärdiga. Annars kanske vissa inte "vågar" ringa eller e-posta fast de kanske egentligen skulle behöva det i en viss situation. 
*: Helst användardiskussion, i andra hand e-post. I värsta fall videomöte (Skype, Hangouts) eller fika (om nybörjare i Malmö) vid överenskommen tid, men det kräver ändå tidigare kommunikation. Telefon är inte ett alternativ.
;Vad tror ni om tanken att ha en gemensam (OTRS, funktionslåda, e-postväxel) e-postingång? Intressant, görbart, krångligt?
*: Jag tror många uppskattar att skriva mail. Och om det finns en gemensam e-postingång där alla faddrar och frågeställaren får del av och kan delta i konversationen blir det kanske tydligt att det är en gemenskap med många röster.
*: Jättebra idé.
*: Bra och lite krångligt.
/Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 29 juni 2017 kl. 17.12 (CEST)
thread_title:  Nästa steg 

message: (Inkopierat från Bybrunnen, tack )
Under 2016 registrerades närmare 12 000 användarnamn. Om vi räknar bort dem som inte gjort några redigeringar mer än ett dygn efter registreringen, på grund av att de blivit blockerade som vandalkonton eller annan anledning, är det 3 282 nya användare kvar, alltså i medeltal ganska precis 9 nya användare per dag. Av dessa 3 282 användare är det:
* 703 (21 procent) som gjorde sin senaste redigering inom en vecka från registreringstillfället. De har i medeltal gjort 7 redigeringar var.
* 700 (21 procent) som gjorde sin senaste redigering mellan 7 och 30 dagar från registreringstillfället. De har i medeltal gjort 9 redigeringar var.
* 597 (18 procent) som gjorde sin senaste redigering mellan 30 och 90 dagar från registreringstillfället. De har i medeltal gjort 21 redigeringar var.
* 478 (15 procent) som gjorde sin senaste redigering mellan 90 och 180 dagar från registreringstillfället. De har i medeltal gjort 24 redigeringar var.
* 804 (25 procent) som gjorde sin senaste redigering mer än 180 dagar från registreringstillfället. De har i medeltal gjort 56 redigeringar var. Då är InternetArchiveBot som ensam har gjort nästan 200 000 redigeringar exkluderad. Notera också att den totala "närvaron" för dessa 804 varierar från 6 och upp till 18 månader.
Av de 3 282 användarna är det bara 1 485 som har gjort mer än 5 redigeringar, men det är 92 användare som gjort minst 100 redigeringar.
replies: text: Vad gäller statistiken tycker jag inte att man ska dra för stora slutsatser och se det som negativa siffror för Wikipedia. Det är mycket som inte framgår. Man kan inte utgå från att alla som registrerar sig är genuint intresserade av att redigera eller har planer på att vara aktiva. Exempelvis kan det vara många som registrerar sig bara för att de vill rätta till något enstaka fel och tror att man måste vara registrerad för att kunna göra det. Det kan också vara många registrerade som redigerar oinloggade av olika skäl. En del som glömmer inloggningsuppgifter skapar ett nytt konto, vilket också påverkar statistik. Bara som några exempel. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 2 augusti 2020 kl. 19.55 (CEST)
thread_title:  Statistik 

message: har det hänt något med projektet på sistone, eller står det still? Skottniss (diskussion) 2 oktober 2017 kl. 00.20 (CEST)
thread_title:  Hur går det med detta? 

message: I detta inlägg reagerar jag starkt på att försöken att få kontakt med fadder resulterade i noll respons, och förstärkte nybörjarens frustration. Jag tycker det verkar som i det fallet hade frågaren fått mer hjälp genom att ställa en fråga var som helst (utom i ett mail). Yger (diskussion) 25 september 2017 kl. 18.40 (CEST)
replies: text: Oj, det där var inte snyggt alls. Verkligen synd. Särskilt som användaren verkar ha sådana ambitioner att bidra. Det där gör mig ledsen. Att användaren pekar på två problem gör det inte lättare att lösa: a) inkonsekvens i regelefterföljning och -överträdelse"bestraffning", och b) dålig kommunikation med fadder. Det ena är ett systemfel och det andra är svårare att säga något om. Systemfelet är något man kan hoppas rättas till med tiden, och kan lägga resurser från gemenskapen för att fixa, till exempel genom gemensamma standarder. Kommunikationsproblemet däremot kan vara så mycket: Är det mejl som hamnat i skräpposten, eller en fadder som blivit sjuk eller är bortrest? Är det ett förbiseende eller något medvetet?//Hannibal (diskussion) 25 september 2017 kl. 19.03 (CEST)
replies: text: :Att jag tog upp den här har bara med b att göra. Var det ett misstag att förslå hon skulle kontakta en fadder?. Om det är slumpmässigt en fadder ger något svar alls, så borde jag väl själv fortsatt kommunicera med henne? Och frågan är jag om i en liknande situation framöver verkligen kommer ge det rådet.Yger (diskussion) 25 september 2017 kl. 19.13 (CEST)
replies: text: ::Nu vet jag inte om jag är den enda som har varit i kontakt med vederbörande, då jag inte känner igen mig i allt hon skriver. Men jag kontaktades hur som helst i min roll som fadder med frågor kring "fluff" och relevans på Wikipedia. Jag har tittat tillbaka på vår konversation och kan konstatera att vi har skickat ett 30-tal e-postmeddelanden till varandra utspridda under cirka två månaders tid. Så att jag inte har svarat skulle jag inte hålla med om. Däremot har jag hänvisat till artikelns diskussionssida ett antal gånger när meddelandena bestått av argument för varför artikeln ska få finnas kvar. Jag kan dock också se att jag hade en inaktiv period under vår korrespondens, då Amy fick vänta lite längre på sina svar. Detta är givetvis beklagligt och jag borde ha meddelat detta på något sätt. Min mening är absolut inte att försvara mig, och jag har inget emot att min roll som fadder prövas på något vis. Att den här användaren är av uppfattningen att hon inte har fått svar på sina frågor är förstås inte bra - och det är uppenbarligen (i alla fall delvis) mitt fel. /Frisko (dis.) (bid.) 25 september 2017 kl. 20.05 (CEST)
replies: text: :::Tack för ditt svar. För mig är det viktiga att efter hon skickat ett mail hon fått kontakt inom rimlig tid, och det verkar hon då fått. Att man inte kan svara till allas belåtenhet, och att man inte alltid kan svara på studs har jag inga problem med. Jag hade felaktigt fått intrycket inget alls fungerade.Yger (diskussion) 25 september 2017 kl. 20.09 (CEST)
replies: text: ::::Flera har lagt ner mycket tid på att svara på frågor från skribenten, hjälpa, ställa till rätta, etc., vilket tydligt framgår av hennes diskussionssida, och av SFFR-sidan. Som svar har vi fått oändligt pratiga textsjok, med få egentliga konstruktiva frågor, som inte har lett någonstans och som har varit mer eller mindre omöjliga att svara på. Skribenten sade sig vara journalist, men skriver tidigare på sin sida att "nu skall jag ut och googla", vilket knappast en seriöst arbetande journalist använder som enda arbetsverktyg. Skribenten visade dessutom upp en sällsynt oskicklig hantering av källor som knappast bidrog till att stärka förtroendet, och som avsked kommer så en litania om att hon anser sig vara mer eller mindre illa behandlad, inte har fått hjälp och därför anser att Wikipedia saknar trovärdighet. Alla inblandade har tillsammans arbetat för att både bemöta och stötta, men det belönades med ett ganska tydligt "humpf". Jag anser inte att Frisko har något att skämmas för, och inte någon annan inblandad heller. Därtill har jag mina misstankar vem som egentligen står bakom skribentpseudonymen, men det kan vi lämna därhän. Riggwelter (diskussion) 25 september 2017 kl. 20.25 (CEST)
replies: text: :::::Åh, då förstår jag. Jag har också haft sådana nybörjare, som redan från starten haft ett horn i sidan till Wikipedia och bara väntat på något skäl att fara ut sådär och eventuellt i brist på sådana hittat på saker. Min reaktion kom dock ifrån att det saknades en del information i inlägget: varken användarnamn eller artikel stod. Då litade jag på inlägget när jag istället borde ha frågat efter mer information. Det ber jag om ursäkt för.//Hannibal (diskussion) 25 september 2017 kl. 22.11 (CEST)
replies: text: ::::::Det här är inte en plats för att diskutera vad som har hänt och inte hänt en enskild användare, utan det får ni ta internt i så fall. Finns det ett utbrett problem som angår alla faddrar, håll er till det då. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 26 september 2017 kl. 02.19 (CEST)
thread_title:  Faddrar som med inaktivitet skrämmer iväg nya  

message: "Vem som helst får gärna anmäla sig". Är det lämpligt att ha det så? Borde inte de som har detta uppdrag åtnjuta gemenskapens förtroende? Risken finns ju annars att den vägledning man får blir missvisande. Tostarpadius (diskussion) 14 februari 2018 kl. 05.53 (CET)
replies: text: Förtroende bland wikipedianer tycker jag är tämligen oväsentligt i sammanhanget. Det är den som behöver hjälp eller stöd som ska känna förtroende. Dessutom väljer den själv fadder. Däremot fördelaktigt att faddrar har lite rutin, och viktigt att de är någorlunda aktiva. Med jämna mellanrum plockas inaktiva faddrar bort från listan. Är någon missnöjd med en fadder kan den alltid byta till någon annan. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 14 februari 2018 kl. 13.53 (CET)
replies: text: : Om man är helt ny i sammanhanget är det svårt att avgöra vem som är en lämplig fadder och därmed vem man ger sitt förtroende. Tostarpadius (diskussion) 15 februari 2018 kl. 16.37 (CET)
replies: text: ::Jag instämmer med Tostarpadius. För att en fadder skall vara lämplig bör vederbörande åtnjuta ett stort förtroende. / Reddarn (diskussion) 15 februari 2018 kl. 16.40 (CET)
replies: text: :::Jag skulle kunna vända lite på Tostarpadius påståenden och skriva: Risken finns ju annars att wikipedianerna väljer ut dåliga faddrar eller skrämmer bort faddrar. Det hade varit en annan sak om faddrar hade fått betalt eller särskilda befogenheter, men så är inte fallet. Att man ska ansöka, och en liten grupp sedan ska fatta beslut tror jag inte ett dugg på. Hur många vill ansöka om att bli hjälpsamma? Som att ansöka om att få brygga kaffe eller diska på arbetsplatsen. Är det problem med att faddrar ger dåliga svar bör bättre vägledning vara den första insatsen. Det är inte otänkbart med fasta grundläggande krav, men då ska det vara låga och rimliga krav i paritet med att flytta artiklar eller delta i omröstningar. Hur man än vänder och vrider på det är väl det absolut viktigaste för att kunna vara en bra fadder att man är motiverad och att man är inloggad ibland. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 15 februari 2018 kl. 18.06 (CET)
replies: text: ::::Att inte riktigt alla får flytta artiklar eller delta i omröstningar har väl dessutom mycket att göra med risken för missbruk. Risken att någon med ont uppsåt skulle bli fadder måste vara obetydlig i jämförelse. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 15 februari 2018 kl. 18.31 (CET)
replies: text: ::::: Att man saknar ont uppsåt är inte en garanti för att man har gott omdöme. Tostarpadius (diskussion) 16 februari 2018 kl. 14.16 (CET)
replies: text: :::::: Just misstänkliggörandet är ett problem, exempelvis när det handlar om att få många olika användare att vilja och kunna bli faddrar. Då blir det troligen mest administratörer och andra redan förtroendevalda som blir faddrar. Det behövs en mångfald bland faddrar för att fånga olika intresse- och kunskapsområden, olika hemvister, olika kontaktvägar och olika användare. Som exempel kanske någon som har varit i konflikt med en administratör vill kunna ta kontakt med en fadder som inte är det. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 13 juni 2018 kl. 16.57 (CEST)
replies: text: ::::::: Svaren från en fadder väger ju precis lika lätt eller tungt som från någon annan på Wikipedia. Det är jämförbart med att vara värd i Fikarummet och besvara frågor i forumen. Besvara frågor kan vem som helst göra och vem som helst kan skriva på sin användarsida att den gärna svarar på frågor, även om den inte är anmäld som fadder. Anmälda faddrar, värdar och andra som besvarar frågor kanske inte har gott omdöme enligt dig, men de är trots det fria att fortsätta använda Wikipedias funktioner såvida de inte är blockerade. Och har du tänkt på att en registrerad användare skulle kunna kalla sig för en yrkestitel eller ämnesexpert i sitt användarnamn utan att vara det minsta behörig eller ljuga på sin användarsida. Det är tänkt att fadderlistan ska kontrolleras regelbundet och att faddrar som inte varit inloggade på länge raderas i listan. På så sätt undviker man att inaktiva ligger kvar år efter år. Om det finns något konkret problem är jag villig att hjälpa till med att se över det, men just att utan grund ifrågasätta faddrar mer än andra eller misstänkliggöra användare utan att något fel begåtts vill jag inte stödja. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 2 augusti 2020 kl. 19.23 (CEST)
replies: text: :::::::: Jag kollade tidigare i somras och frågade några som var inaktiva. Så just nu är den uppdaterad.  3 augusti 2020 kl. 12.43 (CEST)
replies: text: :::::::::Tack, vad bra! Uppdatera gärna datumet under listan också. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 3 augusti 2020 kl. 15.24 (CEST)
replies: text: ::::::::::   3 augusti 2020 kl. 16.19 (CEST)
thread_title:  Att bli fadder