Diskussion:Riksdagsvalet i Sverige 1998

message: Observera att det tydligen (som man ser om man följer länkarna) anses handla om två namn på samma parti. Problemet är att varje partibeteckning står för ett parti i juridisk mening. Olika namn på "juridiskt samma parti" ger ingen rätt för detta parti att räkna ihop antalet röster, ens om verkligen båda beteckningarna skulle vara "officiellt godkända" i meningen att partiet har någon skyddad rätt till båda namnen. (Jag vet inte i vilken mån sådan rätt finns i Sverige. Jag vet alltså till exempel inte huruvida det i dag skulle vara fritt fram för en ny gruppering att gå till val under beteckningen Folkpartiet, eller om Liberalerna har kvar rätten till det namnet.) Jörgen B (diskussion) 31 augusti 2020 kl. 00.01 (CEST)
replies: text: Jag tyckte det såg märkligt ut att samma person företrädde två olika partier i samma val. Förklaringen är möjligen den som du skriver om. När vi vet hur det ligger till vore det bra om vi kunde förtydliga detta med en fotnot till hans namn i artikeln. --Bensin (diskussion) 6 september 2020 kl. 14.24 (CEST)
replies: text: : Jag ser att det är du som här lade in uppgiften att Pensionärspartiet i valet år 1998 var ett annat namn på SPI Välfärden (och inte till exempel på Pensionärspartiet Göteborg). Kan du reda ut det här åt oss? Jörgen B (diskussion) 6 september 2020 kl. 18.02 (CEST)
replies: text: :: Det kan mycket väl vara så att jag begick ett simpelt misstag, men här skriver t.ex. Helsingborgs Dagblad att Brynolf är före detta partiledare för "Pensionärspartiet (SPI)" (inloggning krävs egentligen, men texten går att avläsa ändå). Pensionärspartiet skrivs versaliserat som ett namn, och förkortningen tyder på att det används som ett annat namn för SPI Välfärden. Jag är dock mycket osäker i frågan och ser gärna att den utreds med vidare efterforskning. Cilidus (diskussion) 6 september 2020 kl. 18.16 (CEST)
replies: text: ::: Jönköpings kommun skriver här att SPI benämns "Pensionärspartiet" fram till 2006. Cilidus (diskussion) 6 september 2020 kl. 18.39 (CEST)
replies: text: :::: Jag kikade litet på valstatistiken, uppbruten på valkretsar. Det här börjar se komplicerat ut.

text: ::::Av de 6865 registrerade rösterna på "Pensionärspartiet" avlämnades 5097 i Västra Götalands län (inberäknat Göteborg), 1022 i Jönköpings län och 402 i Stockholms län (inberäknat Stockholm). De återstående (rimligen 344 stycken) rösterna verkar mest att vara spridda ströröster. Nu var Pensionärspartiet Göteborg tydligen som starkast just vid valet 1998 (att döma av artikeln, som dock inte nämner något om att de också skulle ha gått fram med riksdagsvalslistor). Å andra sidan hittade ju Cilidus en anteckning från Jönköping om att Pensionärspartiet under den här perioden vore det registrerade namnet för Sveriges Pensionärers Intresseparti-SPI. Det känns osannolikt (fast inte helt omöjligt) att alla rösterna i vardera av Västra Götalands län och Jönköpings län skulle vara inskrivna för hand. Jag skulle möjligen också kunna tänka mig att faktiskt olika partier tryckt upp valsedlar med samma partinamn i det här riksdagsvalet; men även det känns litet konstigt. Övriga röster på Pensionärspartiet (utom möjligen de i Stockholms län) kanske vi kan bortse från här?

text: ::::Vad gäller Jönköpings län specifikt: Den centrala statistiken finns här, och anger som synes dels 1022 röster på "Pensionärspartiet", dels 131 på "Sveriges Pensionärers Intresseparti-SPI". Cilidus referens från enbart Jönköpings kommun anger 756 röster på "Sveriges Pensionärers Intresseparti, fram till 2006 benämnt Pensionärspartiet". Eftersom 756 är betydligt mer än 131 bör det nog stämma att referensen från kommunen anger röster på "Pensionärspartiet". I övrigt tycker jag mest att det hela är förvirrande och rätt motsägelsefullt. Vad tycker ni? Jörgen B (diskussion) 6 september 2020 kl. 19.51 (CEST)
replies: text: ::::: Den höga andelen röster som härstammar från Västra Götalands län skulle kunna vara ett tecken på att några av dessa var menade att gå till Pensionärspartiet Göteborg (dock som du säger underligt att dessa avges i ett riksdagsval), så frågan är ju då om det verkligen är rätt att ange Brynolf som partiledare för "Pensionärspartiet", då detta namn tydligen tolkats som att både vara ett namn för partiet i Göteborg och SPI. Allehanda använder dock "Pensionärspartiet" för att beskriva ett av de främsta småpartierna inför valet 2002, i vilket SPI blev andra största parti utan mandat. Knepig situation? Cilidus (diskussion) 6 september 2020 kl. 20.16 (CEST)
replies: text: :::::: Referensen handlar ju om ett kommunalval, och där ter sig saken annorlunda. Det fanns såvitt jag förstår av bland annat vår artikel om SPI dels oberoende lokala pensionärspartier, dels lokala pensionärspartier som gick upp i SPI. I det senare fallet kan det gamla lokala partiet = den nya lokalavdelningen av olika skäl ha behållit det gamla namnet på valsedlarna till kommunalvalet. Det "pensionärsparti" i Örnsköldsvik som omnämns kan ha varit vilket som.

text: ::::::För mig verkar det krångligt nog med riksdagsvalen, så jag håller mig till dem. Jörgen B (diskussion) 6 september 2020 kl. 20.50 (CEST)
replies: text: ::::::: Det var en miss av mig, läste inte artikeln tillräckligt noggrant. Dock kvarstår: om göteborgarna trodde att de röstade på sitt lokala parti, är det då korrekt att säga att Brynolf Wendt är partiledare för även detta "alternativa namn" på SPI, om vi redan har resultaten för det "vanliga" SPI? Frågan som  ställde sig från början handlade ju om hur det kom sig att Wendt var partiledare för både SPI och Pensionärspartiet samtidigt, så den enkla lösningen på problemet är väl att ta bort partiledaruppgiften och säga att han bara var partiledare för SPI? Däremot, benämningen "Pensionärspartiet" är ytterst sällsynt utanför valet 1998, och bara 4 år senare nämns ingenting om "Pensionärspartiet", även i en lista som innehåller partier med bara en ynka röst. Cilidus (diskussion) 6 september 2020 kl. 21.59 (CEST)
replies: text: :::::::: Den EMÅ intressantaste frågan är om någon (eller några!) gruppering tryckte upp valsedlar för Pensionärspartiet. (Ännu intressantare vore om "Pensionärspartiet" faktiskt var en registrerad riksdagspartibeteckning vid tillfället, men jag har nu svårt att tro det.)

text: ::::::::Din länk från 2002 redovisar visserligen vissa partier med bara en röst, men också över 10000 röster på onamngivna partier. Å andra sidan uppges att i riksdagsvalet 2002 Jönköpings län det registrerades 742 röster på SPI och 364 på "övriga" (icke namngivna, vilket logiskt sett bland annat borde omfatta rösterna på beteckningen "Piratpartiet"). Detta rimmar rätt dåligt med Jönköpings kommuns uppgift om att i detta riksdagsval "Sveriges Pensionärers Intresseparti, fram till 2006 benämnt Pensionärspartiet" skulle ha erhållit 383 röster. Logiskt sett skulle därmed 383 av de 364 rösterna i hela länet på "onämnda partier" vara röster på "Piratpartiet" i Jönköpings kommun. Detta är matematiskt omöjligt.

text: ::::::::Slutsats: Det finns minst en felaktighet någonstans i uppgifterna i de officiella "tillförlitliga källor" vi har hittat. *Djup suck.* Jörgen B (diskussion) 6 september 2020 kl. 22.52 (CEST)
replies: text: ::::::::: Ta en titt här: Svenska småpartier och deras resultat i riksdagsval#Riksdagsvalen från 1998 och framåt. I valet 1998 fick "Pensionärspartiet" nära 7 000 röster. I nästa val INGA röster! Valet 2006 endast sju stycken, en tusendel av vad som gavs 1998. Något är onekligen mystiskt här. Kan det kanske röra sig om tillfälliga felinskickade valresultat, som var menade att tillfalla Pensionärspartiet Göteborg??? Cilidus (diskussion) 6 september 2020 kl. 23.03 (CEST)
replies: text: :::::::::: ... eller så omfattar de 10861 rösterna på icke angivna partibeteckningar i källan till uppgifterna år 2002 också ett antal röster på Pensionärspartiet. (God natt!) Jörgen B (diskussion) 6 september 2020 kl. 23.24 (CEST)
thread_title: Partiledare för två partier?