Diskussion:Natiolekt

message: Fyller den här artikeln någon funktion? Allt är redan utförligare beskrivet i artikeln pluricentriskt språk, och natiolekt är ju inget annat än ett ord för de varianter som uppstår hos språk som är pluricentriska. Vilket är det som står i inledande meningen.--LittleGun (diskussion) 23 juli 2021 kl. 07.52 (CEST)
replies: text: Artikeln må utökas. När artikeln är bättre blir den för lång att infoga i Pluricentriskt språk. Jan Arvid Götesson (diskussion) 23 juli 2021 kl. 08.01 (CEST)
replies: text: :OK, men är natiolekt något annat än ordet för de varianter som uppstår i ett pluriocentrikst språk då? Alltså, behövs båda artiklarna?LittleGun (diskussion) 23 juli 2021 kl. 08.05 (CEST)
replies: text: ::Varieteterna i ett pluricentriskt språk finns ofta, men inte alltid, på grund av gränser mellan suveräna stater. Så natiolekt är inte helt synonymt med ”varietet inom ett pluricentriskt språk”. I en artikel om natiolekt kan man lägga in information som skulle distrahera i artikeln Pluricentriskt språk, som vem som hittade på ordet. Jan Arvid Götesson (diskussion) 23 juli 2021 kl. 08.12 (CEST)
replies: text: :::Va? Finns inte varieteter i ett pluricentriskt språk så finns inte flera natiolekter, såklart, för det finns ingen varietet (man skulle väl iofs kunna säga att den är nationalektlös eller att det bara finns en natiolekt då). Men när varieteten finns, vilket är en mycket bärande del av artikeln pluricentriskt språk, så kallas den natiolekt. Så visst är natiolekt helt synonymt med "varietet inom ett pluricentriskt språk" enligt den här artikeln, artikeln pluricentriskt språk och ditt senaste inlägg. Möjligen kan natiolekt brytas ut sedan om någon bakgrundsinformation på något sätt skulle skymma artikeln pluricentriskt språk, så är det inte nu. LittleGun (diskussion) 23 juli 2021 kl. 08.48 (CEST)
replies: text: ::::Av artikeln pluricentriskt språk förefaller det som det skulle kunna finnas pluricentriska språk där de olika kraftcentra inte är olika länder, men inga exempel på sådana ges. Även den här artikeln skulle må bra av något exempel på skillnad mellan svenskt riksmål och finskt. I övrigt håller jag med om att utbrytning av material lämpligen görs i läget när behovet blivit uppenbart, inte utifrån en förhoppning att det kommer uppstå.

text: ::::andejons (diskussion) 23 juli 2021 kl. 08.59 (CEST)
Jag förstår inte inlägget av LittleGun 23 juli 2021 kl. 08.48 (CEST). Det kan bero på att jag inte skrev tydligt 23 juli 2021 kl. 08.12 (CEST), så jag skriver här hur jag skulle vilja förtydliga det inlägget:
Varieteterna i ett pluricentriskt språk finns ofta, men inte alltid, på grund av gränser mellan suveräna stater. Det finns flera orsaker som kan göra ett språk pluricentriskt. Den vanligaste är att språkområdet delas av gränser mellan suveräna stater. Men ett pluricentriskt språk kan ibland finnas inom en suverän stat. Då kan man inte rimligen kalla varieteterna natiolekter. Så natiolekt är inte helt synonymt med ”varietet inom ett pluricentriskt språk”. I en artikel om natiolekt kan man lägga in information som skulle distrahera i artikeln Pluricentriskt språk, som vem som hittade på ordet. [slut på nypostning av inlägg]
Andra punkter: “Av artikeln pluricentriskt språk förefaller det som det skulle kunna finnas pluricentriska språk där de olika kraftcentra inte är olika länder, men inga exempel på sådana ges.” – Suveräna staten Jugoslavien nämns som exempel.
“Även den här artikeln skulle må bra av något exempel på skillnad mellan svenskt riksmål och finskt.” – Ja, vi kan lägga till exempel från franska, somaliska med flera.
“utbrytning av material lämpligen görs i läget när behovet blivit uppenbart” – Eftersom det finns nog att säga om natiolekt för en artikel, är det lättare att hålla artiklarna åtskilda från början, tycker jag. ​Jan Arvid Götesson (diskussion) 23 juli 2021 kl. 09.24 (CEST)

text: Natiolekt och pluricentriskt språk är ju två olika aspekter på samma sak. Portugisiska är ett pluricentriskt språk medan brasiliansk portugisiska, europeisk portugisiska och angolansk portugisiska är olika natiolekter. Att slå ihop artiklarna vore som att slå ihop språk och dialekt. /ℇsquilo 23 juli 2021 kl. 09.30 (CEST)
replies: text: :Förutom det som Esquilo skrev finns en annan användning av ordet ”natiolect” som jag sett hos en disputerad forskare vid Massachusetts’ universitet, en definition som inte har med pluricentricitet att göra. Jag skall skriva in det i artikeln, och då blir det tydligare att detta behöver vara sin egen artikel. Jan Arvid Götesson (diskussion) 23 juli 2021 kl. 09.42 (CEST)

text: Jugoslavien verkar inte vara något vidare gott exempel, eftersom det trots allt handlade om delrepubliker med egen regering. Min tanke var snarare att ett meningsfullt exempel på icke-statsbaserat centrum skulle handlat om något i stil med att den östgötskt färgade svenska variant som under medeltiden höll på att växa fram med Vadstena kloster som centrum. Franska och somaliska exempel var inte heller vad som efterfrågades, utan konkreta skillnader mellan rikssvenska och finlandssvenska som inte skulle uppstått om inte statsgränsen funnits där.

text: andejons (diskussion) 23 juli 2021 kl. 10.44 (CEST)
replies: text: :Tack för frågan om ”konkreta skillnader mellan rikssvenska och finlandssvenska som inte skulle uppstått om inte statsgränsen funnits där”.

text: :Finlands vallag säger att man röstar på ”röstningsställe” (termen harmoniserar av ”äänestyspaikka”). Sveriges vallag säger att man röstar i ”vallokal”. En bergfast natiolektal skillnad som endast beror på att länderna är skilda stater.

text: :Exemplena bleve nog tusenden om vi utforskade saken.

text: :Eftersom termen natiolekt är blott 40 år gammal har den nog mest använts om moderna situationer. Det närmaste man kommer ”icke‑statsbaserat centrum” är kanske att termen tydligen myntades för en beskrivning av ryska i de de facto icke‑självständiga delrepublikerna i Socialistiska rådsrepublikernas union.

text: :En givande diskussion. Men efter mina senaste kortfattade tillägg till Natiolekt om annan betydelse av ordet och omnämnandet av de vitrutenska språkvetarna som myntade ordet går det nog inte att slå ihop artiklarna. Jan Arvid Götesson (diskussion) 23 juli 2021 kl. 11.32 (CEST)
replies: text: ::OK, snarare fylla på den här med material från artikeln pluricentriskt språk då. Den handlar i stort sett bara om natiolekt. Källan som den här artikeln använder i introt,  uppfattar jag handlar om pluricentriskt språk. Den har i sin definition valt att kalla natiolekt för den varietet som uppstår. Så källorna och er kunskap skiljer sig litegrand. LittleGun (diskussion) 23 juli 2021 kl. 12.07 (CEST)
replies: text: :::Ja, förutom ingressen och första stycket så handlar artikeln pluricentriskt språk om natiolekter, vilket är lite tokigt. Klart att det inte går att skriva om pluricentriskta språk utan att nämna natiolekter, men som den ser ut nu är den obalanserad. /ℇsquilo 23 juli 2021 kl. 18.04 (CEST)
replies: text: ::::Det är sant att det finns mycket att tänka på, hur vi skall disponera materialet och i vilka artiklar stoffet gör sig bäst. Ännu viktigare är att få in mer språksociologiskt stoff i artikelrymden. Eftersom vi skall ha ett globalt perspektiv vore det bra att beskriva varje fall av pluricentricitet som finns i världen. Jan Arvid Götesson (diskussion) 24 juli 2021 kl. 06.31 (CEST)
replies: text: :::::Och under tiden har vi två artiklar om samma sak. LittleGun (diskussion) 24 juli 2021 kl. 08.27 (CEST)
replies: text: ::::::Konsten att tiga är en god färdighet att öva sig på; att öva sig på att bedöma huruvida det man ämnar skriva är lite smått osakligt, lite småelakt, lite hårdraget, lite onödigt, lite sista‑ordet‑fående; huruvida man pressar andra att lägga ner tid på diskussioner därför att man själv har en ogenomtänkt idé. Jan Arvid Götesson (diskussion) 24 juli 2021 kl. 09.20 (CEST)
replies: text: :::::::Men jag tycker det är fel att ha två artiklar om samma sak, vilket verkade ha tappats bort. Det tycker jag inte är ogenomtänkt, tvärtom faktiskt. Fast öva på du. LittleGun (diskussion) 24 juli 2021 kl. 15.46 (CEST)
thread_title: Dubblerad artikel