Diskussion:Littera

message: Är spårvagnarnas beteckningar (M67 etc) i princip delar av samma litterasystem, där M då står för just att fordonet är spårvagn? Skvattram 30 april 2007 kl. 16.58 (CEST)
replies: text: Det har aldrig funnits något enhetligt litterasystem mellan trafikoperatörer förutom det nutida godsvagnslittarna som är europastandard. Bokstaven M i spårvagnslitt har alltså inget att göra de littar som förekommer i järnvägssammanhang. Littarna är inte ens gemensamma mellan de tre spårvagnsoperatöerna som finns i Sverige. SL har ett system där A betyder spårvagn, B spårvagnssläp, C tunnelbanevagn (inkluderar de fordom man använder på Saltsjöbanan eftersom de är ombyggda tunnelbanevagnar). GL betecknar sina spårvagnar med M och ett   nummer och i Norrköping som också använder M står siffran för anskaffningsåret (eller om det är året man bestämde sig för att köpa in typen) IR 19 maj 2007 3.11

message: Finns det någon som har så pass mycket kunskap om olika littera att vi skulle kunna göra en tabell över vilka litterabeteckningar olika jänvägsfordon (främst dem som finns i Sverige) har i olika länder (och hos olika operatörer inom samma land)? Man skulle kunna göra en tabell med det svenska litterat i första kolumnen och sedan kolumner för olika länder, med operatör inom parentes. Kanske kunde man ha thumb-bilder i tabellen också. Hoppas jag väcker någons kunnigs entusiasm, för det vore intressant att se.
Skvattram 21 augusti 2007 kl. 11.37 (CEST)
replies: text: Det är en intressant idé dock ser jag en överhängande risk för att strukturen i artikeln havererar. Som första åtgärd har jag infört underrubriker. För att tabellerna inte ska bli för oöverskådliga måste vi nog begränsa oss till svenska lok och kanske i ett första skede el- och diesellok.

text: Frågan är också hur man ser på detta med lika lok. I de flesta fall har ett järnvägsbolag infört egna ändringar i en loktyp ex Rc2 som såldes till ÖBB fick littera 1043 där men har starkare motorer än svenska Rc2 men när de kom tillbaka fick de ändå litt Rc2. IR 28 augusti 2007 10.36 (CEST)
replies: text: :Jag har skissat ilte på din idé om tabell över hur littar förhåller sig mellan olika bolag. Min slutsats är att det för förlångt eftersom det krävs en massa tabeller för att fånga upp fallen. I vissa fall har samma lok sålts mellan olika bolag och fått olika litt. Samma lok har haft olika litt i samma bolag vid olika tidpunkter. Olika bolag har köpt likanande lok och ibland kallat dem samma sak som någon annan och ibland inte. Olika bolag har grupperat loken olika så att ett bolag har gett en litt medan ett annat flera. Olika bolag har begärt olika ändringar på en ursprungstyp. Konstuktörerna har inspirerats av varandra att göra liknande lok. Till råga på allt förekommer kombinationer av dessa fall. IR 31 augusti 2007 19.20 (CEST)
thread_title: Tabellidé

message: Är inte de göteborgska typbeteckningarna en typ av litteror? Det systemet påminner ju för övrigt om norrmännens sätt att sätta beteckningar på lok, och det omnämns ju i artikeln som littera. Skvattram 8 december 2007 kl. 23.17 (CET)
thread_title: Göteborg

message: Borde inte listorna på littera inom järnvägstrafiken hellre brytas ut till egna artiklar? Hum Hum (diskussion) 2 november 2016 kl. 14.10 (CET)
replies: text: Håller med, en fördjupningsartikel för järnvägslittera borde finnas. TobbeSvensken (diskussion) 3 november 2016 kl. 02.02 (CET)
thread_title:  Listor som särskilda artiklar 

message: Är inte trafikplatsers numrering (Trafikplats Härlöv 37), och egentligen vägarna (E4, E6, E65) också, att ses som littra? För att ha exempel som är närmare var persons vardag? --H.pettsson (diskussion) 9 mars 2022 kl. 22.10 (CET)
thread_title: Trafikplatser