Diskussion:Dimensionsanalys

message: Den här parentesen: (resonemanget som ligger till grund för det här beror på att fysiska egenskaper beror inte var i rummet vi mäter, därför måste egenskaperna dimensionslös och bara ett mätetal), ungefär mitt i artikeln, har jag inte lyckats dechiffrera. Kan någon hjälpa till? --Etxrge 6 maj 2005 kl.09.28 (CEST)
replies: text: Jag tyckte den var fullt begriplig, men man kan ju fundera på det.

text: Däremot är jag fundersam på att helt sonika presentera enheten för temperatur som Nm/mol. Jag har aldrig tänkt på kelvin så. Annars är det ett fint exempel på dimensionsanalys./RaSten 6 maj 2005 kl.10.02 (CEST)
replies: text: :Jag menar att det är flera grammatiska fel i formuleringen och att jag inte förstår tillräckligt väl för att kunna formulera om. Jag gör ett försök och hoppas att du kollar. --Etxrge 6 maj 2005 kl.12.01 (CEST)
replies: text: ::Det finns åtminstone en två, tre ganska stora fel i artikeln av typen man "måste" gå förbi om man vill vara kortfattad och lätt att förstå. Typ, som man i gymnasiekurser går förbi frågor som om derivatan verkligen existerar för varje funktion. Man antar vanligen att de existerar och räknar på utifrån det. Jag är medveten om dessa, men vet inte riktigt hur jag ska vara hyffsat strikt och ändå lätt att förstå. Är man inte strikt blir texten tom på egentligt innehåll, men för mycket stringens skrämmer å andra sidan kanske bort förstagångs-läsaren. Jag hoppas att ni som redigerar texten med tiden slipar och gör artikeln bättre, även ut denna synpunkt. --81.172.164.132 6 maj 2005 kl.14.05 (CEST)
replies: text: :::Då finns ju alltid alternativet att skriva en kortare och ostringent text med hänvisning till fördjupat studium av intern eller extern natur. Sånt väcker mer intresse än en artikel som ser helt obegriplig ut från början. /RaSten 6 maj 2005 kl.14.21 (CEST)
replies: text: ::::Precis. Och det är exakt vad jag gjort  - skrivit en (relativt) kort och (rätt) ostringent text men som å andra sidan är (ganska) lätt att förstå. Det finns ett problem med detta eftersom wikipedia är "den fria encyklopedin". I en encyklopedi bör man presentera fakta, inte otydligheter/luddigheter där man sopar viktiga/intressanta detaljer under mattan, vilket jag gjort i rätt omfattande grad i den senare delen av artikeln. Därför är artikeln till viss del pseudovetenskaplig och passar strikt sett inte i en encyklopedi, även om den är en trevlig informell introduktion till ämnet. Det är därför min förhoppning att andra som redigerar artikeln kan hitta en bättre balansgång mellan vara faktabaserad, informativ, lättillgänglig och ändå inte sopa detaljer under mattan. Jag anser inte man ska vara formell för att dess egensak. Men finns uppenbara brister i bör man nog vara något mer formell. --81.172.164.132 6 maj 2005 kl.16.06 (CEST)
replies: text: :::::Kan du här på diskussionssidan nämna vilka stringensfel du tänker på, så kanske någon annan kan göra något åt dem? (om du inte hinner själv) /RaSten 6 maj 2005 kl.16.16 (CEST)

message: Okej, jag nämner några av de mest flagranta. En brist har ni lagt märke till redan. Vi har använt SI-enheter överallt annars utom för temperaturen. Temperatur mäts ju oftast i Kelvin - vi har redan antagit fakta som den aktuella formeln implicerar (d.v.s. vi har mer eller mindre antagit den gäller redan) när vi mäter temperatur i 
replies: text: \left[\frac{N \cdot m}{mol}\right]!
Räkningarna går inte igenom annars. Att anta något man vill bevisa är ett cirkelresonemang och kan inte accepteras. Det var ett vägval jag gjorde; ostringent - javisst, men det förklarar metoden på ett sätt som förhoppningsvis många känner igen. (Jag valde gaslagen för att många ska känna igen sig, mer obskyra ekvationer fungerar bättre, men då känner få istället igen ekvationen). Av samma anledning kan man inte härleda andra grundläggande ekvationer såsom Newtons kraftekvation genom dimensionsanalys. Det är dock alltjämt ett problem, och kan bara avhjälpas med att välja en bättre exempel än gaslagen.
På ett annat ställe säger jag för en godtycklig funktion f och sedan viftar jag med händerna och beräknar f^{-1}(0) och säger den är konstant. Men generellt sett är inte en funktion bijektiv och därmed har den inte invers! Hur kan vi beräkna något som inte existerar?
Dessutom går vi helt förbi vad f har alls med saken att göra. Vadå funktion? Hur kom den in? Hur rör den fysiken i problemet? Och varför ska man kunna skriva f(\pi_1) = 0? Att jag trollar fram en okänd funktion f är mer magi än vetenskap, och är i mitt tycke pseudovetenskap. Det borde åtminstone motiveras bättre. Texten har som synes brister. --81.172.164.132 6 maj 2005 kl.17.56 (CEST)

text: Tack, det var lite kött på benen av din egenkritik. Det där med omvändbar funktion osv tror jag inte någon gymnasist skulle hosta över, så den ostringensen klarar de av. Däremot att helt plötsligt skriva en annan enhet för temperatur är svårsmält. Däremot är det helt OK att för exemplets lyskrafts skull låta det vara ett cirkelbevis, bara man förklarar att det är helt galet att göra så. Vi är ju inte ute efter att bygga en teori, utan för att ge en uppfattning av vad dimensionsanalys är.

text: En sak som jag med mina enbart 20 akademiska fysikpoäng skulle vilja se i det här sammanhanget är något mer om Nm för två helt olika storheter, och hur 2\pi kommer in i det sammanhanget. Men det kanske skule kräva en egen artikel, eller möjligen egen rubrik. /RaSten 6 maj 2005 kl.18.36 (CEST)

text: PS när tänkte du registrera dig och logga in?
replies: text: :Du ska inte känna någon press att skapa en signatur. Deltagandet är frivilligt även i denna aspekt. Ingen är skyldig att bidra. Om någon bidrar med information är det mycket bra. Du ska förstås göra så som känns bäst för dig. När detta är sagt vill jag ändå tillägga att vårt samarbe med dig och ditt arbete med Wikipedia, båda blir lättare om du har en signatur. --Etxrge 6 maj 2005 kl.19.11 (CEST)
Problemet som jag ser det är att \left[\frac{N \cdot m}{mol}\right] inte alls är enheten för temperatur, utan produkten av enheten för temperatur (K) med enheten för den allmänna gaskonstanten (J/(mol K)). Ett antagande som görs i artikeln, och som bör uppmärksammas, är att konstanten är dimensionslös! (Lite svårsmält för mig, om jag ska vara ärlig) \Mike 16 maj 2005 kl.04.36 (CEST)
thread_title:  Problem med härledningen av allmänna gaslagen 

message: Den här artikeln har ett bra innehåll men jag tycker att den behöver wikiformateras och få mellanrubriker för att bli överblickbar. Dessutom är tillämpningen av dimensionsanalys mycket bredare än att bara förkasta felaktiga uttryck. Vidare finns det faktiskt fler varianter av dimensionsanalys; den som presenteras här kallas Rayleigh-metoden, utöver denna finns Buckinghams teorem och säkert ännu fler. Och ja, jag är beredd att ta tag lite i det... Kreddpajas 19 mars 2007 kl. 22.57 (CET)
thread_title:  Redesign?