Diskussion:Vikingatida bebyggelsemönster

message: Kan nämna ett exempel där kartan till höger är mycket felaktig, det är för Kristinehamns kommun som det står att denna kommun saknar runstenar. En av Sveriges äldsta kända runstenar ligger precis utanför stadsgränsen till Kristinehamn och kallas för Järsbergsstenen, denna är daterad till runt 500-talet.
replies: text: Kartan visar vikingatida runstenar. 500-talet är långt före vikingatiden.

text: andejons (diskussion) 4 april 2017 kl. 08.52 (CEST)
Håller med om att kartan är missvisande. De områden som jag har koll på är Skåne och Blekinge. Vad det gäller Skåne är där väldigt mycket felaktigheter. Jämför med min sammanställning över vikingatida runstenar i min bok här:
https://www.academia.edu/3349556  (karta sid 118) Kartan visar alla skånska runstenar, således ska endast ca två stycken som inte tillhör vikingatiden tas bort. Bilden är en helt annan än kartan på Wikipedia. 
Vad det gäller Blekinge finns 4 stycken 500-tals runstenar kring Sölvesborg men ingen vikingatida. Endast två vikingatida finns i Blekinges östra del. Järsbergsstenen är i paritet med Sölvesborgsstenarna.
Runstenarna i Blekinge finns inlagda här: http://www.fotevikensmuseum.se/sweden/vik1.htm (Klicka på Blekinge och sedan på länk på första textraden).
Eftersom jag endast har detaljerad kunskap om dessa två landskap men noterar stora fel för dessa ifrågasätter också jag kartans existens på Wikipedia. --Sven Rosborn (diskussion) 4 april 2017 kl. 16.29 (CEST)
thread_title:  Runstenskartan är mycket felaktig 

message: Om man jämför med historiska källor och omnämnda platser, liksom med koncentration av runstenar, liksom med senare befolkningstätheter, så skiljer sig den här kartan kraftigt. På den här kartan är Mälardalen relativt folktom. Är detta verkligen korrekt? Eftersom kristendomen och kyrkobyggandet spreds från söder, borde inte befolkningstäthet med hjälp av kyrkomätningsmetod bli starkt missvisande? Och en hel del data tycker jag behövs för att kartan ska kunna tolkas: hur har färgläggningsområdena beräknats? Och vilka årtal avses egentligen för kartan?
Koios 27 april 2009 kl. 11.07 (CEST)
thread_title:  Befolkningstäthetskartan stämmer knappast 

message: Märkligt resonemang att götarna skulle ha bildat ett landvälde. De sydliga landskapen var betydligt mer genombrutna av segelbara vattenvägar än idag. Sjösänkningar och igenväxt har i högregrad berövat Götaland från farbara vattenvägar än vad västra Svealand har förlorat till landhöjningen. Tiden det handlar om är vikingatiden, då vikingar seglade till Amerika och Kaspiskahavet. Vikingar från de sydliga landskapen dog långt bort i både väster och öster, belägg för detta finns på många runstenar. Götaälv från Vänern till havet är närmast ett skämt för en viking som seglar upp- och nerför floderna i Europa.  Att tro att götar, finnvedingar, virdar och njudungar på något sätt skulle sitta hemma i godan ro har inga belägg, snarare tvärtom. Däremot har dessa en fördel då de är bättre skyddade från plötsliga anfall över havet. Västergötland, Närke, Dalsland, Värmland, de västra smålanden och det inre av Östergötland borde varit stabilare och tryggare än t.ex Sörmland, Uppland, Gotland, Öland och de östra smålanden. Förutsättningarna för stabila statbildningar är geografiskt bättre för t.ex Västergötland, Värmland och Närke, med stora inre sjövägar som är skyddade mot angrepp via havet.
Halvdan 14 juli 2010 kl. 11.34 (CEST)
thread_title:  Götarna ett "landvälde" 

message: "Kartorna till höger och vänster anger tätheten på vikingatida och tidigmedeltida kyrkor respektive runstenar. Ju mörkare områden desto tätare med kyrkor eller stenar. Eftersom tätheten på sockenkyrkor hänger samman med tätheten på invånare, visar kartan också befolkningsfördelningen under tidig medeltid. Då de tidigmedeltida kyrkorna normalt föregåtts av vikingatida träkyrkor kan bilden dessutom sägas vara giltig även för vikingatiden."
Jämför man slutsatsen i artikeln med utbredningen av runstenar i Norge och Danmark så kan det ju knappast ha bott någon i Norge och Danmark under Vikingatiden och de måste ha varit hedningar långt in i nu tid. Det är idag känt att de flesta runstenarna i Uppland framför allt är väldigt sena och att uppförandet av runstenar ökade dramatiskt där när det helt nästan upphörde i den övriga delen av Sverige. 
Vad det gäller medeltida kyrkor så kan dagens existerande medeltida kyrkor inte användas som något mått på befolkningsfördelningen. Till exempel så blev stora mängder av äldre kyrkobyggnader i Småland utbytta mot Tegnérlador under 1800-talet. Här får man nog gräva i den katolska kyrkans arkiv efter socknar och när de först nämns för att få en bättre uppfattning. Detta skulle ge en bild av befolkningsutbredningen och hur kristnandet bredde ut sig.
Det dras en massa slutsatser artikeln och de få källor som finns verkar oftast visa på motsatsen eller kraftigt misstolkas, t.ex runstenarnas utbredning och vad detta data står för och fördelningen av nu existerande medeltida kyrkor. 
Denna artikel borde ha en varningsskylt tillsvidare och snarast omarbetas.
Halvdan 16 april 2016 kl. 12.25 (CEST)
I texten från artikeln som citeras ovan anges bara att kyrkotäthetskartan över de tidigmedeltida kyrkorna också bör ge en bild den dåtida befolkningstätheten - det kopplas alls inte till runstenar vilket skulle vara fullständigt felaktigt eftersom dessa bara förekommer på speciella platser och i helt andra konstellationer än befolkningstätheten.
Förstår heller inte vad du menar med att jämföra med Tegnérlador? Kartan är ju inte baserad på de nutida kyrkobyggnaderna utan baserad på de medeltida kyrkbyarna, med material hämtat från den digra utredning om de äldsta medeltida beläggen för dessa kyrkbyar som Generalstaben gav ut 1967 på uppdrag av Svenska sällskapet för antropologi och geografi: "Kartor över det medeltida Sverige och dess ortnamn". Här finns också de äldsta medeltida namnbeläggen för varje kyrkby.--Sven Rosborn (diskussion) 17 april 2016 kl. 22.54 (CEST)
thread_title: Kritik mot artikeln i sin helhet