Diskussion:Erik Sandberg (ingenjör)

message: Dog han som de flesta andra eller genomgick han en juridisk dödförklaring efter begäran från anhöriga el dyl? Ärligt talat förstår jag inte sista avsnittet. Ataraxim (diskussion) 5 december 2015 kl. 09.42 (CET)
replies: text: Att dödsattesten förvaras i altaret måste vara en skröna med samma trovärdighet som det mesta som påstås om Oskar II. Tostarpadius (diskussion) 5 december 2015 kl. 10.06 (CET)
replies: text: :Ja, jag vill gärna stryka den uppgiften. Ataraxim (diskussion) 5 december 2015 kl. 10.07 (CET)
replies: text: ::Jag hade lite svårt med "hur mycket" jag skulle stryka, det är inte heller riktigt mitt ämne så det är bra att ni fortsatte efter mig! /Hangsna (diskussion) 5 december 2015 kl. 10.16 (CET)
replies: text: :::Jag är ännu inte riktigt säker på vad som menas med dödförklaringen. Det är ingen djävulens advokat i mig som undrar utan jag föreställer mig ett scenario där han verkligen var försvunnen. Hoppas att det kan vederläggas, kanske av artikelskaparen. Ataraxim (diskussion) 5 december 2015 kl. 10.18 (CET)
replies: text: :::::Jag citerar:
18791210
Sundberg, Erik Gustaf
Råsunda
Död 26/4 1933.
Kyrkobokförd i Solna (Stockholms län, Uppland).
Född 10/12 1879 (ingen uppgift om födelseort)
Änkling.
--------------
Motsvarande folkbokföringsförsamling(ar) 1/1 2014:
Solna, Solna kn (Stockholms län, Uppland)
Källor:
DBU
replies: text: :::::Så står det i Sveriges dödbok, om det är till någon hjälp. / Pontuz (diskussion) 5 december 2015 kl. 11.09 (CET)
replies: text: ::::::Det är till hjälp. Jag tror att det finns goda skäl att betrakta det som ett vanligt dödsfall. Han finns f ö även på www.hittagraven.se, där vi nog har hustruns levnadsdata. Ataraxim (diskussion) 5 december 2015 kl. 11.14 (CET)
replies: text: :::::::Att han står som änkling här ovan beror förmodligen på att det är en och samma kolumn i dödboken för änklingar och frånskilda. / Pontuz (diskussion) 5 december 2015 kl. 12.38 (CET)
replies: text: ::::::::Vad har Elsa för civilstånd när hon dör? Ataraxim (diskussion) 5 december 2015 kl. 12.39 (CET)
replies: text: :::::::::Hon är skild sedan 1915 men jag har hittat en fru till i Teknologföreningens matrikel. Kommer strax... / Pontuz (diskussion) 5 december 2015 kl. 12.43 (CET)
replies: text: ::::::::::Du är fantastisk! Ataraxim (diskussion) 5 december 2015 kl. 12.46 (CET)
Se avsnitt nedan angående dödförklaringen. Personen har publikt dödförklarats vid tre olika tillfällen. För artikeln har Sveriges dödsbok tagits som dödsdatum för wikipediaartikeln.Pennanochsvärdet (diskussion) 10 december 2015 kl. 08.39 (CET)
thread_title:  Dödförklarades – vad menas egentligen? 

message: Hänvisningarna till diverse mål uppfattar jag som egen forskning och detta textparti bör därför enligt min mening strykas./Annika (diskussion) 5 december 2015 kl. 11.08 (CET)
replies: text: Medhåll. Texten blir också bättre om detta stryks. Ataraxim (diskussion) 5 december 2015 kl. 11.18 (CET)
Kul att lite fler hjälper till med artikeln. Har ni någon källa på att Erik Sandberg var utbildad ingenjör i det civila?, enligt övrig dokumentation var han Kapten i den militära väg- och vattenbyggnadskåren.
Hänvisningarna till domar är förstås nödvändig för att förstå historiken bakom Sandberg och dennes gärningar. Sandberg var uppenbarligen, om inte en lagtroende individ, så en individ som använda lagen som arbetsverktyg för att uppnå företagets och samhällets mål. Att Råsundabolaget allt som oftast styrdes av advokaten Emil Heijne kan ju också ha varit en faktor i det hela, liksom att municipalen under Sandbergs tid växlingsvis i huvudsak verkar ha styrts av just militärer, advokater och jurister. Pennanochsvärdet (diskussion) 5 december 2015 kl. 15.07 (CET)

text: Ett av inträdeskraven till VVK var avgångsexamen från KTH:s avdelning för väg- och vattenbyggnadskonst, så han måste ha varit civilingenjör. Tidigare opublicerade uppgifter, till exempel hämtade från gamla domar, faller under Wikipedia:Ingen originalforskning och hör således inte hemma på Wikipedia. /Annika (diskussion) 5 december 2015 kl. 15.16 (CET)
Avseende titeln så är det nog korrekt att han hade avgångsexamen. Anledningen till att referens efterfrågades var förstås att titeln inte verkar ha använts av honom. Bra att artikeln nu nått sådan kvalitet att det uppstått lite dragkamp om personen ;).  Det framgår enligt min uppfattning inte av, Wikipedia:Ingen originalforskning att originaldomar inte skulle vara en primärkälla. En dom motsvarar enligt min uppfattning "Primärkällor (exempelvis ögonvittnesskildringar och intervjuer) som har publicerats av en oberoende källa får användas på svenskspråkiga Wikipedia". Däremot finns det anledning att nogsamt studera hur sådana domar används i artikeln och i vilket syfte - vilket enligt min uppfattning är helt ok. då domarna används för att förklara skeenden i artikelpersonens karriär med utveckling. Pennanochsvärdet (diskussion) 7 december 2015 kl. 21.01 (CET)

text: VVK-officerarna titulerades med den grad de hade i kåren trots att de hade examen från KTH; det är inte något märkligt med det. Att döma av dina hänvisningar verkar inte de aktuella domarna ha blivit publicerade i någon bok eller tidskrift. De räknas därigenom som primärkällor och kan inte användas på Wikipedia. /Annika (diskussion) 7 december 2015 kl. 21.24 (CET)
replies: text: :Det har aldrig påståtts att det skulle vara något märkligt med innehavet av en avgångsexamen från KTH. Det har bara påpekats att artikelpersonen inte brukade titeln och att det därför kunde vara lämpligt med en referens - särskilt som artikeln kategoriserats till den kategorin av avgångsexamina. Alla domar är att betrakta som publikationer och är publicerade i såkallade publika domböcker. Det framgår av Wikipedia:Ingen originalforskning att det är tillåtna källor.Pennanochsvärdet (diskussion) 10 december 2015 kl. 08.44 (CET)
replies: text: ::Eftersom civilingenjörsexamen inom VoV var ett krav för inträde i VVK är detta en självklarhet, men det skadar naturligtvis inte att artikeln utökats. Domböcker är opublicerade primärkällor och därför ej godkända som källor på Wikipedia. /Annika (diskussion) 10 december 2015 kl. 10.37 (CET)
replies: text: ::: Det finns alltid ett och annat undantag, åtminstone på direktörsnivån, vidare kan man nog inte kalla det för självklart såvida man inte lägger in en wikilänk direkt efter till VVK, där saken utreds.  Angående domböckerna så är de publika, finns i många och snart alla fall tillgängliga på internet och har genomgått den absolut mest rigorösa av de granskningssorter som wikipedia kräver enligt Wikipedia:Ingen originalforskning.Pennanochsvärdet (diskussion) 10 december 2015 kl. 16.02 (CET)
replies: text: ::::Att något är tillgängligt för allmänheten innebär inte att det är publicerat. Allt material på olika arkiv är tillgängligt för allmänheten såvida det inte sekretessbelagts, men i det flesta fall är det opublicerat. Opublicerade primärkällor som inte godtas som källor på Wikipedia, då detta det räknas som originalforskning att använda dessa./Annika (diskussion) 10 december 2015 kl. 17.33 (CET)
replies: text: ::::: Enligt wikipedia är en dombok publicerad https://sv.wiktionary.org/wiki/publicera även https://sv.glosbe.com/sv/sv/publicera . Frågan torde därigenom vara avgjord. Domboken utgör en oberoende primärkälla, där parter i beskrivna ärenden haft unikt goda möjligheter att uttala sig om de oberoende domsluten, liksom att domböckernas innehåll nogsamt granskats av domare, jurister och advokater. Domböckerna uppfyller med andra ord wikipedias krav på källor, och är nog bland de absolut bästa källorna. Pennanochsvärdet (diskussion) 10 december 2015 kl. 17.51 (CET)
replies: text: :::::::"Uppgifter som räknas som originalforskning i denna text är uppgifter för vilken ingen trovärdig källa kan hittas och som därför med stor sannolikhet antas vara tidigare opublicerad forskning producerad av den Wikipedia-skribent som lagt till materialet. Det enda sättet att visa att artikelbidraget inte är egen forskning är att bifoga en trovärdig publicerad källa som hävdar samma fakta eller ger samma argument.
replies: text: :::::::Allmänt är de mest trovärdiga källorna böcker, tidskrifter, magasin och kända tidningar; publicerade av universitetsbokförlag eller kända förlag."

text: :::::::Att hänvisa till domböcker och annat arkivmaterial räknas enligt detta som egen forskning. /Annika (diskussion) 10 december 2015 kl. 18.26 (CET)
replies: text: :::::::: När det gäller hänvisningar i domböcker är de att betrakta som vilken biblioteksbok som helst. Det är alltså bara att lägga in domboksnamnet i sökmotorn för statens arkiv, nad eller riksarkivet och sedan besöka platsen dit det hänvisas för syn alternativt maila om kopia på målet alternativt invänta digitaliseringen av boken och köpa abonnemang på lämplig visningssida. Domboken är alltså publicerad väldigt många gånger - genom domsluten, vilka är offentliga och ofta även kungjorda. Genom arkiveringen har domböckerna även offentliggjorts och tillgängliggjorts.  Regeln som du hänvisar till avser alltså i princip enbart att man inte får ha egna handskrivna lappar i sin ficka och sedan hänvisa till dessa - det måste vara möjligt för läsaren att kontrollera uppgifterna. Din tolkning av regeln är alltså fel liksom att du felvärderat källan i förhållande till dess ställning och publikationsform.  Är det som så att du har något eget intresse av saken eller att det annars är något i domböckerna som skrämmer er? Pennanochsvärdet (diskussion) 10 december 2015 kl. 20.49 (CET)
replies: text: ::::::::: Jag vet att kyrkböcker börjat användas i vissa artiklar och jag är skeptisk eftersom det för oss in på ett sluttande plan. Tidigare har inte hänvisning till orignaldokument i arkiv accepterats. Det gör granskingen av neutraliteten hos artikeln väldigt svårbedömd för gemenskapen som skall hantera miljontals artiklar och artikelämnen. Men möjligen behöver ämnet förtydligas, Wikipedia:Ingen originalforskning behandlar inte alls ämnet, så frågan kanske skulle behöva föras till bybrunnen.FBQ (diskussion) 10 december 2015 kl. 21.26 (CET)
replies: text: :::::::::: Rent generellt är kyrkböcker att betrakta som publicerad myndighetsutövning - dessutom av ganska hög klass. Domböcker är vanligtvis en nivå högre. Begreppet "ett sluttande plan" är en smula flummigt - det finns inget flummigt i en dombok. Däremot kan det ju vara som så att man, när domboken används som källa måste utvärdera syftet med källhänvisningen noggrant. Angående neutraliteten i just den här artikeln borde det nog framgå av innehållet i debatten, att artikeln är väldigt neutral i förhållande till vad artikeln skulle kunna innehålla. Pennanochsvärdet (diskussion) 10 december 2015 kl. 22.05 (CET)

text: :::::::::: Detta borde absolut diskuteras mer generellt. Att hämta specifika fakta (skildes 1111, köpte gården 4444) tycker jag absolut är OK hämta ur sådan källa. Men att beskriva skeenden är det inte OK för, där är både problem med urval av fakta och ev avsaknad av relevanta fakta bekymmersam. Denna artikeln handlar mycket av skeenden där jag håller med om det bör bort.Yger (diskussion) 10 december 2015 kl. 21.36 (CET)
replies: text: ::::::::::: Ifall du tycker att det är något relevant som saknas i denna artikel är du välkommen att ta upp saken till debatt. Sandberg var en Företags och stadsbyggare, och i princip hela dennes karriär bestod i att bygga Råsunda stenstad som affärsidé - möjligtvis kan man påpeka att G.W. Olivecrona faktiskt initierade de flesta byggena även om det blev Sandbergs uppgift att ro skutan i hamn. Givetvis blir det som så att Sandberg måste beskrivas utifrån de faktorer som påverkade denne, och då utgörs materialet till 95% av statens göromål i termer av statsbeslut och domar, och resterande 5% av politiska beslut. Råsundabolaget, som Sandberg företrädde som vd var en unik konstruktion i Svensk företagshistoria, i det att företagskonstruktionen med över och underkonstruktioner kontrollerade exakt allt i Råsunda stenstad - åtminstone tills staten lade ett definitivt huvudförslag om ny spårbana genom Råsunda och andra maktfaktorer lade sig i Råsundas utveckling. Råsundabolagets kontroll av Råsunda och Solna stad fortsatte till en bra bit in på femtiotalet då bolaget köptes av kommunen till ägarens pris+utfästelser+förpliktelser+skulder -> även om kontrollen minskade som en funktion av markförsäljningar, expropriation och att Solna stad hade andra intäkter än att låna pengar från Råsundabolaget. Pennanochsvärdet (diskussion) 10 december 2015 kl. 22.05 (CET)
replies: text: ::::::::::::Jag pratar inte om relevanta saker i artikeln, utan om när man återger ett skeenden utifrån fakta i arkiv. Yger (diskussion) 10 december 2015 kl. 22.09 (CET) Ta drevs Sandberg mot personlig konkurs av byggherrar, då han enligt egen talan i häradsrätten var personligen betalningsansvarig för deras fordringar, tänk om faktat var att han var en lögnaktig skurk, och det finnas andra källor i tidningar och domböcker som påvisar detta, men som nu saknas. Urvalet och ev ickeurval är att se som egen forskning.
replies: text: ::::::::::::: Där har du fel och det är förstås för att du inte läst resten av stycket utan gjort ett eget urval. Givetvis ingick det i Sandbergs jobb som vd, att bruka företagets egenskaper för att uppnå vinst. Ett verktyg som frekvent användes var att sälja inteckningar i sålda fastigheter relaterat byggnadskreditiven till dotterbolag och sedan driva in inteckningarna inom lagens ramar - vilket för små och mindre byggherrar ofelbart medförde exekutiv försäljning, där det enbart fanns en köpare. I det aktuella målet glömde Sandberg/Kamrern att stryka giltigheten på en borgensförbindelse för bolaget motsvarande ungefär 15års löner för en genomsnittsinkomsttagare idag - vilket innehavarna av den borgensförbindelsen givetvis inte var sena att lagligen utnyttja (de hade ju redan betalt inteckningen med mellanskillnaden på marknadsvärdet och den exekutiva försäljningspriset och privata medel (vanligtvis mellan 33%-66%)). Sandbergs argumentation var alltså perfekt i avseendet att rätten skulle gå på dennes linje och katastrofal ifall rätten skulle gå på motpartens linje. Praxis vid den tiden var att vd:n skulle vara personligen ansvarig för sådana skador mot bolaget - såvida det inte varit annan i administrationen som ansvarade för pappershanteringen. Att det finns många som tyckte att Råsundabolaget var en skurkarnas sammanslutning och säkerligen gott om tidningskällor om saken betvivlar jag inte. Skulle samma upplägg tillämpas idag skulle rättssamhället utdöma långa fängelsestraff - bara en sådan sak som att rita egen stadsplan skulle nog bedömas i häradet grov urkundsförfalskning, grovt bedrägeri och grovt svindleri. Svindleribrottet fanns dock inte på den tiden - även om jag läst någonstans att lagbrottet tillkom som ett sätt att förhindra framtida Kreugerskandaler. Rättssamhället på den tiden hade att hantera vad som framlades i rätten liksom att pappershanteringen gjorde studier av saker i stort nästan omöjliga - det var upp till motparten att besöka Länsstyrelsen, K.B. och Solna Socken för vidimering av stadsplan och bygglov samt att besöka registermyndigheterna för att inse att de gjorde affärer med Ivar och Torsten Kreuger och inte ett dotterbolag till dagens SL. Dessutom verkar Råsundabolaget ha hänvisat till myndigheterna i Överståthållareämbetet istället för till myndigheterna i Stockholms län, vilket förstås innebar en avsevärd tidskonsumtion. Däremot blev de avslöjade i Stockholms rådhusrätt av en tegelhandlare, med resultatet att väldigt mycket byggdes av tegel i Råsunda stenstad, även om det dröjde till 1914-1915 innan de blev utnämnda till rovsagerare och illojala brukare av inteckningar av en advokat i ett bolag som de begärt i konkurs (sannolikt för att bolaget hade en starkare ekonomi än de flesta andra bolag i samma klass - det räckte inte med att byggnadskreditiven, vilka nästan ofelbart innebar konkurs tredje året, fjärde året eller femte året, utan de behövde en extra puff i formen av en såld och inkrävd inteckning).
Så för att återgå till sakfrågan: Texten behandlar inte huruvida han var en lögnaktig skurk eller inte. Utan avhandlar brytningen mellan Sandberg och Förberg genom skilsmässan som följde som ett direkt resultat på målet - något som kanske var nyttigt för Sandberg då Förberg hade en dödsfiende i tidigare affärspartner, som utbildat sig till jurist och påtagit sig roller som Landsfiskal i Solna socken, ordförande av polisnämnden och senare ordförande av Råsunda byggnadsnämnd och ett antal politiska positioner i Solna stad. Personen blev så ökänd av sin jakt på Förberg för påhittade eller reella skulder i södra roslags domsaga att denne erbjöds en hög tjänst i riksrevisionen. Som du ser är det en neutral beskrivning av situationen, varken till Sandbergs fördel eller nackdel - i det juridiska anses bolag vara jämstarka, när det avser civila mål. Pennanochsvärdet (diskussion) 11 december 2015 kl. 00.08 (CET)

text: Att någon erbjöds en tjänst på grund av att vederbörande blivit ökänd är en neutral beskrivning? Det är inte lätt att hänga med i Dina debattinlägg och att de bygger på omfattande egen forskning som bör publiceras någon annanstans för att sedan delvis kunna användas här står helt klart. Tostarpadius (diskussion) 11 december 2015 kl. 00.20 (CET)
replies: text: : Syftet var alltså att visa hur en ickeneutral beskrivning av det hela kunde se ut. Inte att skriva en del av artikeln. Pennanochsvärdet (diskussion) 11 december 2015 kl. 14.03 (CET)

text: :Jag har nu strukit de tveksamma avsnitten. Yger (diskussion) 11 december 2015 kl. 02.08 (CET)
replies: text: :: Jag har noterat att du visat ett ickedeklarerat egenintresse för dylika debattsidor. Annars måste stycket återställas, eventuellt i omskrivet skick. Pennanochsvärdet (diskussion) 11 december 2015 kl. 14.03 (CET)

text: :: @Pennanochsvärdet Med sluttande plan menar jag inte utifrån källkritisk trovärdighetssynpunkt utan utifrån att hålla wikipedias artikelgranskningssystem fungerande. Wikipedia bygger på principen att vem som helst skall kunna skriva här. Det betyder också att en betydande del av det som skrivs är försök att sälja in sig själv, sina släktningar, sitt företag eller sina egna teorier eller religiösa, filosofiska eller politiska åsikter. Att det ändå fungerar bygger på att andra användare kan granska det som skrivs. Om man hänvisar till arkivdokument som enbart finns tillgängliga i aktuellt arkiv blir det näst intill omöjligt för övriga wikipedianer att granska uppgifterna. Det finns idag över 2 miljoner wikipediaartiklar och ungerfär 200-250 mer aktiva wikipedianer som skall granska dem. Om artiklarna börjar hänvisa till arkivdokument blir arbetet med att granska artiklarna ohållbart. Sådana texter får man publicera någon annanstans. @Yger: Jag har själv aldrig provat att abbonera på onlinetjänster för kyrkböcker. Det är möjligt att det idag går att abonnera på kyrkböcker online som gör att man har ett abonnemang för att söka sina egna släktingar även kan kontrollera uppgifter från övriga delar av Sverige och det därigenom finns hög sannolikhet att det finns någon wikipedian som kan kontrollera kyrkböckerna. Jag vet inte heller om allt material idag finns tillgängligt - på den tid jag höll på fanns det fortfarande material i kyrkböckerna som ännu inte var mikrofilmat och bara fanns tillgängliga som originalhandlingar. I sådana fall behöver man kunna dra en gräns mellan vilket material som accepteras och vilket som inte gör det. Hursomhelst tycker jag nog att det skulle behöva tas i en allmän diskussion.FBQ (diskussion) 11 december 2015 kl. 12.37 (CET)
replies: text: ::: Poängen är den att du har fel i ditt ställningstagande - detta eftersom du med din motivering inte längre kan hänvisa till exempelvis biblioteksböcker eller avhandlingar, såvida de inte är utlagda på internet. Avseende din beskrivning i övrigt så är referensmaterialet tillgängligt genom både riksarkivet och Stockholms stadsarkivs bibliotek - kan du inte ta dig dit, är det bara att skicka en mailbeställning. Svårare än så är det inte. Det är alltså en ickeexisterande motivering som du anfört - jag tror att du har en grannlaga uppgift att genomdriva en sådan regel då omkring 75% av wikipedias nuvarande källor torde utgöras av uppgifter som stöds av källor ej ännu tillgängliga på nätet. Pennanochsvärdet (diskussion) 11 december 2015 kl. 14.03 (CET)
replies: text: :::: Det finns individer på wikipedia som framfört sådana synpunkter, även om de är en mycket liten minoritet. Skillnaden är dock att en bok normalt finns tryckt i ett flertal exemplar, och normalt finns på ett flertal bibliotek runt om i landet. Och finns den inte där kan du beställa hem den till ditt hembibliotek med fjärrlån. Jag har beställt hem domböcker som då fanns på mikrofich från riksarkivet för ett antal år sedan, även om det inte rörde sig om några större summor var det åtminstone då förknippat med en viss kostnad. Jag vet inte vad gäller icke filmade handlingar. Nu kan det givetvis ändå vara förknippat med kostnader att komma över viss information, och jag tycker väl inte enbart att det handlar om den biten - det handlar också om relevans. Wikipedia är ett uppslagsverk, vi skall återge etablerad information från etablerade källor, inte presentera nya. Det finns därför normalt inget skäl att djupdyka i arkiven efter material så frågan om att materialet blir svårgranskat behöver egentligen inte aktualiseras. FBQ (diskussion) 11 december 2015 kl. 17.33 (CET)
replies: text: ::::: Det är både en akademisk och en publicistisk ståndpunkt. Ditt ställningstagande stöds varken av det regelverk som du hänvisar till eller av Engelska wikipedias version, vilket den Svenska regelsamlingen enbart är en avskrift av. Det handlar alltså inte om antalet böcker i omlopp eller antalet sidor i böckerna. En dombok är att betrakta som publicerade när den tillgängliggjorts för allmänheten. Därutöver har varje utslag i domboken kungjorts en gång i tiden, vilket torde motsvara dagens kungörelser. Alltså råder det inget tvivel om att publiceringskravet är uppfyllt. Att sedan kalla Sveriges rättsväsende för en ickeetablerade källa som producerar ickeetablerad information - är antingen en logisk debattvurpa eller helt enkelt någon form av ovanlig, omvänd rättshaverism. Vidare presenterar ditt ställningstagande svårigheter ur faktahänseende och publiceringshänseende. Faktahänseende - om någon, vem som helst skriver ihop en kul story och sedan trycker den i tio exemplar, med ISBN nummer etc. så skulle en sådan publikation enligt ditt sätt att tolka reglerna övertrumfa alla andra utsagor i frågan. Därefter tar vi publiceringshänseendet - ifall någon skulle fotografera av t.ex. domboken och ladda upp innehållet på wikipedia eller någon blogg så skulle, med ditt sätt att se på saken, materialet plötsligt bli lovligt referensmaterial på wikipedia.  Efter att ha läst det här borde du ha fått dig en tankeställare och sannolikt en ny uppfattning. Pennanochsvärdet (diskussion) 14 december 2015 kl. 16.08 (CET)
replies: text: ::::::: Jag antar att det är upp till andra att avgöra om jag har fel. Vad som är tillförlitligt på wikipedia är inte samma sak som vad som är tillförlitligt i en akademisk avhandling och jag har aldrig hävdat att en dombok är ickeetablerad information eller en ickeetablerad källa. Flera domböcker och tänkeböcker är ju för öveigt utgivna. Däremot opraktisk utifrån de principer utifrån vilka wikipedia skrivs. Svaret på din sista kommentar är att ja - om en blogg publicerar domen så kan den användas som en - om än otillförlitlig källa. Om en akademisk avhandling eller känd historikers verk citerar domen kan det användas som en bättre källa. Att hänvisa till domen i sig är enligt mim mening inte lyckat på wikipedia. Men vill du fortsätta hävda att det är i enlighet med riklinjerna är det upp till andra användare att bedömma.FBQ (diskussion) 14 december 2015 kl. 17.18 (CET)
thread_title:  Städning/Originalforskning 

message: Vad innebär det konkret att han inkapaciterades? Hamnade han i fängelse eller vad? 109.228.164.57 5 december 2015 kl. 12.41 (CET)
replies: text: Jag vet inte. Jag lade till en länk men förstod inte vad som avsågs. /Hangsna (diskussion) 5 december 2015 kl. 12.42 (CET)
replies: text: :Tack! Heder åt en person som vågar säga att han inte förstår! 109.228.164.57 5 december 2015 kl. 12.45 (CET)
Det innebär bara att den publika dödsattesten på latin är inkonklusiv, med något så ovanligt som en dubbel särskrivning med hänvisning till "skydd för altaret" inskrivet i Latin för hjernslag och sedan på sista raden en hänvisning till molnomtecknad siffra 8.  Att dödsattesten skulle förvaras i altaret till Solna kyrka kan förstås vara en skröna, mer sannolikt är nog att det förvaras i något kassaskåp någonstans. Sandberg hade gett ganska stora koncessioner till kyrkan, vilka beskurits av municipalen kring 1933. Av regeringsbesluten kopplade till det framgår att Sandberg ströks från de levandes tal redan 1933-04-10, vilket innebär att åtminstone sekreteraren som utförde justeringen visste något om saken. Efter dödsfallet verkar diverse Råsundapolitiker ha infört begrepp som "påkar i marginalen" och "påken som myndighetsutövning" i diverse offentliga dokument, domar angående Råsunda och dess förvaltning varför man kan anta att enbart Kyrkan vet hur det ligger till. Avseende municipalmötet som Sandberg uteblev ifrån så verkar denne ha varit emot, och igenom att utebli så vann han omröstningen, åtminstone legalt sett då municipalmötet inte uppnådde de i lagstiftningen formulerade kraven på 2/3 majoritet liksom propositionsreglerna, även om municipalen/kommunen aldrig överklagade regeringens beslut. Pennanochsvärdet (diskussion) 5 december 2015 kl. 14.54 (CET)
Uppdatering: Enligt Solna kommuns hemsida ska Erik Sandberg ha avlidit 1931. Det måste vara någon form av skrivfel på hemsidan. Pennanochsvärdet (diskussion) 5 december 2015 kl. 15.38 (CET)
Jag föreslår att länken till wikipedias inkapacitering ändras då ordet inkapacitering mer avser det mer neutrala och internationellt gångbara tolkningen av ordet, jämför http://www.thefreedictionary.com/incapacitate . Jag har aldrig hört ordet inkapaciteras användas i samband med kriminalvård eller häktning, även om Råsundabolagets ägare satt i isoleringcell på Långholmens fängelse i Högbroforsmålet vid den tidpunkten. Pennanochsvärdet (diskussion) 5 december 2015 kl. 17.52 (CET)
thread_title: Inkapaciterades

message: Jag hittar inget på kommunens webbplats om att hans tid i Råsunda beskrivs som "en del av första världskriget". Går det att få en länk dit? /Annika (diskussion) 5 december 2015 kl. 16.06 (CET)
https://www.solna.se/sv/stadsbyggnad-trafik/stadsutveckling/arkitektur-kulturmiljoer/kulturmiljoer-i-solna/rasunda/ Det är lite av en tolkningsfråga ifall de avser att första världskriget pågick i Råsunda eller om de menar att första världskriget stoppade byggnationen. Hur man än tolkar skriften är den fel, eftersom första världskriget inte hade någon inverkan på byggnationsverksamhet i Sverige och att byggnationen snarare upphörde som en funktion av byggnadsrättegångarna, i vilka Råsundabolagets tidiga upplägg med tomtförsäljning, avtalsregler, avsaknad av lagligen gällande stadsplan och byggnadskreditiv framställdes som en form av bedrägeri, tillsammans med att bolaget beskylldes för rov(motsvarande stöld/egen mäktigt förfarande) av stora mängder byggnadsmaterial och illojalt bruk av inteckningar och byggnadskreditiv, med syftet att driva byggherren i konkurs för att bemäktiga sig byggherrens tillgångar samtidigt som avsaknaden av stadsplan och lagliga bygglov innebar att möjlighet att få lån på annat ställe var ickeexisterande. 
Den kommunala delen kan kanske tas bort, även om innehållet i södra roslags domsaga avseende brottmål antyder att det "lilla första världskriget i Råsunda" hade omkring 500 offer, makor och barn oräknade, varav ca. 20st skall ha varit misshandlade polismän av olika slag och ca. 100 avse misshandlade anställda vid Råsundabolaget/spårvägsbolaget, vilket även utsattes för omfattande skadegörelse/stenkastning. Därutöver konkurserna. Råsundabolagets kamrer uppger i Råsundaboken att denne under den tiden blev misshandlad 2 gånger och ständigt sprang när han såg stora män samt att Sandbergs föregångare alltid var beväpnad (det finns dock inga rättsliga spår av saken i domböckerna).
Pennanochsvärdet (diskussion) 5 december 2015 kl. 18.09 (CET)
replies: text: Jag tolkar detta långa svar som att du inte kan källbelägga påståendet om att Sandbergs tid i Råsunda beskrivits "som en del första världskriget", utan att detta är din egen tolkning. Formuleringen måste därför ändras/tas bort. /Annika (diskussion) 10 december 2015 kl. 10.42 (CET)
replies: text: : Inte alls, ifall du följer länken borde du kunna hitta påståendet om första världskriget. Kan vi uppnå konsensus om att det är fel att byggnationen i Råsunda stoppades p.g.a. första världskriget, så kan påståendet tas bort.Pennanochsvärdet (diskussion) 10 december 2015 kl. 16.07 (CET)
replies: text: ::Det är en väsentlig skillnad att skriva att byggnationen i Råsunda upphörde på grund av första världskriget och att antyda att där skulle ha pågått krigshandlingar relaterade till första världskriget. Formuleringen måste således bort. /Annika (diskussion) 10 december 2015 kl. 17.35 (CET)
replies: text: :::Syftet har hela tiden varit att den passusen skulle tas bort. Oavsett om det var en freudiansk felskrivning av kommunen eller ej. Kan vi anse att vi nu har konsensus i att den delen skall tas bort? Pennanochsvärdet (diskussion) 10 december 2015 kl. 17.54 (CET)
thread_title:  "En del av första världskriget" 

message: Sandberg tog examen från V4 på KTH 1902, vad V4 betyder anges inte i matrikelns lista över förkortningar. I Teknologföreningens matrikel nämns inte direktörskapet, däremot anges han ha varit byggnadschef för Råsunda Förstads AB 1911–1933. Han kallas civilingenjör i Rotemannen. / Pontuz (diskussion) 5 december 2015 kl. 16.15 (CET)
replies: text: V4 = fyraårig kurs vid avdelningen för väg- och vattenbyggnadskonst. /Annika (diskussion) 5 december 2015 kl. 16.24 (CET)
replies: text: :Strålande! / Pontuz (diskussion) 5 december 2015 kl. 16.30 (CET)
replies: text: ::Titlarna ger lite problem. Det kan ha varit som så att V4 avser någon militär utbildning som hölls av KTH, eller så kan det vara som så att Sandberg var både civil och militär ingenjör. Det var ju inte ovanligt. Avseende Byggnadschefsskapet så var det Sandbergs originalanställning vid Råsundabolaget, som sedan ändrades till, tillförordnad Vd 1911 och ordinarie Vd 1912. Pennanochsvärdet (diskussion) 5 december 2015 kl. 17.49 (CET)
replies: text: :::Om det är någon här på Wikipedia som vet hur väg- och vattenbyggnadsingenjörerna utbildades så är det Annika64. Betr byggnadschefSkapet så har jag ingen synpunkt. Ataraxim (diskussion) 5 december 2015 kl. 17.51 (CET)
replies: text: ::::KTH hade inga militära utbildningar. De som hade för avsikt att inträda i VVK avlade först civilingenjörsexamen vid avdelningen för väg- och vattenbyggnadskonst vid KTH och genomgick därefter föreskriven militär kurs för aspiranter till VVK. /Annika (diskussion) 5 december 2015 kl. 17.56 (CET)
Enligt https://sv.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4g-_och_vattenbyggnadsk%C3%A5ren  - det var nog inte ovanligt att VVK folket först utbildade sig till officerare, sedan tog avgångsexamen från KTH och sedan gjorde VVK-karriär. Pennanochsvärdet (diskussion) 7 december 2015 kl. 21.05 (CET)

text: Det som är relevant här är den ordning som infördes 1885 och det finns därför inte någon anledning att fördjupa sig i hur det fungerade tidigare. /Annika (diskussion) 7 december 2015 kl. 21.27 (CET)
replies: text: :Och ifall någon skulle vilja fördjupa sig i saken finns en beskrivning på http://runeberg.org/nfcm/0054.html  Pennanochsvärdet (diskussion) 10 december 2015 kl. 08.53 (CET)
thread_title:  Titlarna