Diskussion:Sveriges grundlagar

message: Huruvida författning och konstitution skall vara RF, RF och RO eller grundlagarna råder det oenighet om. Boken Vår författning är skriven av professor Stjernquist och lagman Holmberg vilka båda ingick i grundlagsberedningen (som skrev RF och RO), den förre även i författningsutredningen, och båda i fler utredningar om grundlagsändringar. Enligt deras Vår författning, som är uppe i 12 upplagor och används som huvudverk i utbildning i statsvetenskap och juridik, avses RF och RO.
Grundlagsutredningen skriver på sin hemsida att författning och konstitution är detsamma som grundlag. I deras direktiv står dock: "Sveriges nuvarande författning - 1974 års regeringsform - är resultatet av ett omfattande...", vilket ju implicerar att författningen avser det som styr statsskicket - vilket inte YFGL eller TFO gör anspråk på. Jag hoppas att noten förklarar oenigheten.//--IP 26 maj 2007 kl. 07.57 (CEST)

message: Historieavsnittet motiveras, som i alla andra fall när sådan finns, av att förklara hur det samtida artikelämnet vuxit fram, med s k historisk förklaringsmodell. Därför bör det stå längst upp. Nu har någon flyttat det längst ner. Då hör det inte till artikeln alls, utan till en historieartikel, för då kan man inte motivera den. Jag flyttar därför tillbaka historieavsnittet längst upp. Det är f ö standard på både wp, i NE och i Bonniers att efter ingressen börja just med historien, som ett slags "fenomen-etymologi".//--IP 16 februari 2009 kl. 16.58 (CET)
replies: text: Det var jag som flyttade upp stycket. Den viktigaste informationen om ett fenomen bör stå först, och det viktigaste är hur grundlagarna fungerar idag, inte hur de såg ut historiskt. Att en artikel inte "kan motiveras" utan ett historieavsnitt är ett märkligt argument. Jag tycker det är synd om basinformationen om vad RF, TF, YGL och SO är och innehåller göms bakom ett historieavsnitt med (jämförelsevis) mer av kuriosa-betydelse. Dessutom så står det sista stycket, "Grundlagsutredningar under senare tid" på fel plats nu, eftersom även detta handlar om historia (samtidshistoria). Koios 16 februari 2009 kl. 17.17 (CET)
replies: text: :Det är praxis att skriva kronologiskt. Både på wp och i andra uppslagsverk. I ingressen kan/bör man ge en liten orientering för att sedan fördjupa sig i det nutida fenomenet. Jag sitter här och undrar lite förvånat hur du har tänkt att politisk-artiklarna ska utformas, om historieavsnitten bara är lite utfyllnad. Man måste börja från första början, om man inte är postmodernist och tycker att det går att man slutar med början, för det var så det var innan jag ändrade tillbaka.//--IP 16 februari 2009 kl. 17.20 (CET)

text: :Jag tillhör dessutom dem som verkligen inte anser att historia är kuriosa. Den åsikten får stå för dig.//--IP 16 februari 2009 kl. 17.24 (CET)
replies: text: :: Som samhällsvetare så tycker jag att information om de grundregler som styr Sverige och vilka rättigheter enskilda har är mycket viktiga. Genomsnittliga läsare av Wikipedia har extremt dålig koll på politik och Sveriges statsskick. Den grundlag som gäller idag är vad som reglerar politiken för dessa läsare just nu, det är klart att det är viktigare än hur lagarna såg ut tidigare. I artiklar i en massa ämnen beskriver man själva fenomenet först, vad det är och så vidare, och nämner historian först senare (om alls). Jag tycker politiska och samhällsrelaterade artiklar borde få samma behandling. Jag kollade även med min upplaga av NE, och där börjar artiklarna och avsnitten om grundlagar inte med historiska genomgångar. (är i övrigt allt annat än postmodernist (brr)) Koios 16 februari 2009 kl. 19.22 (CET)
replies: text: :::Jag har inte NE, men jag antar att deras artikel saknar en historisk förklaringsmodell. Jag har på ett ungefär följt dispositionen i Vår författning (men kraftigt förenklat). Se även Wikipedia:Disposition. Dessutom är historieavsnitt tänkta som bakgrund.//--IP 16 februari 2009 kl. 19.28 (CET)
thread_title:  Historieavsnittet 

message: Att folksuveränitet och maktdelning inte är förenliga kan man kanske ifrågasätta, men i gällande grundlag är det så man ser det: det är bara till synes som maktdelning existerar. Om all makt utgår från folket, och folket är ett kollektiv, existerar inte maktdelning såsom den klassiskt definieras av Montesquieu. Så skriver Sven-Ola Lindeberg i ”Individen och rättsskyddet”, Modern demokrati, Lund 1980, s. 248, så resonerar Erik Holmberg och Nils Stjernquist i Vår författning, s. 42, och på den linjen är också Jörgen Hermansson i ”Om att tämja folkmakten”, Maktdelning, Demokratiutredningens forskarvolym I (SOU 1999:76).
Detta är inget debattforum så jag kanske borde avhålla mig från kommentaren att med korporativism hade det i teorin varit möjligt med både folksuveränitetsprincipen och maktdelning, om man nu skulle vilja ha det...//--IP 16 februari 2009 kl. 18.47 (CET)
Och sedan saknar Sverige den checks and balances som maktdelningen kännetecknas av. Vi har t.ex. ingen författningsdomstol.//--IP 16 februari 2009 kl. 19.00 (CET)
replies: text: Det finns andra aspekter av begreppet maktdelning än den du tar upp, att lagstiftandet ska omgärdas av regler eller balanserande institutioner. Sveriges proportionella valsystem skapar exempelvis en maktdelning inom parlamentet som inte finns i - tex - USA. Sverige har också särskilt många myndigheter som även är ovanligt oberoende. I andra länder sitter statliga myndigheter ofta direkt ihop med departementen. Samma sak med kommunerna som har egen beskattningsrätt, och som sköter en rad verksamheter som i andra länder är statlig. Med mera. Att vidare tro att jurister i en författningsdomstol skulle vara "oberoende" (som vissa tror, och därför skapar maktdelning, menar de), är inte riktigt så enkelt. Både i USA och Tyskland är domarna partipolitiskt utplacerade ideologer som samtidigt är jurister. Bland statsvetare i USA kallar man högsta domstolens domare för "politicians in robes".

text: I sammanhanget tror jag även det är viktigt att ha i åtanke att maktdelning inte bara är en "form"; maktdelning beskriver hur makt de facto utövas och fördelas. Sverige har i den meningen en hög grad av maktdelning.

text: I maktutredningen (SOU 1999:76) sammanfattas annars Hermanssons resonemang så här:

text: "Utifrån en politisk-filosofisk diskussion finner Jörgen Hermansson inte några övertygande skäl [maktdelningskäl] att lämna den svenska författningens starkt framhävda folksuveränitetsprincip." Jag läste just Hermansssons stycke och jag delar inte din bedömning att han tycker att "folksuveränitet och maktdelning inte är förenliga" (men de andra källorna kanske gör så). Koios 16 februari 2009 kl. 20.20 (CET)
replies: text: :Det var jättelänge sedan jag läste honom. Men han skriver så här, s. 26: Den svenska folkstyrelsen präglas i huvudsak av två kännetecken. Det är ett parlamentariskt system där de folkvalda utses med hjälp av en proportionell valmetod. Motpolen till den svenska modellen kan sägas vara den amerikanska, som kännetecknas av presidentialism i kombination med majoritetsval. I ett avseende är skillnaden den att parlamentarismen samlar eller koncentrerar makten till en enda kanal, medan presidentialismen bygger på en uppdelning av makt mellan två organ (parlament och president) som båda har folklig legitimitet helt oberoende av varandra./---/ Som regel är det enbart den första av dessa skiljelinjer som åsyftas när man talar om maktdelning.Med vissa undantag – den oberoende förvaltningen och den kommunala självstyrelsen, som somliga må hävda är nog så betydelsefulla – saknar det svenska systemet i så fall inslag av maktdelning.

text: :F ö kan jag citera Bigersson/Westerståhl Den svenska folkstyrelsen, s. 27: Låt oss först stanna inför skillnaden mellan författningar som bygger på maktdelning respektive funktionsuppdelning. Äldre regeringsformer byggde på maktdelning: konungen, vart och ett av de fyra riksstånden och alla stånd, samlade till allmänt riksmöte som företrädare för svenska folket, representerade var för sig faktiska maktgrupperingar i samhället./---/ 1974 års regeringsform bygger på folksuveränitetens princip, dvs all offentlig makt utgår från folket. /---/ Den enda grund för en maktuppdelning som förekommer går mellan hela  rikets befolkning och folket samlat i kommunerna.

text: :Visst kan man skriva utförligare i artikeln och nyansera saken; det jag skrivit ovan är av naturliga skäl också förenklingar som man kan hitta brister i, eftersom det är förenklingar. Men vad som står är taget från flera böcker som är och under decennier har varit kurslitetratur, och motsägs av ingen.//--IP 16 februari 2009 kl. 20.48 (CET)

text: :Enligt tabellen på s. 27 i Hermansson kan man inte feltolka saken som du.//--IP 16 februari 2009 kl. 20.54 (CET)
thread_title:  Folksuveränitet och maktdelning 

message: Artikeln är märkt med kategorin "ifrågasatta uppgifter 2010-01". Avser detta diskussionen ovan från 2009? Den är också uppförd på listan http://sv.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Rekommenderade_artiklar/Kandidater. Någon som är initierad kanske kan avgöra sakfrågan? --Mercurial 13 september 2010 kl. 12.22 (CEST)
thread_title:  Ifrågasatta uppgifter + kanditat för 'Rekommenderad' 

message: Markerar som rekommenderad. Omfattande, välskriven, illustrerad och källbelagd. --Kigsz 15 november 2011 kl. 15.53 (CET)
thread_title:  Rekommenderad artikel: Välskriven 

message: Har inte Sverige fem grundlagar nuförtiden?
http://www.expressen.se/nyheter/1.2226534/i-dag-kan-sverige-fa-en-ny-grundlag
http://svt.se/2.22620/1.2245449/ny_grundlag_-_historiskt_beslut_utan_debatt
http://svt.se/2.22620/1.2245383/detta_ar_sveriges_nya_grundlag
http://www.aftonbladet.se/nyheter/article12677643.ab
Riksdagens sida om grundlagarna har inte "granskats" sedan 2010-10-11 och nämner således endast fyra grundlagar. Skamligt.
http://www.riksdagen.se/templates/R_Page____1527.aspx
replies: text: Den "nya grundlag" som avses i media är de omfattande ändringar som gjorts i regeringsformen, en av de fyra grundlagar som behandlas i artikeln. --Vatten 13 december 2011 kl. 19.30 (CET)
thread_title:  Sverige har fem grundlagar 

message: Dödsstraff kräver väl inte bara grundlagsändring, utan införandet av helt nya grundlagar? 85.30.129.128 25 juli 2012 kl. 21.37 (CEST)
replies: text: Nej, det borde räcka med att ta bort 2 kap. 4 § i Regeringsformen. Därefter kan dödsstraff införas i straffskalan i Brottsbalken, men Brottsbalken är ingen grundlag. /ℇsquilo 25 juli 2012 kl. 21.50 (CEST)
replies: text: :Ganska probematiskt när Sveriges regeringsformfrån 1974  säger att offentlig makt i Sverige skall utövas med respekt för människovärdet. Tror knappast det skulle anses förenligt med den allmäna synen på människovärde i Sverige (räkna inte tvångssteriliseringarna, det var innan). 85.30.129.128 25 juli 2012 kl. 22.00 (CEST)
replies: text: ::En såpass flummig formulering borde vara ganska lätt att kringgå om den politiska viljan fanns. /ℇsquilo 25 juli 2012 kl. 22.23 (CEST)
thread_title: Dödsstraff

message: "Den privata äganderätten behandlas i 2 kap 18 §" står det i artikeln. Jag tror att det ska vara 2 kap 15 § istället. Nån som kan bekräfta eller dementera? Om ingen har någon invändning så ändrar jag så småningom. Amandashusse (diskussion) 12 januari 2021 kl. 00.57 (CET)
replies: text: Egendomsskyddet regleras mycket riktigt i 2 kap. 15 §. --Vatten (diskussion) 12 januari 2021 kl. 09.09 (CET)
thread_title:  Äganderätt