Diskussion:Rösträttens utveckling i Sverige

message: :Tidigare omdirigerad till Diskussion:Sveriges allmänna rösträttsförbund

message: Artikeln bör antingen ta upp rösträttsrörelser i ett internationellt perspektiv eller döpas om till Den svenska rösträttsrörelsen. --Luen 1 maj 2009 kl. 12.03 (CEST)
thread_title: Internationellt perspektiv

message: Vilken är denna artikels ämne, rösträttens utveckling i Sverige eller rösträttsrörelsen? Titeln säger en sak, artikelns inledning en annan. Rösträttsrörelsen, tänker jag, är att avsevärt snävare ämne som dels bara behandlar en tidsperiod (om än relativt lång, visst) och dels ur ett visst perspektiv, med fokus på rörelsen. Jag tänker att en artikel om rösträttens utveckling i Sverige visst bör ha rätt mycket fokus på sent 1800-tal och tidigt 190-tal, men kanske inledas med att mycket kort diskutera vårt gamla valkungadöme, och lika kort diskutera vår gamla ståndsriksdag, innan vi kommer in på det som denna artikel behandlar.
Här ligger ett förslag att infoga ett stycke ur Sverige under mellankrigstiden, nämligen "Rösträttsfrågan på riksdagen". Det kan ju verka rimligt att först infoga den texten här, och sen återföra en sammanfattning av denna artikel under någon rimlig rubrik. Men hur det ska utföras kanske beror lite på vilket som eg. är den här artikelns ämne. --Stighammar (diskussion) 4 juli 2014 kl. 17.22 (CEST)
replies: text: Jag har putsat till texten och lagt in en länk till det som står i artikeln om riksdagen. Jag ser sedan ingen anlednings föra hit detaljerna om beslutetsprocessen hit och tar bort infogas mallen.Yger (diskussion) 5 juni 2016 kl. 11.50 (CEST)
thread_title:  Infogningsförslag, artikelns avgränsning 

message: Följande står i sista tabellen, om rösträtt i kommunalvalen:  Men man får inte... [...] ha missat betalning av ett av tre års kommunalskatt.  
Det kan tolkas som att man måste ha betalat kommunalskatt tre år i rad.  Så är det emellertid inte.  Det kan också tolkas som att man inte får ha varit försenad med eller glömt bort att betala sin skatt.  Så är det inte heller.  Det ska tolkas som att man får rösträtt om man har betalat kommunalskatt minst ett av de tre senaste åren.  Efter att ha funderat länge och väl kommer jag inte på något entydigt, klatschigt sätt att skriva det.  Problemet är förstås formuleringen "men man får inte...".  Måhända kan någon annan komma på ett sätt att formulera det både entydigt och på formen "[Men man får inte...] [...]". Fomalhaut (diskussion) 14 mars 2017 kl. 12.44 (CET)
replies: text: Förslag:
* Allmän och lika rösträtt infördes
* Rösträttsåldern sattes till 23 år
* För rösträtt krävdes även att man inte var

text: * försatt i konkurs

text: * omyndigförklarad

text: * varaktigt omhändertagen av fattigvården

text: * dömd till förlust av rösträtt som straffpåföljd

text: * samt att man erlagt kommunalskatt för åtminstone ett av de tre föregående åren

text: Edaen (diskussion) 14 mars 2017 kl. 13.18 (CET)
thread_title:  Utskyldsstrecket... 

message: I artikeln står det nu att "Vid sekelskiftet 1800/1900 togs rösträttsfrågorna över av de politiska partierna och riksdagen beslutade om allmän och lika rösträtt 1918, som var fullt genomfört i valet 1924." Eftersom ingen källa anges är det det inte att avgöra vad detta bygger på, men det är ju direkt felaktigt. Riksdagens fattade det bekräftande beslutet 1921 och första valet genomfördes hösten 1921. Jag ska fixa källa till detta. hela artikeln behöver dock ses över och källor införas.--Rösträtt (diskussion) 16 februari 2018 kl. 10.22 (CET)
thread_title: Rösträttens införande

message: Den här artikeln har en del tveksamma och tendentiösa källor. Bland annat anges debattartiklar (t.ex. https://www.svt.se/opinion/rostratten-firar-inte-alls-100-ar ) som källa för vissa faktauppgifter. Ett annat exempel är uppgiften om att romer fick rösträtt 1959 som hänvisar till en hemsida som saknar källa till sitt påstående. Jag kan inte hitta någon uppgift i grundlagens stadgande om rösträtten som spärrade romer men kanske fanns det indirekta hinder som gjorde att många av dem inte kunde rösta? Men det är inte samma sak som att de inte fick rösträtt. Här behövs tillförlitlig referens till forskning. --Rösträtt (diskussion) 16 maj 2019 kl. 10.25 (CEST)
replies: text: Detta är bara en gissning, men en ganska rimlig sådan: Det kan ha funnits en regel om att man skulle vara bofast, dvs vara skriven i en viss församling. Men jag håller med om att bättre källor behövs. /Ascilto (diskussion) 16 maj 2019 kl. 11.43 (CEST)
thread_title:  Tendentiösa källor  

message: Det finns två olika källor från riksdagen som säger två olika saker. 
Ena att gifta kvinnor fick rösträtt 1921 och dom besluten från 1918 började gälla direkt medans den andra enbart säger att alla beslut gick igenom 1921 på grund av att det krävdes ett val emellan. 
Jag funderar mer ifall det gällde redan 1918, att en grundlagsändring kräver två beslut?
https://firademokratin.riksdagen.se/tidslinje/
https://demokrati100.se/den-allmanna-rostratten-nar-infordes-den/ IamTimEre (diskussion) 25 maj 2019 kl. 02.56 (CEST)
thread_title:  1921 godkännande eller lagändring? 

message: Jag vet inte om detta är rätta artikeln att nämna ta upp det här ämnet, men jag tycker att när vi pratar om Rösträtten i Sverige så tycker jag att samtalet förenklas. Nämligen vad lagen säger och vad som händer i samhället. Jag skrev om en sektion av Romers rösträtt eftersom jag tyckte att hur stycket var formulerat förenklade situationen imo. Ja, i lagen stod det tekniskt inte att Romer inte fick rösta. Detta betyder inte rösträttigheter var säkra eftersom i lagen innan 1959 stod det att folk måste vara folkbokförda för att kunna rösta i riksdagsvalet. Detta är en liknar i USA Jim Crow period där det stod i lagen (specifik "the Fifteenth Amendment") att alla ska få rösträtt oavsett hudfärg. Som majoriteten av folk vet så förtryckes svarta amerikanare genom så kallade Voter Suppression, (läs förståelse test m.m.), så av allmänheten räknas inte  1870 som tiden svarta amerikanare fick rösträtt eftersom det var så stor förtryckning av människors rösträtt. Jag vet att Wikipedia skriver själv att det inte är en demokrati, men sidan delar gratis information till folk som kan leda till ett bättre demokratisk samhälle. Därmed tycker jag vi bör förbättra våra artiklar om demokrati så att människor har en bättre idé om hur en regering kan i smyg försöka förtrycka folk och störa demokratin.  Pago95 (diskussion) 7 augusti 2021 kl. 12.39 (CEST)
thread_title:  Nämna röstförtrycking? (eng:Voter supression) 

message: En punkt påstår:
replies: text: "På grund av att reglerna för val till riksdagen fordrade en grundlagsändring hölls det första andrakammarvalet med allmän och lika rösträtt för både män och kvinnor först 1921."
Sedan under denna står det:

text: "Vid denna tid var det endast män som gjort värnplikten som hade rösträtt. Vid valet 1921 hade inte ens hälften av alla svenska män gjort värnplikten. År 1922 ändrades lagen om manlig rösträtt så att även män som inte hade gjort värnplikten fick rösträtt."
Om det är krav på att män måste göra värnplikten för att få rösta, och det inte finns någon sådan begränsning för kvinnor; samt att inte ens hälften av svenska män gjort värnplikten (även om denna detalj är oviktig), så är det ju inte lika rösträtt mellan män och kvinnor år 1921. Detta skedde först 1922. På flera artiklar, inklusive Kvinnlig rösträtt i Sverige upprepas det att det blev lika rösträtt år 1921, men det är ju objektivt fel.
(Detta relevant 2021 då det sägs det var 100 år sedan det blev lika rösträtt mellan män och kvinnor; men det har bara varit 99 år; 1922 + 100 är 2022 så vitt jag vet)
Liggliluff (diskussion) 7 augusti 2021 kl. 14.27 (CEST)

text: Liggliluff: Grejen är att trots att vi inte ens idag har allmän och lika rösträtt, så har alla institutioner menat att när kvinnor fick en mycket stor och bred rösträtt, trots att den var något bredare än för männen, så definierades det som att Sverige fick allmän och lika rösträtt. Den nuvarande restriktionen för allmän och lika rösträtt är åldersgränsen. Ska man hårdra det så har vi alltså inte allmän och lika rösträtt idag.

text: Vill man bara hårdra det som att "allmän och lika" inte ska gälla när myndiga och ostraffade kvinnor fick rösträtt utan först när alla män som inte gjort värnplikt också fick det ska du se till att alla de institutioner som har fastställt 100 årsjubileet ska korrigera sig först och förneka att Rösträttsrörlesen såg det så och att de menade att rösträtten blev allmän för män tidigare trots att de som inte gjort värnplikt nekades.

text: Det är inte Wikipedias uppdrag och det har aldrig varit Wikipedias uppdrag att driva sådana egna till synes logiska ideer emot allmänvetenskaplig och civilsamhällets konsensus. Se Vad Wikipedia inte är, i synnerhet 1.5 Ingen samling av ens egna idéer.

text: Så släpp Wikipedia, får du genomslag bland historiker och institutuioner ska du se att Wikipedia kommer uppdateras, däremot kommer du aldrig se en Wikipedia-artikel som driver den frågan. Har du källor kan du däremot med fördel uppdatera artiklen med dessa om att endast de som gjort värnplikt fick rösträtt. Någon sådan källa finns inte. LittleGun (diskussion) 7 augusti 2021 kl. 15.18 (CEST)
replies: text: :Liggliluff: Du, och vår artikel, verkar ha missförstått "värnpliktsstrecket". Kravet är inte att ha man måste ha gjort värnplikten. Kravet är att inte ha vägrat göra värnplikt, eller möjligen av andra orsaker missat den. Se den här artikeln Rösträttsbegränsningar i den svenska demokratin, som bland annat hänvisar till "Riksdagstrycket 1909 som citerar att de "som icke fullgjort de honom till och med utgången af sistförflutna kalenderåret åliggande värnpliktsöfningar" och den här doktorsavhandlingen.

text: :Det verkar rimligt. Allmän värnplikt infördes 1901, 1909 måste alltså endast en bråkdel av befolkningen ha gjort värnplikt. Äldre herrar som redan hade rösträtt tack vare inkomst, men inte gjort värnplikten eftersom de aldrig ålagts göra den hade alltså rösträtt. Kvinnor som aldrig ålagts göra värnplikt, hade däremot inte rösträtt. Även de som ålagts att göra den tidigare än innevarande år, men inte gjort den fick rösta.

text: :Enligt artikelförfattaren betydde det ungefär 3800 per val. Det var ungefär så många som vägrade. Jag tror det är lågt räknat, även de som låg inne och alltså annu inte fullgjort värnplikten, men inte heller vägrat, borde ha diskvalificerats det året trots att de uppfyllde andra kriterier. Det gäler alltså de som gjorde värnplikt, hade tillräcklig ålder för att rösta och inte för andra streck. Det borde handla om något tiotusental till. Men ändå väldigt långt ifrån hälften. Jag ändrar enligt källan. LittleGun (diskussion) 8 augusti 2021 kl. 06.07 (CEST)
replies: text: :: Bra utrett och ändrat enligt ovan. Har nu infört denna ändring på några ställen där det hade missats. Samt gjort några omformuleringar + kompletterat med ny källa. Värnpliktsstrecket drabbade just de som värnpliktsvägrat, vilket är tydligt i nya källan, så formulerade också om enligt det. Ekborg (diskussion) 6 juni 2022 kl. 01.00 (CEST)
thread_title:  Lika rösträtt, motsägelsefullt (värnpliktsstrecket) 

message: Har gjort viss omarbetning och lagt till en del källor till de senare styckena. De två första styckena skulle fortfarande behöva källor. Låter källhänvisningsmallen ligga kvar under avsnittsrubriken för nu. Ekborg (diskussion) 5 juni 2022 kl. 15.59 (CEST)
thread_title:  avsnitt "Rösträttsrörelsens inledande tid"