Diskussion:Knubbsäl

message: Hur kan knubbsälen vara upptagen på Rödlistan enligt Svenska lantbruksuniversitetet (http://www.artdata.slu.se/rodlista/) - de är de som administrerar Rödlistan i Sverige - samtidigt som den anges som "LC" (livskraftig) i taxoboxen?
Samtidigt; Jag vill inte ifrågasätta uppgiften om att "När sen människor rör ungdjuret slutar honan att ge di åt kalven som luktar annorlunda", jag vet för litet om havsdäggdjur, men beträffande landdäggdjur är det en livskraftig skröna. Referenser? / Law 12 juni 2006 kl.23.43 (CEST)
replies: text: Jag tog bort uppgiften, den finns inte heller kvar i den aktuella tyska versionen. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 20 februari 2011 kl. 08.50 (CET)

text: I taxoboxen redovisas den globala situationen och i texten även den svenska. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 20 februari 2011 kl. 09.00 (CET)

message: "och vid Sveriges västkust är det till 80 procent torskfiskar."
..eftersom det dels är en ohygglig generalisering med tanke på att födointaget skiljer sig åt radikalt utefter den svenska västkusten och de referenser som används dessutom är gamla uppgifter som inte längre är aktuella eftersom på grund av att allra flesta bestånden av torskfiskar reducerats till noll och intet av ett hårt fisketryck, det finns dessutom modern forskning som tyder på att knubbsälen äter mycket mindre torsk än vad som tidigare antagits. 
replies: text: Hej! Det är bra att du vill förbättra svenska wikipedia. Men istället för att bara ta bort information och hänvisa till onamnade källor så vore det bättre om du även lade till information, annars är det stor chans att informationen letar sig in i artikeln igen. Du verkar ju både han kunskap och tillgång till uppdaterade källor så jag hoppas att du har lust att förbättra artikeln ytterligare. Vänligaste --AHA 25 maj 2011 kl. 12.01 (CEST)
Hej,
Här är lite mer info om knubbsälar i Skagerrak och Kattegatt
Härkönen (1987) studerade de otoliter från bytesfisk som fanns i knubbsälars avföring på en stenig strandmiljö på Kosteröarna i Skagerrak och på en sandig strandmiljö på ön Anholt i Kattegatt under 1977-1980.
Han beräknade också med hjälp av storleken på dessa otoliter bytesfiskens storlek. En sådan undersökning gjordes också 1989 på knubbsälar i Skagerrak (Härkönen & Heide-Jørgensen, 1991).
Under undersökningen 1977-1980 konstaterades 20 arter av bytesfisk (Härkönen, 1987).
I hela undersökningen dominerade tre familjer av fisk (torskfiskar, plattfiskar och olika arter av sill). Torskfiskarna representerade 50%, plattfiskarna 26% och sillarterna 8% av bytesfiskens vikt.
Följande arter var den viktigaste födokällan i vikt.
Sillarter: sill (7%) och skarpsill (1%).
Torskfiskar: torsk (20%) och glyskolja (7%), vitling (6%) och vitlinglyra (6%).
Flatfiskarter: bergtunga (15%) och sandskädda (7%).
Andra fiskarter: tobis (7%).
I Kattegatt levde knubbsälarna på 12 arter. Plattfiskarna: Sandskädda, rödspätta och skrubbskädda bestod av 75% av kosten och tobisen av 9,3%, medan torskfiskarna (15,5%) var mindre viktigt i denna naturtyp (Härkönen, 1987).
Knubbsälarna i Skagerrak som undersöktes 1989 levde på 31 arter av fisk, men sex arter: sill, torsk, blåvitling, vitling, vitlinglyra och bergtunga utgjorde huvuddelen av kosten (Härkönen & Heide-Jørgensen, 1991 ).
Denna diet var nästan densamma som finns i studien från 1977-1980 men med undantaget att andelen sill hade mer än fördubblats 1989 (Härkönen & Heide-Jørgensen, 1991).
Dagliga konsumtion av livsmedel
Det är svårt att avgöra den dagliga förbrukningen hos vilt levande sälar. Tillgängliga data är från experimentella studier som tagits fram med hjälp fångna djur som hålls på en aktivitetsnivå som liknar den som förekommer i deras naturliga miljö (Mohn & Bowen, 1996).
Baserat på data från knubbsälar som erhållits under studierna 1977-1979 (Härkönen, 1987) och 1989 (Härkönen & Heide-Jørgensen, 1991) och som gjorts under årstidernas växlingar så har uppskattningar av den energi som krävs för underhåll och tillväxt beräknats till ett genomsnittligt dagligt energikrav på 4680 kcal per knubbsäl, det motsvarar en daglig konsumtion av 3,67-4,15 kg fisk, givetvis är detta beroende på dietens sammansättning. (Härkönen & Heide-Jørgensen, 1991).
Knubbsälarnas totala konsumtion av fisk var proportionerliga i förhållande till stammens storlek och var 1989 i storleksordningen 2400 ton och därmed var knubbsälens konsumtionen av de kommersiellt viktiga fiskarterna mindre än 1% av yrkesfiskets fångster av dessa arter i Skagerrak (Härkönen & Heide-Jørgensen, 1991).
Om storleken på Knubbsälens bytesfisk i sydvästra Nordsjön
Av de bytesfiskar som är av stor betydelse för födointaget för knubbsälar finns flera småarter. Smörbultar blir bara ca 10 cm i långa, skäggtorskar, sandskäddor, sjökockar, simpor och de vanliga arterna av tobis är alla oftast mindre än 25 cm i längd, även om äldre exemplar och den större tobiskungen ibland kan bli större.
Av de större arterna så var cirka 95% av de äkta tungorna som blivit föda för knubbsälen mindre än 35 cm.
Mer än 90% av rödspättorna var mindre än 18 cm i uppskattad längd och mer än 90% av den torsk som knubbsälen konsumerade var kortare än 35 cm i uppskattad längd.
Majoriteten av de tobisfiskar som blivit byten uppskattades vara mellan 8 och 24 cm i längd, det är storleksordningen av de mindre tobisartenarna Ammodytes marinus och Gyrnnammodytes semisquamatus eller inomskärs arten A. tobianus, ett litet antal större fiskar som påträffades dock som var upp till 32 cm, de var förmodligen av arten kungstobis.
En stor del av den vitling som blivit bytesfisk räknas också som småfisk eftersom mer än 90% var mindre än 30 cm i längd.
Observera att längderna beskrivna ovan har beräknats och uppskattas efter storleken på mätningar av delvis smälta otoliter från knubbsälens bytesdjur och att det därför är svårt att dra alltför exakta slutsatser om fiskarnas riktiga längd. (Ailsa J. Hall, John Watkins, Philip S. Hammond, 1989)

text: Är dessa texter fria att använda? Det är väl inte kopierade direkt ur några källor? Om de är fria så kopierar jag in informationen i artikeln så får du korra så att det blir rätt. Mvh --AHA 25 maj 2011 kl. 21.23 (CEST)
Ja visst, de är fria att använda.

text: Nu har jag skrivit in merparten av informationen. Vilken studie refererar "Ailsa J. Hall, John Watkins, Philip S. Hammond, 1989" till? Jag hittar ingen information om denna studie på nätet. Mvh --AHA 26 maj 2011 kl. 17.04 (CEST)
thread_title: Tog bort följande

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Knubbsäl. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20060618150651/http://jagareforbundet.se/viltvetande/kortaartfakta/knubbsalkortom.asp till http://www.jagareforbundet.se/viltvetande/kortaartfakta/knubbsalkortom.asp
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 21 juli 2018 kl. 04.51 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade