Diskussion:Egendom

message: Rätta gärna stavfelet på första raden. "InstItution", inte med U.
"Egendom är stöld". P-J Proudhon.
Staffan Jacobson 25 februari 2008 kl. 14.46 (CET)
replies: text: Och med detta vill du ha sagt...? /Grillo 25 februari 2008 kl. 19.14 (CET)
replies: text: :Att egendom inte bara är ett civilrättsligt ämne utan också ett filosofiskt. Det är vilseledande att bara ta med den juridiska aspekten.S.J. 17 november 2008 kl. 03.53 (CET)

message: Behövs denna typ av ordboksinformation verkligen insprängd i texten? - Tournesol 1 april 2010 kl. 14.10 (CEST)
thread_title:  en. property, fr. propriété, ty. eigentum 

message: Det står "Egendom är en individuellt bestämd materiell sak..". Jag tvivlar, stämmer det verkligen? I så fall borde det förtydligas med "Immateriell tillgångar (patent, upphovsrätt med mera) räknas däremot ej som egendom". Nu kan jag dock ej något om ämnet så kan inte redigera. AlphaZeta 4 juli 2010 kl. 12.17 (CEST)
thread_title:  Bara materiella saker? 

message: "Naturligt icke flyttbara lösa saker är till exempel anläggning på mark tillhörig annan, buss, lastbil, luftfartyg, oljeplattform eller skepp." För en lekman förefaller buss, lastbil, luftfartyg och skepp vara "naturligt flyttbara" eftersom de till sin natur är byggda för att vara rörliga. En buss till exempel är inte byggd för att passagerarna skall sitta i den på samma ställe, utan förflyttas från en plats till en annan. I annat fall skulle bussen inte behöva ha motor! 
Rent principiellt bör en encyklopedisk artikel inte vara av sådan art att man måste ha förkunskaper i ämnet för att förstå den. Denna artikel närmar sig detta kriterium och förefaller alltså vara tämligen OENCYKLOPEDISK. Att citera från JÖK:en räcker inte för en WP-artikel. 193.11.50.23 11 maj 2011 kl. 09.01 (CEST)
thread_title:  Naturligt icke flyttbara lösa saker? 

message: Jag satte "städas"-tagg på denna artikel. Det kanske inte är den bästa taggen, men den kan duga så länge. Detta är en fullmatad artikel, men den skulle må bra av viss struktur och städning:
#Jag saknar rubriker och delrubriker som gör textsjoken lättare att läsa
#Litteraturlistan måste skäras ner ordetligt - det räcker mer än väl med att rekommendera att par verk för de olika delbegreppen. Wikipedia är inte en litteraturlista och här är det nästintill mer litteraturtips än text. Detta måste ändras.
#Artikeln saknar källor i form av fotnoter och detta måste fixas - jag skall komplettera med sådan tagg. Riggwelter 31 oktober 2011 kl. 12.10 (CET)
thread_title: Städas

message: Hur kommer metafysiken in i bilden. Om den är meningslös kanske den inte alls behöver nämnas i artikeln. Om, å andra sidan, det är som en kontrast mot äldre rättsteorier, kanske detta i stället bör utvecklas. Edaen 13 november 2011 kl. 17.53 (CET)
thread_title:  Metafysik 

message: För det första undrar jag om besittning i betydelsen att ett land har kontroll över ett landområde är ett helt separat juridiskt begrepp som borde flyttas till en egen artikel. För det andra, och viktigare, innehåller artikeln nu svepande och ej källbelagda jämförelser mellan Putins och Hitlers agerande. De har definitivt ingen plats i artikeln, och jag avser att plocka bort dem såsom varande politiskt debattinlägg. Sjö (diskussion) 7 april 2014 kl. 12.51 (CEST)
thread_title:  Besittning i internationell rätt 

message: --130.237.176.2 2 februari 2016 kl. 01.17 (CET)Jag tror att författaren missförstått en del. Det finns visserligen viss kompetens och kunskap, som man inte alltid stöter på i denna encyklopedi, men ... . Mest svårsmält (för en jurist) är att författaren glömt viss juridik. Värdepapper (aktiebrev m.fl. representativ) är inte "lös sak", men väl lös egendom (även om just fysiska värdepapper i viss utsträckning rättsligt hanteras som lös sak). De s.k. oflyttbara tingen (olika farkoster; som någon annan kommentator har reagerat på) är definitivt lös sak, se t.ex. rättsfallet om flytdockan i Nacka, NJA 1997 s. 660. Uppräkningen av lös egendom är ofullständig. Här glöms immateriella rättigheter(som någon annan kommentator har reagerat på), andelsrättigheter, bruksrätter m.m. Kolla t.ex. Håstad, Sakrätt, gissningsvis s. 15-30. För den filosof, som anser begreppet kidnappat av någon teknokrat till jurist, bör utöka. Beakta då gärna FN-stadgan, Genèvekonventionen, Europakonventionen, Barnkonventionen, diverse ILO-konventioner, jus cogens och nationella konstitutioner.
thread_title:  Kritik