Diskussion:Timring

message: Jorva: Har du källan till att det är utsidan på stocken som börjar planbilas på 1600-talet (vill minnas jag sett detta skrivet, men minns inte var). Detta kanske är sant på vissa håll, men inte i dalarna åtm ovanför Gagnef. Där planbilades insidorna från 1600-talet medan utsidorna inte började bilas förrän runt 1800 här (nedre västerdal). I t.ex Grangärde tycks man dock ha bilat båda sidorna redan tidigare under 1700-talet. Där tycks man också oftast ha ordentliga dubbelhaksknutar redan då, så vitt jag sett (Linné klagar f.ö i sin dalaresa någonstans på dalfolkets bruk av rännknutar, och tycker att de borde förbjudas). När insidigt bilade men utsidigt rundtimriga byggnader återanvändes som lador under 1800-talet, så brukade man vända timret ut och in, så att insidan kom ut, och man fick en slät vägg! Rundad insida och slät utsida har jag bara sett på slarviga byggnader från 1800-tal, typ vedbodar och liknande.Taxelson 28 september 2007 kl. 21.41 (CEST)
replies: text: Jadå: "Under 1600-talet började man planbila stockarna utvändigt och timra med lodräta knuthak" Källa: http://www.byggnadsvard.skansen.se/vandring1.htm, som jag också lagt till i källförteckningen. Men jag har inte alls några stora kunskaper i det här ämnet; ffa inte i lokala variationer. Det låter också mer logiskt att snygga till insidan, iaf i boningshus. Redigera gärna artikeln och lägg till det du skrivit ovan! :-) Jorva 28 september 2007 kl. 21.50 (CEST)

text: Som Sveriges äldsta träbyggnad finns det flera som vill vara till exempel Granhults kyrka.
Det finns säkert fler. svenboatbuilder 1 december 2007 kl. 15.21 (CET)
Det kan vara att sprickbildning är oönskat, men det är i så fall önsketänkande för sprickor är oundvikliga. Det gäller alltså att få dem att hamna minst ogynnsamt. Man vill inte ha sprickor "klockan 1" eller klockan 2" (om vi tänker oss husets utsida åt höger)för då hålls regnvatten kvar och förorsakar på sikt röta, "Klockan 4" eller "klockan 5" vore i så fall idealiskt, men är svårt att uppnå med bibehållande av andra önskvärda egenskaper hos stocken. Om man bara bilar utsidan vertikalt får man en djup spricka "klockan 3", men om man bilar både insida och utsida får man två måttligt djupa sprickor "klockan 3" och "klockan 9". Det är nog det bästa man kan uppnå. Möjligen kunde man avvika lite från att bila vertikalt och tvinga fram sprickan "klockan tio över 3". Att timra med torkat timmer eller rått timmer blir en avvägning mellan att få knuten tät och stabil eller att få långdraget tätt. Vid torkat timmer har virket hittat sin slutliga form, knuten får, också på sikt, den täthet och stabilitet som man uppnår från början. För långdraget gäller motsvarande, det vill säga vanligtvis ganska otätt. Vid timring med rått virke kommer knutarna att torka isär, men varje stock kommer att anpassa sig till stocken under och man får under en tid allt bättre täthet i långdraget. Alltså återigen, det får bli en avvägning.

text: Jag håller med om detta. Försök gärna förbättra texten! Den där "sprickminimeringsidén" är kanske relevant när man arbetar med timmerfräs nuförtiden, och jag vill minnas att det stod mycket mer kategoriskt i den norska texten som var utgångspunkt. Som dendrokronolog tror jag mig kunna säga att det är min erfarenhet att det vanligaste beträffande byggnader från 1700 och 1800-talet, är att timret fällts vintern innan byggnadstillfället (det kan man se i de fall då byggnadsår finns angivet, vilket förekommer). Annars torde det bästa sättet att minska utsidiga sprickor vara att endast bila på insiden, och så tycks man också ha gjort ibland åtminstone i exempelvis Floda sn i Dalarna på 1600- och början av 1700-talet. Av antagligen främst estetiska skäl, och kanske under inflytande från andra "mer moderna" socknar (Grangärde t.ex) övergav man detta byggnadssätt under 1700-talet och bildade båda sidor, och vid återanvändning av sådana byggander som lador e.d vände man timret ut och in! Att bila en torr stock eller att kapa en sådan med yxa är väl heller knappast görligt. Taxelson 9 maj 2009 kl. 10.47 (CEST)

message: Artikeln uppfyller kraven för rekommenderad. Sjunnesson 9 oktober 2009 kl. 16.13 (CEST)
thread_title:  Rekommenderad 

message: Resultatet av nomineringen blev "ej antagen" enligt kriteriet:
* Har efter minst två veckor, minst 1/2 stödjer ej-röster./Ronny W 25 oktober 2009 kl. 22.39 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Timring
Nominerad av Sjunnesson 9 oktober 2009 kl. 16.24 (CEST) 
 
Artikeln är väl källbelagd, är välskriven, tillräckligt omfattande och illustrerad.
 
;Stödjer för utmärkt
;Stödjer för bra
#//Tanzania Diskutera med mig 11 oktober 2009 kl. 12.01 (CEST) En mycket fin artikel. Tycker det dock är väldigt svårt att bedöma en sådan här artikel. Saknar ett avsnitt med bara historian. 
;Stödjer ej
#--Skogsfrun 23 oktober 2009 kl. 11.30 (CEST) Se diskussion!
#/Ronny W 25 oktober 2009 kl. 12.05 (CET) Som skogsfrun, men definitivt rekommenderad i nuläget. 
;Diskussion
En oerhört faktaspäckad och ambitiös artikel med bra illustrationer! Men jag kan inte hålla med om att den är väl källbelagd. De flesta stycken har ingen källa angiven. Det behövs bättre koppling mellan text och källor för att artikeln ska vara bra eller utmärkt.--Skogsfrun 23 oktober 2009 kl. 11.30 (CEST)
replies: text: Instämmer med ovan, infon som sådan verkar hålla hög klass, men är vagt verifierad. Om det är så att vissa stycken är hämtat från de tryckta källorna borde det framgå bättre. Även hela stycken kan notbeläggas och noten som leder till Japanska Wikipedia står på bräcklig fot förutan komplettering var den infon kommer från i sin tur. Bildmaterialet bör IMO disponeras lite bättre och haltar lite i förhållande till den seriöst skrivna texten./Ronny W 25 oktober 2009 kl. 12.05 (CET)
</div>
thread_title: Ej antagen till utvald

message: mini|stående|left|Kallas på ryska v oblo. Se ryska WP. 
Vad kalls en sådan knut på svenska? Luke (disk) 12 augusti 2012 kl. 21.53 (CEST)
replies: text: Den tillhör kategorin skallknutar, förstås, och min gissning efter att ha läst ruWP via Google translate (ru --> en) är att termen åsyftar de sneda haken, som där verkar liknas vid en kopp. Det bör i så fall vara det vi på svenska kallar rännknut som avses - men det är möjligt att den ryska termen avser sneda hak i allmänhet och innefattar även dubbelkattknutar - alltså med en central betta (tröskel), som normalt inte syns på foto, utan endast när byggnaden är nertimmrad, skadad eller känns med hjälp av en sticka, och kanske också dubbelhaksknutar med sneda hak. Men "rännknut" är nog det troligaste/bästa förslaget jag kommer på. Taxelson (disk) 15 augusti 2012 kl. 12.29 (CEST)
replies: text: : Tack! Då sätter jag in bilden i texten, med rysk och svensk text. Luke (disk) 21 augusti 2012 kl. 20.24 (CEST)
thread_title:  Vad är det här för en knut? 

message: Borde finnas ett bättre avsnitt angående de olika verktygen som har och används än i dag vid timring, utan verktygen ingen timring.
boatbuilder (disk) 27 april 2013 kl. 11.31 (CEST)
thread_title:  Verktygen 

message: Diskussionen om olika knutar är svår att följa eftersom tydliga bilder saknas och många specialuttryck används utan att dessa först förklaras pedagogiskt. De skallfria knutarna är lättare att förstå från bilderna, men det kan ju ändå finnas inre detaljer som inte syns. Det vore också bra om artikeln kunde säga något om hur mellanväggar ansluts och hur större byggnader (där timmerlängderna inte räcker) konstrueras. 150.227.15.253 20 december 2018 kl. 20.25 (CET)
thread_title:  Bättre bilder