Diskussion:Meänkieli

thread_title: Arkiv

message: BJK ändrar här och där, men ids inte ens skriva korrekt svenska (t ex "var tidigare dialekter av Finska"). Dessutom tillägger han rena felaktigheter. Jag har intervjuat ca 100 personer under ca 80 timmar över hela Gällivare kommun (Ulatti, Granhult, Nilivaara, Purnu, Nattavaara, Sarvisvaara, Hakkas, Satter etc). Ingen av mina informanter kallade språket/dialekten för lannankieli. Detta var 1985. 
replies: text: Det är områdena Markitta, Ullatti i östra Gällivare kommun, som har en dialekt av meänkieli som är mycket lik dialekten i Kiruna kommun. Det är riktigt att lannankielibegreppet ej är något som är gammalt. Det var Eelis Aidanpää som började använda lannankieli som ett samlande namn för vittangifinska, Jukkasjärvifinska för ett par årtionden sedan. Vi som nu börjat arbeta för meänkieli inom kvenlandsförbundets ram i Kiruna kommun, har tagit till oss detta övergripande begrepp lannankieli. I Nattavaara och byarna kring där, i vastra Gällivare kommun, så är dialekten en helt annan, så där passar gällivarefinska bättre, varken lannankieli eller tornedalsfinska är lik dialekten där. /BJK 11 april 2009 kl. 11.34 (CEST)  
BJK, senaste version "Meänkieli, var tidigare dialekter av Finska, och kallades tornedalsfinska (torniolaksonsuomi) i Pajala, Övertorneå och Haparanda kommuner. I Gällivare kommun kallades dialekten där gällivarefinska (jellivaaransuomi) i den västra delarna av kommunen och lannankieli i de östra, beroende på dialekternas olikheter i de två områdena. I Kiruna kommun hade dialekten fyra benämningar jukkasjärvifinska (jukkasjärvensuomi), vittangifinska (vittankinsuomi), men också lannankieli eller rätt och slätt finska (suomi)." 
Det finns massor av folk fortfarande som ifrågasätter att evolotionen existerar, och menar att gud skapade världen på 7 dagar. Många miljoner sådana. Dämred inte sagt att man skall ifrågasätta en artikel om evolutionen. Samma här, redaktörerna skall kunna göra en rimlighetsbedömning av kritiken och syssla med väsentligheter och inte låta sig förfalla till rena löjeriet. Det finns säkert såna som hävdar att jroden itne är rund heller, därmed inte sagt att man skall lyssna på dem osv a stående är med

text: Ovanstående tillför ingenting i sak. Skrivet av en som jag bytt hundratals e-mail med, samma dyslektiska sätt att skriva. Ändra i artikeln till det du vet, som yrkeskunnig språkman, politisera inte. Bengt Johansson-Kyrö. /BJK 3 april 2009 kl. 14.25 (CEST) 
 
Wikipedia säger sig vara ett uppslagsverk, men då krävs det att redaktörerna beter sig som redaktörer för ett uppslagsverk. Wikipedia hoppar som vanligt från ena ytterkanten till den andra, beroende på respektive redaktörs personliga preferenser. Artiklen om meänkieli är numera nominerad både som utmärkta bra artikel och av samma wikipedia klassad som undermålgi artikel som riskerar att deletas. Ja. Det är ju lärorikt för läsarne att få information om hur Wikipedia behandlar sina skribenter. En avgörande orsak till dessa väldiga variationer beror på att de flesta redaktörer sannolikt är outbildade i vartenda ämnesområde och blir därmed styrda av sina socialt förutfattade preferenser, t ex egna socialt nedärvda attityder om meänkieli.

text: Jag uppfattar det som att Wiki-redaktörerna är mottagliga för argument. När det, som här skett, på diskussionsidan framkommer väl motiverade argument om att befintlig artikel inte är grundad på verklighet och fakta, och när Wiki-redaktörerna då kräver ändring av artikel, är enligt min mening, i högsta grad, en professionell handling av dem. /BJK 3 april 2009 kl. 12.21 (CEST) 
Stycket om Liet Lavlut kan kortas ner och helheten kan vöerföras till Liet Lavlut. Har inte specifikt enbart att göra med meänkieli. Men bör ändå nämnas där. I övrigt håller meänkieli artikelt högt sätllda krav på saklighet, vilket knappast kan sägas om alla artiklar i  Wikipedia.
därmed ska WP spegla gängse uppfattningar och källbelagda forskningsresultat. Om man vill argumentera och driva teser så bör man starta en blogg. Det gäller alla som skribenter oavsett om det handlar om Hugo Chavez, bantningsmetoder eller språkvarianter. - gthyni 25 mars 2009 kl. 15.15 (CET)
Ja just detta handlar frågan om. BJK vill driva bloggfrågor i ett uppsalgsverk
Den nya artikeln innhåller absolut noll av nytt värde. Allt detta står redan i artikeln med sökord meänkieli. Ingen sakkunnig har någonsin ifrågasatt detta. Bortsett att lannankieli inte har används tidigare. Det är ett sent påfund. Men dialekterna som sådan är redan beskrivna i meänkieli artikeln

text: Jag känner Bengt och vet att han är engagerad, men om man vill bidraga till wikipedia så bör man vara beredd att diskutera (lämpligtvis just här) för att få till en bra och heltäckande artikel, och detta gäller alla som är engagerade i saken. Om det finns olika synsätt och olika underdialekter/underkulturer så bör dessa speglas i artikeln och det blir bäst om man diskuterar och hjälps åt istället för att påstå att den andra sidan har fel och man själv har rätt. Artikel är dåligt källbelagd (specifika hänvisningar till påståenden) och nästan alla källor är från MK-engagerade person kring STR. Själv tillhör jag dem som tycker att det är mycket svammel kring MK och tornedalsfinska så jag ska avhålla mig från att deltaga i sakdiskussionen. - gthyni 26 mars 2009 kl. 09.26 (CET)
replies: text: :Driva frågor och driva frågor. Det är klart att wiki skall vara grundad på fakta och källor. Men exempelvis hela sapmidiskussionen är ett enda politisk drivande mot ett sapmi. Och "svensken" törs inte vara kritisk för att inte vara "rasistisk". Det man påstår om samer och sapmi i wiki är ingalunda belagda. Det är klart att jag driver kvenfrågor politiskt, men det hindrar inte att jag håller mig till fakta, för att övertyga andra som inte driver frågan, alla har vi värderingar. Kvenfrågor passar inte in i svenska statens och svenskens egenintressen. Staten vill inte diskutera hur staten kom över markerna och vattnen i Norrland - äganderättsfrågor. Därför kör staten norska renskötare framför sig och ger dem etniska rättigheter för att slippa diskutera äganderättsfrågan. Jakt- och fiskesamer i södra Lappland och kvener i norra, vill ha en annan ordning - äganderättsutredningar - för de menar att det var deras förfäder som markerna blev konfiskerade av, och att de kan visa det. Renskötare begär hela tiden skallar från muséer - hade knappt kommit till Sverige för att hinna bli skallmätta här - för att påminna om svenskens rasism och nazikoppling före andra världskriget, och för att föra frågan ifrån äganderätter, som de inte kan visa upp, för att de kom från norra Norge i mitten av 1800-talet, och därför inte har en historia i Sverige. Skallmätningsfrågorna är känsliga för svensken, så därför bjuder svensken dessa från Norge kommande renskötarna på andras marker för att slippa diskussionerna om rasism. Sanningarna är redan politiskt fastslagna innan utredningarna ens börjat. We have a problem here!, om wiki skall innehålla fakta. Det är inte lätt att diskutera fakta när staten inte är opartisk och när svensken inte vill diskutera sin rasistiska historia. Visst! Jag är med på att diskutera fakta om ni är det! Tornedalingarnas drivande av meänkieli är genompolitiserad och styrd till Tornedalenregionen av tornedalingar.

text: :Kveners skallar mättes också, lika mycket som samernas, och betraktades också vara kortskallar som samer dvs undermåliga till att assimileras med arierna - svenskarna. Sedan gthyni (nu kom jag på hur vi känner varandra) en fråga om "svammel kring MK": Vad har övertygat dig om att svenskens, och svenska språkets, överlägsenhet är så överväldigande självklar att du tycker det är svammel att utreda var du har din bakgrund och dina föräldrars modersmål? Du är en kortskalle, gthyni! I en diskussion sa en man, en tornedaling, till mig: ”En sak som jag tror att jag och du har ’mycket stor gemenskap i’ är vår grundläggande uppfattning om svenskheten. I den har frågan är du i mina ögon en klok, och en kallt tänkande person. Vi skulle kunna ha en givande bastukväll om det här. Jag kan inte riktigt än ’klart utreda’ det här för mig själv heller, men jag säger som på prov: Sverige är fortfarande ett av världens mest rasistiska länder. Svensken är Herman Lundborgs barnbarn. Många svenskar ser inte detta själva, eller vill inte se det. Om den svenska rasistiska historien talas inte offentligt på så sätt, att det skulle ge svenskarna förståelse för på vilket sätt den här rasismen än i denna dag styr dem. Svenskheten är norm. Den som är normal. Var och en, vars ord på minsta sätt luktar mot att ifrågasätta denna normalitet, hotar hela landet. Visar otacksamhet. Svenskheten är helig, på något sätt”. Du vill kanske tillhöra de av naturen utvalda, gthyni. Svensken är rasistisk, men har en agitation som är ickerasistisk. Denna ambivalens går ut över svenskens fakta och verklighetsbeskrivning. Det här kan få märkliga konsekvenser. Det är inte ovanligt att svenskar rasistiskt undervisar ickesvenskar om hur man skall vara för att inte vara rasistisk. /BJK 2 april 2009 kl. 12.43 (CEST)
replies: text: ::Jag vill inflika en viktig sak här, efter två och ett halvt år, då jag nu inte längre är helt överens med min tornedalska vän. Det är inte svensken i allmänhet som är rasistisk, utan det är det svenska etablissemanget som är det. Svensken är det svenska etablissemangets fånge, svenska politiker och svensk media har tagit sig friheten att undervisa svenskarna om vad de skall tycka och tänka. Och det har skett under så lång tid att svensken tror att det skall vara på det viset i en demokrati. Men Sverige är ingen demokrati, Sverige är en demokratur! I en demokrati representerar politikerna befolkningen, och medierna upplyser dem, inte tvärtom. /BJK 27 oktober 2011 kl. 04.04 (CEST)
thread_title:  Wikipedia är ett uppslagsverk 

message: Det finns ignen som hbindrar lannanborna att skriva sökord med artiklar som Lannanmaa, lannankieli, lannanmurre eller vad det månne var.a Att sammanföra ett stycke med 10 sidor har ingen som helst mening. Skriva egna artiklar. Men rimligne bör ävne du hålla med om att om man har som  norm vad var och en anser i olika saker då finns det inga normer. Normerna beslutas av de organ som har beslutsrätt, dvs riksdag, regering och det som saken berör. Skriv således egna kritiska artiklar om allt det som är rätt enlgit er egen mening. Redaktörerna kanske godkänner detta. Det finns massor av individer som anser att meänkieli är rent svammel och vill deleta heal sidna. Skall de få rätt att göra det? Varför inte, jo därför att normen är satt av Sveriges riksdag och inte av enskilda invidier. BJK driver saken ensam och inte via en förening. Se där. Är du talesman för Kiruna kommuns folkvalda organ? Och bestmmer över dem också?
Vem är normgivande? Vem har rätt? Det bör BJK fundera kring. Alla kan itne ha rätt, utan blott det som beslutas. 
replies: text: "BJK driver saken ensam och inte via en förening". Jag driver språkfrågor inom kvenlandsförbundets ram - ring ordförande Monlund för information. Kvenlandsförbundet har fler meänkielimedlemmar än någon annan meänkielitalarförening i Kiruna kommun.

text: "beslutas av de organ som har beslutsrätt, dvs riksdag". Riksdagen har beslutat att meänkieli är ett språk, inte att tornedalingarna ensam skall beslut över det!

text: "Alla kan itne ha rätt, utan blott det som beslutas". Beslutas av vilka, tornedalingar? Vad ni beslutar gäller för er!, inte för oss lantalaiset och kvener. Ni kan ju inte ge er själva mandat att besluta för andra, än för er själva. Wikis meänkieliartikel angår inte mig, som den ser ut nu. BJK 2 april 2009 kl. 12.43 (CEST)
Riskdagen har inte med en bokstav nämnt tornedalsfinska som begreppet i samband med att meänkieli fick status som nationell minoritetsspråk av riksdagen. Att man sedan från olika håll vill översätta meänkieli till tornedalsfinska, hör inte hit! Det är vad dessa vill ha språket till. Jag som talar, och skriver, meänkieli på lannankielidialekt har en helt annan uppfattning om vad meänkieli är, än tornedalingar har. Meänkielisidan är svårt kantrad mot tornedalshållet! Jag som lantalainen har aldrig upplevt mig vara tornedaling. Det är tornedalingarna som vill spela förstafiolen och tala också för oss lantalaiset i Kiruna kommun och också Gällivare kommun. I kiruna kommun är mark och vatten frågor viktiga och vi vill under inga som helst förhållanden att tornedalingarnma skall tala för oss i dem, då de inte själva något har att förlora i de sakerna. Men vi talar om språket nu. Det finns en fraktion i Tornedalen som vill ha tornedalsfinskadialekten av meänkieli till skriftspråk och strider mot DAUM och STR-t, som vill ha alla dialekter med också i Gällivare och kiruna kommuner, och att skriftspråket får utveckla sig eftersom. Det finns mycket forskning om Lannankieli (Jukkasjärvi/Vittangifinska) av Lennart Pettersson och Airila, som redan 1912 gjort sådant. Jag ser att mycket av språkexemplen, kanske alla, är gjorda av Birger Winsa i meänkieliartikeln - allt är kantrad mot tornedalsdialekten. Winsa borde veta bättre, för han har själv forskat om Gällivarefinskan. Men han är för att tornedalsfinskan (pajalafinskan) skall vara skriftspråk, och kantrar därför sina skriverier däråt. Han har också själv till mig sagt att han läst Lennart Petterssons avhandling Verbböjningar i Jukkasjävifinskan, utan och innan. Det finns därför kunskaper, men politik styr. Pajaladialekten kommer aldrig att väcka intresse i Lannanmaa. Tornedalingarna håller på att döda meänkieli i Kiruna och Gällivare kommuner med sitt navelskådande tornedalsperspektiv.
Man nämner inte heller att lantalainen pedagogikprofessor Henning Johansson drev igenom meänkieli i den statlig kommitté som utredda frågan. Bengt Pohjanen har publikt gjort mycket för meäkieli, men inte ens i närheten allt, som man får sken av när man läser meänkieliartikeln. Man skall berätta som sakerna är! Bara att höra ordet Tornedalen gör mig irriterad numera, och samma gäller Meänmaa, som för mig börjar bli synonymt med Tornedalen. Uppgifterna som finns under rubrik Tornedalsfinska måste vara med i meänkieliartikeln, i någon form. Och också uppgifter som jag gett i detta diskussionsinlägg. Bengt Johansson-Kyrö, Jukkasjärvi BJK 2 april 2009 kl. 12.43 (CEST)
Ja du BJK. Nog är du dåligt påläst om det mesta och förvanskar och förnekar rena fakta. Du skriver: "Riskdagen har inte med en bokstav nämnt tornedalsfinska som begreppet i samband med att meänkieli fick status som nationell minoritetsspråk av riksdagen. Att man sedan från olika håll vill översätta meänkieli till tornedalsfinska, hör inte hit!" Voi voi. Läs utredningen som föregick beslut om meänkielis status. Använd sökord "tornedalsfinska" så ser du att du itne skriver sanning. Går på fem minuter att kolla dina uppgifter via nätet

text: Det är så att Wikipeida har ganska hög status och det för att modellen med gemensamma ansträngningar för att skapa artiklar faktiskt fungerar bra. Denna sida kommer överst vid sökningar i sökmotor på ordet Meänkieli. Men det är inte bra att några betrakrar denna viktiga sida (för ämnet Meänkieli) som sin privata sida, där han/hon vill styra själv. --BIL 10 april 2009 kl. 09.58 (CEST)

text: Histrien har visat många gånger att inbördesstrider i en minoritet är destruktivt för minoriteten. Här på det viktigaste diskussionsforumet på internet för "traditionell finska i Norrbotten" (i brist på bättre term eftersom man grälar om terminologi) så ägnar man sig åt gräl om vem som är viktigast och vad orden meänkieli och Tornedalsfinska avser, vem som ska vara med och vem som ska bestämma. Just nu ser artikeln ut som om kärnområdet för meänkieli ligger i Kiruna och Gällivare kommuner. Bättre om ni samarbetar för dialektens bevarande istället för att utföra personangrepp. --BIL 10 april 2009 kl. 10.36 (CEST)
replies: text: : "ersätter traditionella finska dialekter i Norrbotten" kanske är bättre, för då markerar man att det finns flera dialekter i meänkieli. Jag håller inte med om att tornedalsdialekten är föfördelad, för alla exempel på meänkieli är hämtade från tornedalsfinskan, ingenting från Gällivare eller Kiruna kommuner. Dessutom nämns tornedalsfinskan först i omnämnadet av de olika dialekterna i inledningen. Det behövs ganska mycket förändringar till, för att verklig fakta skall framgå i artikeln. /BJK 11 april 2009 kl. 12.15 (CEST)

text: Jag menar att dialekterna av meänkieli är, i huvudsak, tre - lannankieli, gällivarefinska och tornedalsfinska. /BJK 11 april 2009 kl. 13.09 (CEST)
thread_title: Alla måste med!

message: Påståendet på meänkielisidan "talhon, medan man i meänkieli säger talhoon 'till huset'" är gruppens kring meänmaa. STR-t och DAUM erkänner inte tornedalsfinskadialekten som skriftspråk för meänkieli. Det får växa fram, är deras åsikt, liksom min. BJK 2 april 2009 kl. 12.43 (CEST)
thread_title: Meänkieli har inget skriftspråk

message: Jag som lantalainen accepterar jag inte att meänkieli översätts till tornedalsfinska. Tornedalsfinska är en dialekt av meänkieli liksom min lannakieli är det. Jag är 63 år gammal och har aldrig kallat mitt språk lannankieli för tornedalsfinska på svenska. Man får respektera det, se diskussionen ovan. Jag har förstahandsuppgifter om det här - jag vet!! Bengt Johansson-Kyrö, Jukkasjärvi BJK 11 mars 2010 kl. 15.21 (CET)
replies: text: Man behöver fortfarande ha en inledning på artikeln, som förklarar vad artikeln handlar om. Som det är nu börjar den pang på. Förslag till förbättring (enligt NE): "Meänkieli (meänkieli för "vårt språk", ibland även kallat tornedalsfinska) är den variant av finska som talas i Tornedalen och Malmfälten i Sverige.meänkieli, NE.se, läst 2010-03-11 Ibland kan begreppet även användas om den variant som talas i finska Tornedalen."

text: Sen kan artikeln fortsätta med nästa, fördjupande stycke. Vad tror du om det? Jag anser att tornedalsfinska måste vara med i inledningen, eftersom det (tydligen inkorrekt) är vad det ofta kallas både i media och av gemene man. /Jssfrk 11 mars 2010 kl. 16.08 (CET)
replies: text: : Jag är av helt annan åsikt! Tornedalsfinska är en dialekt av meänkieli, som jag skrivit tidigare! Det är tornedalingarna som vill ja sin dialekt till skrivspråk för meänkieli, som driver den här frågan och medier har köpt det. Men det blir inte mer sant för det! Till ett uppslagsverk hör det inte för det är politik! BJK 11 mars 2010 kl. 21.26 (CET)
replies: text: ::Så att i ett uppslagsverk tala om hur språkbruket i dag är ("ibland även kallat tornedalsfinska") räknas enligt dig som politik? Varför kan man inte i inledningen slå fast att det är så språkbruket är, och senare i artikeln problematisera termen? Observera att NE:s artikel börjar "meänkieli, tornedalsfinska", rakt upp och ner, utan problematisering. Nå, hur det än må vara med saken måste artikeln ha en inledning, med eller utan tornedalsfinska. Man kan inte börja en seriös artikel med "Meänkieli var tidigare en dialekt av finska. Det kallades..." osv. Då skriver man inte ut det självklara: 1) Meänkieli är ett språk. 2) Meänkieli talas i X och Y. Eventuellt även 3) Meänkieli är officiellt minoritetsspråk i Sverige. /Jssfrk 11 mars 2010 kl. 21.53 (CET)
replies: text: ::: Ok! Det blir bra, tycker jag. Jag lägger till "Meänkieli är ett officiellt minoritetsspråk i Sverige". BJK 12 mars 2010 kl. 09.16 (CET)

text: "Benämningen meänkieli, präglat av författaren Bengt Pohjanen betyder". Bengt Pohjanen uppgav själv, när han ännu var bloggare på kuriren, att det var STR-T som kommit på begreppet meänkieli, inte han. Han eget förslag var tornedalska. Jag gissar att man inom STR-T var medveten om att inte alla uppfattade sig vara tornedalingar (där ingår jag), så att begreppet meänkieli var lämpligare att sjösätta. BJK 18 mars 2010 kl. 12.22 (CET)
replies: text: :Det kan vara bra att förtydliga detta i själva artikeln i stället för på dess diskussionssida. Meningen är i sin nuvarande ordalydelse fullständigt obegriplig. /Jssfrk 18 mars 2010 kl. 13.03 (CET)
replies: text: ::Jag vill vänta med detta. BJK 18 mars 2010 kl. 14.29 (CET)
replies: text: :::Då stryker jag den så länge. Att låta meningar som inte går att tolka stå kvar är lika illa som om det stode något på ett annat språk än svenska. /Jssfrk 18 mars 2010 kl. 14.49 (CET)

text: "Tornedalsfinska är en dialekt av mänkiel" - en ganska omöjlig tanke. Tornedalsfinska är en variant av dialekt av Mellersta Österbotten. Den kom till Tornedalen på 1500-talet, senast med de första nybyggarna. På Mellersta Österbottens dialekt talar man "hoon pääle" på nästan med det samma sätt som i tornedalsfinska. På mellersta österbottenfinska säger man "mää" ("jag"). "Mie" kom till Tornedalen (såvel som  till den hela Lappland) med de nya bosättarna från Savolax på 1600-talet. Därför skulle man säga "Meänkieli" är den "östliga varianten av tornedalsfinska".  Aake2 (diskussion) 3 mars 2023 kl. 22.02 (CET)
thread_title: Meänkieli är inte tornedalsfinska, utan tornedalsfinska är en dialekt av meänkieli

message: På bilden till höger i artikeln står tornedalsfinska och meänkieli som om meänkieli skulle översättas på svenska till tornedalsfinska. Tornedalsfinska måste självklart tas bort från bilden. Det hör inte dit!BJK 2 april 2010 kl. 18.47 (CEST)
thread_title:  Bilden måste ändras!! 

message: Jag tar upp Meänmaa av den anledningen att föreningen är produktiv: ordbok, tidskrift, teater, språkbad, debattartiklar, flaggdag, parlör etc. Redigerar bl a en ordbok på 75000 ord, något som anses vara en mycket stor databas. All bedrivs helt ideellt, bidragen är näst intill noll kronor. Men visst kan man skriva det som en egen artikel. Dessutom är orden meänkieli och Meänmaa förening orsak till att "Meän" används flitigt på bägge sidor om älven. Alla uppgifter är korrekta och kan vidimeras. Det finns inget kontroversiellt i något, inte ens Meänmaa som koncept som motsvaras på politisk nivå av Tornedalsrådet, som täcker en nåogt större område. Men hela artikeln om meänkieli kan deletas om man menar med att neutralt är det som inte väcker känslor. Meänkieli retar upp många.
replies: text: Om uppgifterna är korrekta måste de vidimeras med källor. Å andra sidan är det faktiskt en förhållandevis nystartad förening och det är vanligen inte något vi lägger ner alltför stor möda på. Oftast skapas notiser om föreninger av folk engagerade i den förening man vill skildra och då kan man hamna i intressekonflikt. Det finns ingen anledning att radera artikeln om meänkieli, men den skall inte kantra till att ge cred till vissa sammanslutningar, oavsett deras attityd till språket. Riggwelter 7 september 2011 kl. 09.45 (CEST)
replies: text: :Ordförande för förenignen är en av Norrbottens mest kända författare, omtalad över hela Sverige och i Finland. Det är inte vem som helst som driver föreningen. Jag behöver ju bara hänvisa till förenignens hemsida så kan ni bekräfta alla uppgifter. Det är rena fakta som påstås.
replies: text: ::Att en känd person grundat en förening gör per automatik inte föreningen relevant för en egen artikel eller ett omnämnande på Wikipedia. Det är den som skriver artikeln som skall styrka dess relevans med angivnade av källor, inte någon annan. Riggwelter 7 september 2011 kl. 09.50 (CEST)
replies: text: :::Såhär skriver Wikipedia om föreningar: "Institutionen är utförligt beskriven i flera etablerade massmedier/skrifter utan anknytning till institutionen själv (tidningar, böcker, TV-dokumentärer, internetsajter). Meänmaa förening har man skrivit om ett stort antal gånger i NSD, Norrbottens kurien. Omtalad i Sisuradio, Pajala radio och Sverigefinska nyheter. Omnämnd och diskuterad många gånger i statliga institutioner som Språkrådet och Statens kulturråd eetc. Allt jag nämner finns att hämta på hemsida och jag lägger in några länkar till regional tidningar.  Jag förstår inte vad som är kontroversiellt med vad jag påstår. Nu har jag deletat det som inte är rena fakta.
replies: text: ::::Nu kan man inte riktigt saxa en enskild post ur en riktlinje på Wikipedia och använda på det sättet. Man måste göra en sammantagen bedömning och källorna måste vara verifierbara och pålitliga samt gå direkt till källan, inte bara i stil med "se Dagens Nyheter" eller liknande. Det jag ställer mig frågande till i det här fallet är om en förening som är fyra år gammal kunnat göra ett såpass stort avtryck att den faktiskt är värd mer än bara ett omnämnande i stil med "Föreningen X arbetar för ökad kunskap om Y". Att ha omnämnts i media är heller inte alltid detsamma som relevans, men lägg in källorna så får vi se om det underlättar i bedömningen. Inget är alltså kontroversiellt, bara tveksamt relevant. Riggwelter 7 september 2011 kl. 10.03 (CEST)
replies: text: :::::Ordböckerna har samlats in under 11 år, 2000-. Det är inga småprojekt som nu presenteras som nyheter. Ingen har dock nämnt detta förarbetet under 11 års tid. Det är blott detta att de kommer ut som är en nyhet. Efter 11 års arbete av ca 100 personer. Därav är även utgivande förening av intresse. Arbetet är helt klart med 9-12 band ca 2015-2018. Meänmaa står inte på lösan grund, utan bildas på välrotade färdiga strukturer av verksamhet som enskilda bedrivit och som sedan 2007 samlas i en förening. Ordförande för Meänmaa är sedan 50 år tillbaka synnerligen produktiv och började skapa Meänmaa konceptet 1998. Och den produktiva verksamheten bevisar att föreningen uppkom pga stort behov.
replies: text: ::::::Jag förstår att du brinner för ämnet och det är bra, precis som du tidigare fått påpekat för dig på din diskussionssida. Men det är inte här på diskussionssidan du skall motivera relevans, utan i artikeln. Finns till exempel externa källor (som inte bottnar i föreningens/de medverkandes egna uppgifter) om att det tagit 11 år att samla in ordböckerma, att det är 100 personer som medverkat, att det är tack vara en enskild persons initiativ, etc? Wikipedia är som du redan vet ett uppslagsverk, inte en plats för allehanda information och heller inte en beundrarsida för en enskilds persons gärning. Balansgången är svår, men går säkert att få till. Riggwelter 7 september 2011 kl. 10.14 (CEST)
Nå nu är det avsvärt förkortat både här och där. Läsaren förstår förstås inte ett skvatt varför man läggger ner stora resurser och oerhört med ideellt arbete för att ge ut TVÅ ordböcker där den ena ordboken innehåller samma ord som den mer omfattande ordboken. Men det får man söka från anfra källor.--194.14.10.10 13 september 2011 kl. 09.13 (CEST)
thread_title:  Om Meänmaa i artikeln 

message: Jag förstår inte andra stycket. Är det fel på meningsbyggnaden eller är jag dum? 31.209.16.109 22 januari 2013 kl. 11.26 (CET)
thread_title:  Språkform 

message: Utförlig, källbelagd, illustrerad, utan åtgärdsmallar, och täcker i övrigt upp för kraven ställda på Wikipedia:Rekommenderade artiklar. För nominering till bra/utmärkt behövs mer puts och granskning, samt fler fotnoter. Skottniss (diskussion) 24 januari 2017 kl. 01.27 (CET)
thread_title:  Rekommenderad 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 3 externa länkar på Meänkieli. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade  till http://www.sweblul.se/sweblul/index.php?option=com_docman&task=doc_download&gid=115&lang=en
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070928023356/http://www.sweblul.se/ till http://www.sweblul.se/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130515002705/http://www.sofi.se/2607 till http://www.sofi.se/2607
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20160405232047/http://www.nordfinska.se/ till http://www.nordfinska.se/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 29 juni 2017 kl. 11.02 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Det som står om denna som ett inlärt språk gällde även om exempelvis svenska i äldre tid. Jag har själv haft studiekamrater på universitetsnivå som uppfattar saken så, därför att de vuxit upp med så gott som genuin dialekt. Tostarpadius (diskussion) 3 maj 2018 kl. 14.42 (CEST)
thread_title:  Riksfinskan