Diskussion:Utarmat uran

message: Medan artikeln är saklig i de första styckena är avslutningen både ologisk och osaklig. Det är ett faktum att USA använt utarmat uran i Irak, Bosnien och Afghanistan. Av de drygt 600.000 USA-trupper som var i första Gulfkriget 1991 är drygt en tredjedel (250.000) förtidspensionerade med olika grad av invaliditet. Bland dem finns förre chefen för USA:s saneringsaktioner, Doug Rokke, major och doktor i fysik. 
Utarmat uran kan förorsaka cancer, medfödda missbildningar och en mängd mystiska sjukdomar som kallats Gulfkrigssyndromet, Balkansyndromet och Afghanistansyndromet. 
Ämnet kommer att fortsätta skada människorna i berörda områden i tusentals år, eftersom radioaktiviteten kvarstår.
replies: text: Det finns mindre saker i artikeln som jag tycker kan formuleras bättre, men i stort tycker jag att den verkar vara korrekt.

text: Det är konstaterat att uranföreningar är giftiga. Det är konstaterat att UA kan orsaka lungcancer och skelettcancer vid exponering för stora doser. När det gäller allt det andra så skulle jag vara mycket intresserad av att få några referenser till studier som visar att det finns samband.

text: Läkartidningen rapporterade 2001 att UA har "mycket liten risk för insjuknande i cancer eller annan strålningsinducerad sjukdom." De rapporterar däremot att man efter en 10-årig latensperiod har sett en ökad andel skelettcancer och, vid deponering i lungorna, en ökad andel lungcancer vid studier på urangruvearbetare.

text: Mats Kindahl 22 mars 2004 kl.16.30 (CET)
Jag fattar ingenting. Använder man det som skydd mot strålning samtidigt som det är falrligt att komma i närheten av? Hrm. Kan någon kanske förtydliga detta?

text: Men visst!

text: Utarmat uran är en SVAG alfa-strålare, och därför ganska ofarlig att vara nära eller t.ex. hålla i handen. Om man gör en behållare av metallen och förvarar något "ilsknare" material i denna slipper man denna "ilskna" strålning!

text: --Tuveros 23 januari 2008 kl. 16.33 (CET)
thread_title: Ologisk avslutning

message: Det saknas referenser i den här artikeln! Vad jag förstår strider den helt mot Wikipedias principer. Nu ska jag försöka hitta hur man lägger in "referens saknas". Det förefaller sannolikt att antalet missbildningar ökat pga DU, men finns det säkra siffror??? 19 maj 2011 kl. 10.12 (CEST)~
thread_title:  Antalet missbildningar i Falluja? 

message: I den engelska wikipediaartikeln står det: "DU from nuclear reprocessing will have different isotopic ratios from enrichment-byproduct DU, and can be distinguished from it by the presence of U-236." Det stämmer inte med definitionen här, enligt vilket det bara är resten vid anrikning av naturligt uran, som ska kallas anrikat uran. Oshifima (diskussion) 12 januari 2015 kl. 19.06 (CET)
thread_title:  Man kallar olika saker för utarmat uran 

message: Stycket "Efter beskjutningar i slaget om Falluja 2004 tycks mängden missbildade barn, som fötts där och även i USA ha mångfaldigats. De som gjort undersökningen nämner utarmat uran som en tänkbar orsak.[5]" - I [5] (Läkartidningen, Nr 21, 2001, Volym 98(1)) så finns ingen text som påstår detta. Där står tvärtom att det inte finns några påvisbara negativa hälsoeffekter från utarmat uran. Artikeln behandlar heller inte missbildningar någonstans.
Alin Jonas (diskussion) 4 januari 2024 kl. 11.34 (CET)
replies: text: Tack för din observation. Jag har börjat skriva om lite. Jag har bland annat hittat denna rapport från 2013 om kanadensiska veteraner från Irak-kriget där man bland annat skriver "It is unlikely that Canadian soldiers have been exposed to levels of depleted uranium which could be harmful to their health.", har också lagt till en källa från "Analysgruppen" som har bra kompetens. Du är också välkommen att skriva om, antingen direkt i artikeln, eller om du känner dig ovan så kan du föreslå textstycken här på diskussionssidan. Lycka till! / ANHN ✎ 4 januari 2024 kl. 18.55 (CET)
replies: text: :Jag håller inte med om att förutvarande referens [5] (nu referens [6]) är felciterad. I Läkartidningen 43/2010 sidan 2631 står det: "De påpekar att undersökningen inte ger kunskap om ämnen som orsakat hälsoeffekterna men nämner utarmat uran i ammunition som en potentiell relevant exponeringsfaktor.". Det har i vår artikel refererats som "De som gjort undersökningen nämner utarmat uran som en tänkbar orsak.", vilket är en rimlig sammanfattning. Jag har nu lagt till källan som artikeln i Läkartidningen bygger på. Den som vill kan nu kolla även mot den, förslagsvis avsnittet Conclusions. Plumbum208 (diskussion) 4 januari 2024 kl. 21.55 (CET)
replies: text: ::Jag har nu försökt komplettera. Upphovet till mycket av detta att "DU orsakar missbildningar och cancer" är ref 6 (Busby et al), något som bemötts i flera sammanhang och sammanfattas i enwp-artikeln för Busby. Jag har försökt föra in delar av detta här, där alltså Busby's artikel hör ihop med ref 8 som är mer läsbar för en lekman, och sedan så bemöts detta i ref 10 som i sin tur sammanfattas i den mer läsbara ref 11. / ANHN ✎ 5 januari 2024 kl. 00.06 (CET)
(1) Tidigare wikisida, [5] refererar numer till någonting annat Alin Jonas (diskussion) 5 januari 2024 kl. 19.29 (CET)

text: tyvärr ändras numreringen när flera referenser tillfogas. Jag har skrivit om rätt mycket - jag välkomnar en omstart med vad som är ok och vad som behöver korrigeras. / ANHN ✎ 5 januari 2024 kl. 21.54 (CET)
replies: text: :Alla versioner av wikipediaartiklar sparas och kan plockas fram via fliken Visa historik. När den här diskussionstråden startade var detta den senaste artikelversionen där referens 5 är Läkartidningen 43/2010. Jag kommenterade endast om Läkartidningen 43/2010 var felaktigt citerad eller ej. Hälsoeffekterna av utarmat uran och vad som orsakade Gulfkrigssyndromet är större frågor där fler källor måste vägas mot varandra. Plumbum208 (diskussion) 6 januari 2024 kl. 14.48 (CET)
thread_title:  Fel använd citering. Referens stöder ej det som står i texten