Diskussion:Regeringskrisen i Sverige 2014

message: En ordvalsfråga som väl rimligen bör synkas med Riksdagsvalet i Sverige 2015. Ska vi använda Regeringsformens "extra val" eller TT:s "extraval" eller rentav den mer generella termen "nyval"?
Belteshassar (diskussion) 4 december 2014 kl. 15.14 (CET)
replies: text: Rimligtvis bör man använda "extra val". Jag har korrigerat texten nu. Stigfinnare (diskussion) 4 december 2014 kl. 15.18 (CET)
replies: text: :Nyval låter bättre. J 1982 (diskussion) 5 december 2014 kl. 21.51 (CET)
replies: text: ::Bra. Lagen säger "extra val", men media säger ofta "nyval", förmodligen av det skälet. Mange01 (diskussion) 5 december 2014 kl. 22.23 (CET)
replies: text: :::Extra val eller extraval är att föredra; det ordet har också vunnit terräng i media. 81.224.253.60 5 december 2014 kl. 22.28 (CET)
replies: text: ::::Extra val och extraval används i media, men frågan är om inte nyval ändå är vanligare där? Bland folk används oftast ordet nyval. Så jag att det är bättre om det står nyval--Bruno Rosta (diskussion) 5 december 2014 kl. 22.38 (CET)
replies: text: ::::: Eftersom det inte är ett nyval med samma förutsättningar som i andra länder är det bästa att använda den formella termen. Tostarpadius (diskussion) 12 december 2014 kl. 01.57 (CET)
replies: text: ::::::Nu förstår jag inte vad som menas med "samma förutsättningar som i andra länder". På vilket sätt är Sverige unikt när det gäller sånt här? I vissa länder blir det en ny mandatperiod efter att valet är genomfört, medan det i andra, bland annat Sverige helt enkelt blir en nedkortad mandatperiod. Men detta lär ju inte vara unikt för Sverige. Det finns visst fler länder som har denna princip. Dock är det väl kanske inte helt lätt att ta reda på vilka som kortar ned mandatperioden så som i Sverige eller vilka som skapar en ny mandatperiod efter nyvalet. I många länder händer ju aldrig sådana här saker, men de har ändå någon paragraf för hur det ska gå till trots allt om det någon gång ändå skulle ske mot all förmodan--Bruno Rosta (diskussion) 12 december 2014 kl. 02.14 (CET)
replies: text: ::::::: I exempelvis Norge saknas möjligheten att utlysa nytt val under pågående mandatperiod. Jag har inte hört talas om något annat land som har de bestämmelser som gäller i Sverige. Tostarpadius (diskussion) 12 december 2014 kl. 02.18 (CET)
replies: text: ::::::::Ok, Danmark och Storbritannien har det framgått i artikeln om Nyval att det blir en ny mandatperiod efter nyvalet. Norge saknar tydligen möjligheten helt till detta. Antar att de i sådana situationer istället skulle få ombilda regeringar med annan partitillhörighet eller liknande. Men nog måste det finnas runt om i världen fler länder som gör som Sverige, dvs gör det till en kortare mandatperiod efter nyvalet? Jag vet inte hur svårt det här är att ta reda på. Det är inte så värst vanligt egentligen rent allmänt att ett land utlyser nyval/extraval mitt i en pågående mandatperiod. Mycket möjligt att det kan finnas länder som inte ens har regler om detta? Eftersom de alltså utgår tvärsäkert ifrån att detta aldrig sker?--Bruno Rosta (diskussion) 12 december 2014 kl. 03.27 (CET)
replies: text: ::::::::: I Norge har det varit vanligt med regeringsskifte (ofta från ett block till ett annat) under pågående mandatperiod. Det svenska systemet kallas ofta världsunikt, men om det verkligen är det vågar jag inte säga bestämt. Tostarpadius (diskussion) 12 december 2014 kl. 09.25 (CET)
replies: text: ::::::::::Inte heller hört om något land (med möjligt undantag för Norge tidigare, numer förekommer som sagt inte ny-/extraval) än Sverige med detta system.

text: ::::::::::I Japan har du nu ett exempel där det inte funkar som i Sverige. Valet att lägga ett nyval nu anser vissa beror på att oppositionen är impopulär just nu och sittande regering får då en möjlighet att förlänga sin period. (Källa Di). -- Innocent bystander (diskussion) 12 december 2014 kl. 09.33 (CET)
replies: text: ::::::::::: Det var den möjligheten Gordon Brown inte vågade utnyttja i Storbritannien och till slut försatt han sin chans att få folkets stöd. Anders Fogh Rasmussen gjorde däremot i Danmark 2007, då det gått mindre än tre år sedan föregående val. Tostarpadius (diskussion) 12 december 2014 kl. 11.30 (CET)
replies: text: ::::::::::::Just Storbritannien har väl en rik historik av just sådana nyval, tillsammans med att man mixtrat med andra fulare saker. -- Innocent bystander (diskussion) 12 december 2014 kl. 11.41 (CET)
replies: text: ::::::::::::: Det där mixtrandet har ibland ägt rum även i svenska kommuner. Tostarpadius (diskussion) 12 december 2014 kl. 12.05 (CET)
replies: text: ::::::::::::::Med andra ord är i alla fall inte Norge jämförbart med Sverige när det gäller den här saken. Då är i alla fall Danmark och Storbritannien lite närmare oss, eftersom de tillåter nyval, men med skillnaden att de helt enkelt skapar en ny mandatperiod efter nyvalet/extravalet. I Sverige blir det istället en nedkortad mandatperiod genom nyvalet/extravalet. Men jag skulle kunna tänka mig att det måste finnas fler länder än Sverige som också kortar ner en mandatperiod om de har nyval? Fast vi inte känner till detta eftersom dessa länder kanske aldrig haft detta i verkligheten, bara en regel som säger detta--Bruno Rosta (diskussion) 12 december 2014 kl. 21.42 (CET)
replies: text: :::::::::::::::Norge är jämförbart på det viset att det varit praxis här att inte skapa extraval, utan att man löser regeringskriser med ombildning istället. -- Innocent bystander (diskussion) 14 december 2014 kl. 07.53 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::  Måste säga att jag har svårt att förstå diksussionen i denna fråga. I Sverige heter det extra val, det är väl självklart att det då är den termen som ska användas, även i Wikipedia. 193.45.95.20 16 december 2014 kl. 14.44 (CET)
thread_title: "extraval" eller "extra val"

message: Ordalydelsen är inte speciellt lyckad. Den ger intrycket att det har varit en process med förhandlingar om en budget, men att detta misslyckats. Förutom Löfvéns upprepade tal om "utsträckt hand" så har inget konkret skett. I vart fall ges väldigt olika bild av skeendet, beroende på vem som berättar. En mer korrekt ordalydelse borde vara att Löfvén efter obesvarade inviter till framför allt centren och folkpartiet valde att försäkra sig om vänsterpartiets stöd genom att tillmötesgå deras krav om att stoppa vinster i välfärden.
193.45.95.20 11 december 2014 kl. 16.22 (CET)
replies: text: Instämmer. Försökte åtgärda. Och återinförde en formulering ur en gammal version av artikeln, denna gång med bra källstöd. La till avsnitt som summerar huvudpositionerna i den efterföljande debatten.176.10.249.111 12 december 2014 kl. 00.44 (CET)
thread_title: " Misslyckade försök till budgetuppgörelse med Alliansen?"

message: Om man tittar på historiken så råder det delade meningar kring om regeringskrisen började den 2 december eller den 3 december. På sätt och vis är båda varianterna rätt. Det var den 2 december som Sverigedemokraterna meddelade sitt beslut. Det var alltså i samband med detta som man nu visste hur det skulle gå, dvs alla visste att budgeten skulle fällas på detta sätt. Regeringen framträdde även redan under kvällen den 2 december som om krisen faktiskt redan var igång. Detta märktes på en presskonferens som de höll den 2 december. Men det var den 3 december som omröstningen i riksdagen skedde officiellt och då budgeten verkligen sprack rent officiellt. Men bråken som vi ser idag började alltså redan de 2 december. Så vad är rätt? För mig känns båda lika rätt faktiskt. Det finns enligt min mening argument för båda datumen. Men vi borde fastställa det ena datumet så vi verkligen håller oss till det sedan--Bruno Rosta (diskussion) 13 december 2014 kl. 04.41 (CET)
replies: text: Enligt min mening började det den 2, eller eventuellt tidigare. Om vi (som vanligt) tittar på vad pålitliga källor säger så finns här en nyhet från den 2 Regeringskrisen stor nyhet i Norden. Det finns som jag minns flera som har använt regeringskris eller kris om händelserna redan när det stod klart att SD inte tänkte lägga ner sina röster. Sjö (diskussion) 13 december 2014 kl. 12.06 (CET)
replies: text: :Instämmer. Enligt definitionen av regeringskris inleds den när regeringen hotas, och försök till uppgörelser därmed sker. Jag backar tillbaka. Mange01 (diskussion) 13 december 2014 kl. 19.16 (CET)
thread_title:  Började 2 eller 3 december? 

message: Var krisen 1990 ingen riktig kris? -- Innocent bystander (diskussion) 17 december 2014 kl. 19.46 (CET)
replies: text: Jo, tack, nu fixat. Mange01 (diskussion) 17 december 2014 kl. 23.06 (CET)
thread_title:  Detta är den första regeringskrisen i Sverige sedan trepartiregeringen splittrades 1981 

message: Se även diskussionsidan för Riksdgsvalet i Sverige 2015". Boberger (diskussion) 27 december 2014 kl. 13.50 (CET)
thread_title: Liknande diskussion

message: Meningen Överenskommelsen innebär inga lagändringar utan är en ny praxis som partierna enats om att föra mot varandra. behöver förtydligande. Blir inte "partierna" i denna mening en luddig beskrivning när det sätt i samband med "inga lagändringar"? Är det bara de partier som pratade om detta som kommit överens om det eller gäller det alla partier? Om det är det första, vilka är då dessa partier? Vad gör i så fall att det är säkert att denna överenskommelse "lyckas" gälla till 2022. /Hangsna (diskussion) 30 december 2014 kl. 19.15 (CET)
replies: text: Jag försökte förtydliga väldigt kort. Räcker det?

text: Bytte namn på avsnittet "Överenskommelse 27 december" tillbaka till "Decemberöverenskommelsen" eftersom det tycks bli det etablerade namnet, och det är det namn som företrädarna döpte avtalet till. Okej?Mange01 (diskussion) 31 december 2014 kl. 00.03 (CET)
replies: text: :Jag putsade lite till men fortfarande skulle jag vilja se "dessa var med på uppgörelsen", inte det luddiga regeringspartierna och oppositionspartierna i Alliansen och att bara speca de som inte varit med. Det är ju möjligt att inte alla vet vilka partier som ingår i "regeringspartierna och oppositionspartierna i Alliansen". /Hangsna (diskussion) 31 december 2014 kl. 09.03 (CET)
thread_title:  Överenskommelsen 

message: Eftersom regeringen aldrig avgick, var detta ingen regeringskris. Rubriken är därför fel.
83.251.77.222 28 april 2015 kl. 21.30 (CEST)
replies: text: Jorå. Läs definitionen i regeringskris. Den utlöstes när skäl nr 1 i listan inträffade. Mange01 (diskussion) 28 april 2015 kl. 21.59 (CEST)
replies: text: :Den definitionen av regeringskris stämmer inte med den som framgår av statsvetenskaplig litteratur jag har läst. En regeringskris är när regeringen har avgått, inte när den eller andra bara funderar på att den skall avgå. 83.251.77.222 3 maj 2015 kl. 19.47 (CEST)
replies: text: ::Det är möjligt, men den ser ut att stämma hyfsat med NE's definition. -- Innocent bystander (diskussion) 4 maj 2015 kl. 06.50 (CEST)
replies: text: :::Och källor som vi har i artikeln kallar det "regeringskris", vilket visar att ordet används på det sättet, i alla fall i vanligt tal. Är du säker på att det finns en definition av regeringskris i din litteratur, så att du inte bara drar slutsatser av att de regeringskriser som nämns i litteraturen är de där krisen ledde till regeringens avgång? Sjö (diskussion) 4 maj 2015 kl. 07.05 (CEST)
thread_title:  Ingen regeringskris