Diskussion:Fartområde

message: Jag tycker det är intressant att kunna jämföra hur fartområdena definieras i olika länder. För detta räcker stickprov; alla världens länder behövs inte. Dock skulle globalt perspektiv med nuvarande rubrik kräva stickprov också från andra delar av världen.
En annan aspekt är att varje enskilt land kan vara intressant för enskilda läsare. Om listan på länder blir otympligt lång kan t.ex. Östersjön och Norden spjälkas ut till en artikel, Västeuropa till en annan o.s.v. med något slag av sammanfattning här.
Fartområdenas inverkan berörs inte i högre utsträckning här. Det vore intressant att beskriva hur sjösäkerhetskonventionen (SOLAS), konventionen om bemanning (STCW) etc. definierar eller utnyttjar indelningen i fartområden. 
Kraven i närfart varierar starkt, vilket man ser t.ex. om man jämför behörigheterna och behörighetskraven i Sverige och Finland, vilket gör att fartområdena inte är direkt jämförbara ens då de har likartade namn. Jag vet inte om man med lämplig länkning eller sammanfattning kan göra något åt det - det kan vara att det är svårt att sammanfatta på rimligt utrymme.
--LPfi 21 september 2011 kl. 09.27 (CEST)
replies: text: För att komplicera det hela lite till så finns det i Sverige två olika indelningar av fartområden för fartyg (det finns även en tredje indelning men den används i läkarintyg för sjöfolk). Den som finns i artikeln nu reglerar kraven på bemanningen och den andra reglerar de tekniska krav som ställs på fartyget och är indelad i fartområdena A, B, C, D och E. Utöver de olika ländernas indelningar av fartområden så kan även fartygens respektive klassningssällskap införa begränsningar på var fartyget får färdas. --Helveteshunden 21 september 2011 kl. 13.04 (CEST)
replies: text: : Ja. Det finns en formulering om det i inledningen (som gärna får förbättras) och jag försökte få avsnittet om de enskilda länderna att inte motsäga det. Jag har inte läst in mig på de andra fartområdesdefinitionerna, så jag vågar inte skriva något om dem nu, men det vore bra att få med dem åtminstone på ett hörn. Fartområdena A-D gäller visst mer eller mindre inrikesfart i Sverige. Dessutom finns väl nationella regler för fart till havs? Och indelning för nöjesbåtar. Nöjesbåtarnas CE-regler kan säkert lämnas till en annan artikel (men borde nämnas åtminstone i topplänk).

text: : I den mån konstruktionsbestämmelserna regleras genom fartområdesdefinitioner i internationella konventioner borde de utan vidare tas upp här. Enskilda klassningssällskap blir antagligen för mycket, för dem borde man hitta någon sammanfattning.

text: : --LPfi 21 september 2011 kl. 14.26 (CEST)
replies: text: ::För att förtydliga så är fartområdena A-E och Oceanfart-Inre fart två olika indelningar som existerar parallellt med varandra och varje geografisk plats i hela världen tillhör ett fartområde ur vardera kategori. Till exempel kan en skyddad fjärd tillhöra fartområdena "E" och "inre fart" medan en mer utsatt kuststräcka tillhör "D" och "inre fart".

text: ::De svenska reglerna för ett fartygs utrustning och bemanning m.m. gäller för svenskflaggade fartyg och de norska reglerna för norskflaggade fartyg etc. oavsett var de befinner sig.

text: ::För fritidsfartyg så finns ingen fartområdesbegränsning över huvud taget så de kan lämnas därhän.

text: ::Gällande klassningssällskapen så håller jag med om att det räcker med en sammanfattning om hur det fungerar, det kanske vore bra med artikel som förklarar klassning och certifikat m.m. mer ingående som det kunde hänvisas till. --Helveteshunden 21 september 2011 kl. 17.20 (CEST)
replies: text: ::: Ja, för bemanning finns den här behandlade nationella indelningen (+ tydligen den för läkare), för konstruktion och utrustning klassningssällskapets + nationella regler. I de sistnämnda ingår för Sveriges del områdena A-E, men finns det inte dessutom nationella konstruktionsregler för fartyg för öppet hav?

text: ::: Jag vet inte om termen "fartområde" används om fritidsbåtar, men CE-märkningen utgår från motsvarande områden, vilka åtminstone i Finland används för den frivilliga besiktningen och eventuellt av försäkringsbolagen. Om de inte motsvarar fartområden för fartyg (enligt någon standard) bör de säkert behandlas i en skild artikel.

text: ::: --LPfi 21 september 2011 kl. 17.41 (CEST)
replies: text: ::::Jag tror inte att jag riktigt förstår vad du undrar över? Öppet hav innefattas av det du räknade upp, för svenska fartyg är det fartområde A som är det mest vidsträckta och fartyg godkända för fartområde A utan restriktioner avseende största tillåtna avstånd till lämplig nödhamn får segla fritt över alla världens hav.

text: ::::Nu är fritidsbåtar inte alls mitt område men det finns inga begränsningar i vilka fartområden en fritidsbåt får färdas i utan det gäller enbart för handelssjöfarten. När det gäller CE-märkningen så är det ett krav på produktsäkerhet som ställs på tillverkaren och inget som ägaren måste se till att båten fortsatt lever upp till. Finns det indelningar i olika områden i reglerna för CE-märkning så är de till för att tillverkaren inte ska kunna påstå att deras båt passar bra att användas till något den inte är lämpad till. Till exempel så får nog ingen sälja en eka och påstå att den går att korsa Atlanten med, men det är ändå fritt fram för köparen att göra det fast ett eventuellt försäkringsbolag kommer knappast att betala något vid en olycka. Det gör sig nog bättre i en artikel "CE-märkning av fritidsbåtar" eller liknande.

text: ::::Har jag tid och ork får jag väl ta och hjälpa till lite med den här artikeln, synd bara att jag är så dålig på att uttrycka mig i skrift. --Helveteshunden 22 september 2011 kl. 01.10 (CEST)
replies: text: ::::: Ok, jag missade att A var utan restriktioner (borde ha kollat, blandade antagligen med något annat land).

text: ::::: För fritidsbåtar finns inga restriktioner för farten, men båten är konstruerad enligt reglerna för ett visst fartområde (eller vad de kallas i det sammanhanget). Det kan ha betydelse för försäkring, befälhavares ansvar etc. och torde vara naturligt att nämna i någon form (topplänk, se även e.d.).

text: ::::: Det största arbetet med förbättring/utvidgning är att hitta bra källor. Mycket kunskap finns utströdd över olika detaljbeslut och utan att själv ha överblick är det svårt att veta var det lönar sig att börja nysta upp det hela.

text: ::::: --LPfi 22 september 2011 kl. 12.34 (CEST)
thread_title:  Om omfattningen