Diskussion:Svenska kyrkan/Arkiv 2006

message: Bör man inte påpeka att staten samlar in svenska kyrkans medlemsavgift via skattesedeln. Det är ju ändå unikt för en organisation i Sverige /i99jonma 26 januari 2006 kl.17.24 (CET)
replies: text: Det är inte alls unikt. Samma service erbjuds andra trossamfund. // Rudolf 26 januari 2006 kl.17.37 (CET)
Det visste jag inte. Vad är kriterierna för att en organisation ska kunna få sådana privilegier, det verkar ju grymt smidigt. Jag är med i några ideella föreningar där ett sådant förfarande skulle underlätta enormt :-) /i99jonma 27 januari 2006 kl.08.55 (CET)

text: Att man är ett registrerat trossamfund som lyder under lagen om trossamfund. --Damast 27 januari 2006 kl.08.58 (CET)
replies: text: :Och tydligen måste även följande gälla om trossamfundet:

text: :#bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på, och

text: :#är stabilt och har egen livskraft. Lag (1999:956).

text: :Någon som vet hur många trossamfund som anses uppfylla detta? /i99jonma 27 januari 2006 kl.11.21 (CET)
Åtta registrerade trossamfund har fått regeringsbeslut på att de får ta in sina medlemsavgifter "via skattsedeln": 
- Svenska Missionskyrkan
- Romersk-katolska kyrkan
- Svenska Alliansmissionen
- Svenska Baptistsamfundet
- Evangeliska Frikyrkan
- Frälsningsarmén
- Metodistkyrkan i Sverige
- Pingst - fria församlingar i samverkan
replies: text: :: Men existerar det liknande fenomen i andra länder där kyrka och stat har skiljts åt? OJH 22 januari 2007 kl. 14.38 (CET)
thread_title:  relationen mellan kyrka och stat 

message: Utan att beakta innehållet tycker jag att artikeln ser lite stökig ut, svår att överblicka och ta till sig. Lite fler bilder (om relevanta) skulle heller inte skada. Dessutom misstänker jag att det finns fler artiklar som angränsar till ämnet som inte finns angivna här. --Oden 18 april 2006 kl.08.24 (CEST)
replies: text: Artikeln är redigerad och genomsedd. Dags att konstatera att kvaliteten med gjorda ändringar inte längre är ifrågasatt!? - Kata 1 september 2006 kl. 13.24 (CEST)
thread_title:  Städning 

message: Svenska Kyrkan är ju numera skild från Staten och lyder inte längre under Konungen. Hur kommer det sig då att Svenska Kyrkan, som numera i princip inte är annat än en förening, vilken som helst, kan fortsätta att ha en kunglig krona i sitt vapen (eller ska vi kanske kalla det logotyp eller flagga)? Att Kungl Maj:t, d v s numera Regeringen, fortfarande har ett finger med i spelet i form av Riksantikvarieämbetets roll när det gäller kulturarvet (kyrkobyggnader och inventarier äldre än 30 år), kan väl inte vara nog för att berättiga till att föra kungligt vapen?
Vad anser Statsheraldikern/Riksheraldikerämbetet om detta?
replies: text: Vem som helst får ha hur många kronor man vill i sitt vapen, det finns ingen begränsning på detta och har aldrig gjort det heller. Det är bara krona ovanpå vapnet som bara används av staten. Stora Kogha 15 december 2007 kl. 14.24 (CET)
Är det lämpligt att Wikipedia visar en tveksam logga i rubriken? / 82.182.149.179 12 september 2006 kl. 00.40 (CEST)

text: Tja, nu är det väl så att kronan i fråga inte syftar på den svenska konungen, utan på en med lite längre regeringstid än så. Oavsett vilket är det inte Wikipedias uppgift att bedöma lämpligheten i utformning av olika organisationers logotyper etc., utan endast att återge situationen sådan den är. /dcastor 12 september 2006 kl. 04.24 (CEST)
Kronan i vapnet syftar på den himmelske Konungen Kristus, inte på den världslige Konungen.

text: Jo, det var det jag försökte antyda :)   /dcastor 16 september 2006 kl. 21.47 (CEST)
Jag är väldigt kristiskt till att denna vapensköld används på stiftsmallen.
* :Bild:Svenska_kyrkan_vapen.svg (EJ! Svenska kyrkans vapen)
Det borde vara den vapen sköld som finns på den officiella logotyp för Svenska kyrkan utan texten Svenska kyrkan då så klart!.
* :Bild:Svenska kyrkan.svg (Svenska kyrkans officiella logotyp)
/MvH: Användare: 81.232.37.233

text: Svenska kyrkans logotyp är inte fri att använda. Vapnet går däremot att använda friare. --Boivie 21 januari 2007 kl. 23.25 (CET)
replies: text: :Vapnet är gjort efter svenska kyrkans officiellt registrerade blasonering. Som ovan nänt så kan detta vapnet användas fritt men inte logotypen. Fair Use gäller dessutom enbart för bilder som inte kan ersättas av fritt meterial. /Lokal_Profil 21 januari 2007 kl. 23.36 (CET)
replies: text: ::Vapen specificeras (och registreras) enbart genom sin blasonering, således är alla vapen som är trogna blasoneringen lika rätt. /Lokal_Profil 21 januari 2007 kl. 23.43 (CET)
replies: text: :::Precis - så länge bilden visar ett rött kors med en gyllene krona på en botten av guld kan vapnet ritas brett, smalt, med rund eller spetsig sköld och med eller utan svarta avskiljande linjer. Så fungerar heraldik. /FredrikT 22 januari 2007 kl. 13.26 (CET)
replies: text: ::::Har nu lagt in vapnet igen med en kommentar om att det inte ar identiskt med logotypen. /Lokal_Profil 22 januari 2007 kl. 14.46 (CET)
thread_title:  Svenska Kyrkans vapen 

message: ”Denna artikels kvalitet är ifrågasatt”, och bör fortsättas ifrågasättas. Jag har här bar lyft fram fem punkter, men där finns fler. Artikeln brister stort i saklighet och objektivitet. Den låter som en broschyr från informationsavdelningen på Kyrkans Hus i Uppsala, och torde väl kunna tryckas under namnet ”Välkommen till Svenska Kyrkan!”
* 1.	Det talas på flera platser i artikeln om ”folkkyrka”. Vad är det i egentligen? Jo, en tysk socialdemokratisk uppfinning från 1800-talet, för att beskriva ett ”Religionsdepartement”, med ett annat ord. Ett sett att politiskt styra ett folks religiösa liv, tro och synsätt. Ett mycket förlegat uttryck som endast de troende ”svenskkyrkliga” (vilka ofta sympatiserar med Broderskapsrörelsen) idag kan omfatta. Det är ett mycket flytande begrepp, som inte kan anses vara relevant i dagens Sverige. 
replies: text: Deta är direkt fel. Folkkyrkotanken i Sverige hänger ihop med Einar Billing även om begreppet utvecklats sedan dess. Folkkyrka i mer allmän betydelse är kyrkor som inte är troendekyrkor, d.v.s. man kräver inte bekännelse av medlemmarna vid inträde så som många frikyrkor gör eller i alla fall ha gjort. 83.254.128.227

text: Artikeln Folkkyrka är kyrkopolitisk polemik. Inte information. GK.S 13 mars 2007 kl. 10.48 (CET)
* 2.	”Under reformationen på 1500-talet bröt kyrkan i Sverige med påven och blev evangelisk-luthersk.” Vad avses med ”kyrkan i Sverige”? Inte kan väl en kung och en samling högadliga herrer anses var ”kyrkan i Sverige? Att bryta med Rom var ett beslut tagit av en mycket liten grupp herrer, var av mycket få kunde anses representera ”kyrkan i Sverige”. Hade besluet tagits av en församling bestående av kyrkoprovinsen biskopar och prelater kan uttrycket kunna anses vara riktigt, men det var inte fallet.

text: Vadå? Under 1500-talet bröts gemenskapen med Rom, det är väl omtvistligt! Hur många som tog beslutet spela väl ingen roll, inte ens vem som gjorde det. År 1500 var kyrkan i Sverige underställd påven, år 1599 var den inte det. Du verkar dessutom utgå från att kyrkan är biskoparna, så är det inte. Biskoparna är kyrkan ledarskap, inte h´kyrkan i dess helhet.83.254.128.227
* 3.	 ”Svenska kyrkans tro grundar sig som alla andra kristna kyrkor på erfarenheten av mötet med Treenig Gud”. Detta beskriver överhuvudtaget ingenting av vad Svenska Kyrkan tror på, för dem som inte är kristna av någon kulör. Påståndet är tydligt religiöst färgat, och beskriver en kvasimetafysikt företeelse inom vissa trinitariska kyrkosamfund.

text: Att du inte gillar treenighetsläran spelar ingen roll för om Svenska kyrkan tror på den eller inte. Länken vidare till treeningheten för väl förklara mer om det är otydligt.
* 4.	”Tidigare blev barn som föddes av medlemmar automatiskt medlemmar i Svenska kyrkan.” Under vissa förutsättningar, ja. Men dessa anges inte.

text: Det kan förtydligas.
* 5.	”Svenska kyrkan är en öppen folkkyrka med uppdrag att förmedla evangelium i ord och handling. Kyrkan har rum för alla, för den sökande och tvivlande likaväl som för den trosvisse, för den som har hunnit kortare likaväl som den som hunnit längre på trons väg.” Detta kan inte anses vara sakligt, utan det hela faller inom ramen för religiös propaganda och det hör inte hemma här. Och för övrigt tycker jag mig känna igen dessa ord från någon pamflett som Svenska Kyrkan delade ut för några år sedan.

text: Du tar i, men visst kan formuleringarna putsas för att bli mer encyklopedisk.83.254.128.227
--Carl Ek 24 oktober 2006 kl. 14.31 (CEST)

text: Vad beträffar punkt 1 används uttrycket "folkkyrka" i mycket hög utsträckning av kyrkan själv (en sökning på "folkkyrka" inom www.svenskakyrkan.se ger 732 träffar), och verkar inte så mycket syfta på någon 1800-talsidé om något slags "religionsdepartement" utan fastmer på kyrkans ställning just efter avskiljandet från staten:
replies: text: :Den 1 januari 2000 skedde den historiska förändringen i relationen mellan Svenska kyrkan och staten och den av 1999 års kyrkomöte antagna kyrkoordningen för Svenska kyrkan trädde i kraft. Svenska kyrkan upphörde att vara statskyrka men förblir folkkyrka. (inledning till en skrivelse från kyrkomötet 2000; för fortsättning av resonemanget, se )

text: Med andra ord verkar begreppet högst relevant i en artikel om den nuvarande svenska kyrkan. /FredrikT 24 oktober 2006 kl. 16.03 (CEST)
replies: text: :Några reflexioner kring punkterna ovan:

text: :1. Ord växlar i betydelse, och den betydelse orden "folkkyrka" och "folkkyrklig" har idag är knappast den som Carl Ek definierar ovan. Se även Katas inlägg om detta under rubriken "Artikelns kvalitet nu nöjaktig" ovan.

text: :2. Formuleringen kring brytningen med Rom kan man diskutera. Klart är att kyrkan i Sverige sedan 1500-talet inte är en del av den romersk-katolska kyrkan. Även om "en kung och en samling högadliga herrer" inte är detsamma som kyrkan i Sverige, så ledde deras styrning till detta. Kyrkan i Sverige bröt de facto med påven, även om det måhända skedde mot flera av de berördas vilja.

text: :3. Den här delen kan förvisso omformuleras, men ditt citat återger bara halva meningen och förvränger därmed vad som faktiskt står. I artikeln hänvisas det till den erfarenhet som finns nedtecknad i Bibeln och i de bekännelseskrifterna. Artikelns formulering ger inget definitivt stöd till dessa upplevelsers realitet, utan ger en litteraturhänvisning.

text: :4. Vilka förutsättningar tänker du på?

text: :5. En omformulering för att tydligare lyfta fram att detta är kyrkans självdefinition skulle kunna vara på sin plats, även om det redan framgår av parentesen som följer direkt på det av Carl Ek citerade stycket (varför kom inte den med i citatet?).

text: :Om dessa argument är de starkaste för en fortsatt lågkvalitetsmarkering anser jag att mallen bör plockas bort. /dcastor 24 oktober 2006 kl. 17.49 (CEST)
===Kommentarer till Calle===

text: 1. ”folkkyrka” - om SK kallar sig folkkyrka, så är den det, i någon mening - i vilken mening, skadar inte att förtydliga, men SK borde då citeras,

text: 2. "Inte kan väl en kung och ... anses" etc. säger Calle. Jag svarar: man kan anse hur knasigt som helst. Jag tror, som du verkar vara ute efter, att det bör understrykas att delningen var successiv och att det skedde med stora konflikter, bl.a. tre inbördeskrig, huruvida en minoritet eller majoritet var för eller emot, vet jag inte, men om någon vet, så bör det kanske skrivas,

text: 3. Där har du fel Calle: trinitarismen är fortfarande central, det har att göra med "den heliga allmänneliga kyrka" som identisk med Helig Ande, och en gåva från Gud (som tekniskt har beståndsdelarna "Fader", "Son" och "Helig Ande"), sedan kan vi ju understryka att lutheraner inte anser att kyrkoorganisation eller kyrkobyggnad har med "kyrka" att göra i detta sammanhang, utan snarare med någonting i närheten av "det kristna kollektivet" i mer eller mindre valfri mening,

text: 4. OK,

text: 5. Rätt så OK: vad SK hävdar, skall klart och tydligt framstå som citat, vi på WP får göra en litet mer neutral egen bedömning.
Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 3 april 2008 kl. 12.58 (CEST)
thread_title:  ”Denna artikels kvalitet är ifrågasatt”, och bör fortsättas ifrågasättas. 

message: :1. ”folkkyrka” - om SK kallar sig folkkyrka, så är den det, i någon mening - i vilken mening, skadar inte att förtydliga, men SK borde då citeras,
replies: text: 2. "Inte kan väl en kung och ... anses" etc. säger Calle. Jag svarar: man kan anse hur knasigt som helst. Jag tror, som du verkar vara ute efter, att det bör understrykas att delningen var successiv och att det skedde med stora konflikter, bl.a. tre inbördeskrig, huruvida en minoritet eller majoritet var för eller emot, vet jag inte, men om någon vet, så bör det kanske skrivas,

text: 3. Där har du fel Calle: trinitarismen är fortfarande central, det har att göra med "den heliga allmänneliga kyrka" som identisk med Helig Ande, och en gåva från Gud (som tekniskt har beståndsdelarna "Fader", "Son" och "Helig Ande"), sedan kan vi ju understryka att lutheraner inte anser att kyrkoorganisation eller kyrkobyggnad har med "kyrka" att göra i detta sammanhang, utan snarare med någonting i närheten av "det kristna kollektivet" i mer eller mindre valfri mening,

text: 4. OK,

text: 5. Rätt så OK: vad SK hävdar, skall klart och tydligt framstå som citat, vi på WP får göra en litet mer neutral egen bedömning.
Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 3 april 2008 kl. 12.58 (CEST)
thread_title: Kommentarer till Calle

message: Min uppfattning kvarstår, och här följer mina kommentarer och reflektioner.
* 1.Menar ni att Svenska Kyrkan har en alldelses egen deffinition på begreppet ”folkkyrka”? Med vilka argument bestrider ni att socialdemokraterna betraktade den tidigare statskyrkan som ett statligt verk eller just ”Religionsdepartement” under vad dom kallade ”Folkkyrkan”? ”Folkkyrka” beskriver en kyrka vilken om omfattar ett folk. För att detta skall kunna användas bör en absolut övervägande del av folket ifråga vara en del av denna kyrka. Och de måste vara ”folklig”, dvs i detta fall vara en levande reel del av ett folks andliga och sekulära liv. Det är inte Svenska Kyrkan. Att ca 75 % av svenskarna är medlemmar i Svk, måste sätta i förbindelse med att detta medlemstal sjuker kraftigt och ständigt. Vidare är det inte mer än 15 % av svenskarna som per diffintion är kristna, och av dess är de som tror på SvK budskap en mycket liten del. Troligen är pingstvänner och katoliker i majortiet av de som är verkligt bekännade kristna i Sverige idag. En riktig formulering i artikeln här trode vara ”Svenska Kyrkan anser sig vara en folkkyrka av tradition, men att den inte egentligen inte kan falla inom denna deffinition idag”. Med ”tradition” menas här av gammal vana. Se vidare under artikeln folkkyrka här på Wikipedia.
* 2. Vad det gäller brytandet med Rom. Det finns inget att diskutera, är artikeltexten  ett utslag av politisk historierevisionism. Den svenska kyrkoprovinsen var en suverän instution, med ärkebiskopen i Uppsala som främste företräde. Han befann sig i utom landet och var inte ens tillfrågad. Uppsala möte (1593) saknade all auktoritet över den svenska kyrkoprovinsen, och där med var dess hela agerande olagligt. 
* 3. ”Svenska kyrkans tro grundar sig som alla andra kristna kyrkor på erfarenheten av mötet med Treenig Gud, så som den nedtecknats i Bibeln och, i Svenska kyrkans fall, så som den utläggs i de tre fornkyrkliga trosbekännelserna samt Augsburgska bekännelsen, Konkordieboken och Laurentius Petris kyrkoordning. Även moderna dokument som ekumeniska överenskommelser, kyrkohandböcker och liknande dokument räknas till Svenska kyrkans bekännelse.” Där var hela avsnittet. Texten gör anspråk på denna ”erfarenhet” skulle vara något verkligt, det må så var, men det hela brister i ojektivitetet och saklighet. Vad är ”erfarenheten av mötet med Treenig Gud”, om inte ett kvasimetafysikt påstående!? Det säger ingeting om vad SvK tro och bekänner. Och vad finner man om ”möte” med ”Treeing Gud” i bibeln? Det må kunna finna sitt stöd i SvKs Bekänneleskifter, men ingalunda i bibeln. Men det säger fortfarande inget om SvKs tro.
* 4. Förutsättningen var att minst en av föräldrarna var medlemmar.Om inte kunde dessa, om de så önskade, anmäla sin nyfödde till inträdde.
* 5. ”Svenska kyrkan är en öppen folkkyrka med uppdrag att förmedla evangelium i ord och handling. Kyrkan har rum för alla, för den sökande och tvivlande likaväl som för den trosvisse, för den som har hunnit kortare likaväl som den som hunnit längre på trons väg. (Kyrkoordningen avd 6)” Nu finns parentesen med. Var finner man att det är i citat? Som det ser ut nu anges Kyrkoordningen som en referens, och inget annat. Det förutsätter att det är en allmänt vedertagen uppfattning vilket inte behöver citerar för att underbyggas, och så är inte fallet.  Detta kan mycket väl finnas kvar i artikeln, men det måste då förgås av något i stil med ”Trossamfundet Svenska Kyrkan beskriver sig själv i sin Kyrkordning avd 6 på följande sett: . . . ” Annars brister det i saklighet och objektivitet.
Om inte dessa argument anses starka nog för att lågkvalitetsmarkering kvarstår, betyder det att saklighet, objektivitet och korrekthet inte överhuvudtaget bör vägleda användandet av Wikipedia. Och det hoppas inte är meningen!
Ytterliggare en punkt bör uppmärksammas. I artiken återfinns:
”I praktiken spelar dock de reformatoriska bekännelseskrifterna, särskilt Konkordieboken, en ganska liten roll för Svenska kyrkans församlingar. Traditionella lutherska tankegångar tillsammans med influenser från olika riktningar samsas. Flera traditionella kristna rörelser motsätter sig dock influenser från moderna och postmoderna riktiningar. Exempel på dessa traditionella kristna rörelser är lågkyrklighet, gammalkyrklighet, högkyrklighet och læstadianer. Lokalt kan dessa rörelser vara starka, men de saknar nämnvärt inflytande på riksplanet.”
Är detta allt som kan sägas om om den interna splittringen? Att Svenska Kyrkan kan se framemot av eventuell splittring sägs det inget om, så uttrycket ”samas” saknar relevans. 
Så var har Missionsprovinsen tagit vägen i sammanhanget? Hur liten den än må anses vara, så kommen den att vara tongivande under en eventuell sprittring/delning av Svenska Kyrkan i framtiden. 
replies: text: Med folkkyrka, som mycket riktigt som Dcastror skriver är ett lagstadgat språkbruk, menas flera saker. Dels betyder det att Svenska kyrkan är en kyrka i första hand för svenska folket. Till skillnad från t.ex. Katolska kyrkan, finns ingen strävan efter att utöka kyrkans "gränser" så att säga, än att den ska finnas där det finns svenskar. Dels säger det något om maktstrukturen i kyrkan. ortodoxa kyrkor utmärks av en hävdvunnen hierarki med toppstyrning. Svenska kyrkan gör anspråk på och strävar efter en platt maktstruktur, där folket styr. Därför står det förklarande i lagtexten att den bygger på demokratins grund. Du har delvis rätt i att det är en socialdemokratisk term - strävan efter en folkkyrka är i alla fall ingen konservativ eller ortodox kyrkosyn. Hur det än är med det politiska, så är folkkyrka den gällande benämningen.//--IP 25 oktober 2006 kl. 08.00 (CEST)

text: Gränssnittet för diskussion är inte någon höjdare, men jag försöker fylla på.

text: 1 Folkkyrkobegreppet är väldigt mycket och det borde kunna skrivas flera artiklar bara om det. Folkkyrkan är dock inte ett socialdemokratiskt påfund, även om de har ett finger med i det mesta i Svenska kyrkan idag. Som nämnt ovan ska du söka folkkyrkotankens rötter hons Einar Billing (som inte var sosse). Begreppet har sedan vidarutvecklats och betyder lite olika, men huvudpunkten är att kyrkan riktar sig till folket. F.ö. har du fel om att pingst och katoliker skulle vara fler. De mätningar av gudstjänstbesök som görs visar att det går lika många i Svenska kyrkan som i resten av samfundet tillsammans (ungefär). Söker du ett begrepp för att ersätta det avlagda "Statskyrka" är dock nationalkyrka det rätta (nåja, lite statskyrka är hon allt fortfarande, men teoretisk i alla fall). Folkkyrka representerar dels en inställning till medlemskapet (ingen bekännelse vid inträde) sam i en vidare bemärkelse en teologisk strömning som är betydelsefull för Svenska kyrkans självförståelse.

text: 2 Öh? Svenska kyrkan är inte ärkebiskopen. Naturligtvis var beslutet olagligt sett ur Roms synpunkt och kanske även ur många andra synpunkter också. Likväl så var det så det blev. Noga räknat så finns det väl inget beslut att bryta med Rom, man reformerar i kyrkan det ena efter det andra och därmed bryts kontakten. Riksdag i Västerås 1527 kanske kan sättas som brytpunkt. Maken över kyrkan gick från påven (kyrkoprovinsen var inte suverän utan underställd påven) till kungen. Det kan diskuteras i det oändliga om det var rätt, lagligt o.s.v. med det skedde, eller hur?

text: 3 Texten stod inte som jag minns den. Det är inte helt lyckat det kan jag hålla med om. För ett tag sedan stod det "Svenska kyrkans tro grundar sig som alla andra kristna kyrkor på Bibeln, i Svenska kyrkans fall så som den utläggs i de tre fornkyrkliga trosbekännelserna samt Augsburgska bekännelsen, Konkordieboken och Laurentius Petris kyrkoordning. Även moderna dokument som ekumeniska överenskommelser, kyrkohandböcker och liknande dokument räknas numer till Svenska kyrkans bekännelse." Det var en bättre formulering, tror den stämmer rätt bra med kyrkoordningens portalparagraf som jag minns den.

text: 4 Jag tror iofs barnet följde moderns tillhörighet, du får kolla fakta innan du uppdaterar. Lägg gärna till det som en bisats, så det blir flyt i artikeln och inte ett stopp med reflektioner över medlemskapskriterier genom tiderna.

text: 5 Det bör föregås av: "Kyrkoordningen stadgar i kapitel sex att '.....'"

text: 6 Om splittringen. Det säger väl en del om splittringen och det räcker väl i en övergripande artikel. Vill man skriva mer kan man kanske skriva en ny artikel "Svenska kyrkans inre splittring". En eventuell splittring i framtiden vet varken du eller jag något om och det vore direkt osakligt lägga in den typen av gissningar. När det gäller Missionsprovinsen är den som oerhört marginell (200-500 personer) att den inte måste tas upp. Det som rör den bör stå under uppslagsordet Missionsprovinsen för att inte artikeln om Svenska kyrkan ska få en märklig slagsida. En länk dit är dock inte fel med tanke på att de fått mycket uppmärksamhet och att den fortfarande är någorlunda aktuell. Om den kommer vara tongivande vid en eventuell splittring i framtiden är ju bara spekulationer. Från Svenska kyrkan sett har splittringen redan ägt rum och det anser väl de flesta andra också nu när de valt egen biskop. 83.254.128.227 7 november 2006 kl. 18.23 (CET)
replies: text: :Punkten 1. ovan – Genom historien har Svenska staten, andra kyrkor (Rom) och samfund (de calvinistiska kungarna Carl IX till Friedrich I) försökt härska över Svenska kyrkan, men vad en tredje part anser om någon kan inte läggas till grund för ett omdöme. Om stater eller sekter fick bestämma vad Kyrkor är skulle det säkert bli underhållande men knappast sanningsenligt ;=)

text: :Antalet utträden är för närvarande stort, eftersom det numera är tillåtet att utträda. Det är inte 150 år sedan som det var helt förbjudet. Fortfarande är ett stort antal människor som tillhör andra kyrkor och samfund och religioner dubbelanslutna. Att dessa numera går ur är bara att välkomna (men det förekommer också att andra kyrkor och samfund "kollektivansluter" personer – och bråkar om "betalningen").

text: :Enväldet såg religionen som sin lilla piga och försökte genom sin Statskyrka 1686 och 1687 använda fd Svenska kyrkan till att hålla folket i "lydnad", vilket var Renässanshumanisternas uppfattning av religionen som skola (Katekespedagogik).

text: :Religionen – vilken religion som helst enligt Absolutismens teoretiker - skulle inpränta en "moral" i folket, så att Statens lugn stabilitas inte äventyrades.

text: :Begreppet "folkkyrka" kan inte vara "gammal vana" eftersom Kyrkan i Sverige förr inte hade något begrepp om sig. Hon var den del av Kristi Kyrka som fanns i Sverige. "Östersjön och Kattegatt är Svenska kyrkans gränser" sa Waldenström spefullt. Det är alldeles exakt. En kyrka definieras territoriellt och geografiskt, en förening/sekt efter sina medlemskriterier (= andra än Kyrkans dop).

text: :För övrigt är artikeln om Folkkyrka kyrkopolitisk polemik. Inte information. Men det är i och för sig ingenting att undra över; bibel-, kyrko- och teologihistoria är minerad mark.

text: :Punkten 2. ovan – Den svenska kyrkoprovinsen (Sverige och Finland) var som alla kyrkoprovinser nationell och autonom. Sedan Konstantin fungerade Kyrkan i ett samspel mellan kyrkoorganisation och lokal och regional Överhet. Kyrkan kallade genom val - lokal eller nationell Överhet "nämnde" den Kyrkan hade kallat.

text: :Det är Roms Papalism (Dictatus papae 1073) och 1500-talets Calvinism (för vilken Samfund och Samhälle är samma) som vill "ut-nämna". Påvens nuvarande utnämningsmakt i sin kyrkoorganisation är dock inte äldre än 1918 och konkordaten med diktaturerna efter revolutionerna efter 1:a Världskriget (och efter 1989 nya konkordat).

text: :De Europeiska monarkernas titulaturer av Apostoliskt Majestät, Katholskt Majestät, Allerkristligt Majestät, osv, uttrycker just Kyrkoprovinsernas nationella befogenhet att nämna biskopar mm.

text: :Uppsala möte hade samma mandat som vilket Provincial-koncilium som helst i Sverige sedan åtminstone KM i Linköping 1153. Det är just därför som Carl IX och hans ättlingar vägrade kalla något. Och vägrade erkänna besluten som giltiga (liksom de vägrade erkänna 1634 års Regeringsform).

text: :Sverige anslöts till Biskopen av Rom (inte den tysk-romerske, utan den franske, som oftast satt i Frankrike eller på franskt område i Italien) genom att KM i Linköping 1153/4 beslutade om Peterspeng; en frivillig kyrkoskatt. I 1300-talet då den franske påven satt i Avignon, var Sverige ett av de få länder som betalade Peterspeng just till honom.

text: :Birgitta av Närkes insats är just att hon placerade den franske påven i Rom och därmed lade grunden för ett enat "påvedöme", i stället för fransk och tysk med respektive motpåvar - och i förlängningen för dagens förhållanden (som alltså väsentligen är post 1918).

text: :Just för att Peterspengen - alltså vilken påve man skickade den till - hade symbolisk likaväl som reell betydelse, kan det vara motiverat att ange Sveriges "brytning" med Biskopen i Rom som att Kyrkomötet i Örebro 1529 (det sista med klostren representerade) beslutade upphöra skicka Peterspenning.

text: :Punkten 3. ovan – De tyska lutherska kyrkornas Liber concordiae 1580 (som av svenska 1800-talspietister kallas "Konkordieboken") är inte "bekännelseskrift" i Svenska kyrkan och inte heller i Danmark eller Norge. I Sverige är den sedan Förmyndarregeringens Religionsplakat 1663 en förklaring (andra är möjliga) till den oförändrade Augsburgska bekännelsen 1530.

text: :"Splittring". De flesta av de grupper som anges i artikeln "Lutherska samfund" är geografiskt, teologiskt och social ytterst begränsade. Artikeln i sitt nuvarande skick – liksom talet om "splittring" – måste sägas vara kyrkopolitisk polemik, inte information. De flesta smågrupper som kallar sig lutherska är i stället kvistar på 1800-tals-Pietismens gren av Renässanshumanismens stora släktträd.

text: :De motsättningar som finns i Svenska kyrkan i dag är (som mycket annat) ett arv från Enväldets Statskyrka, vilkas tillskyndare (genom Kongl. Maytz Placat angående Religions-Väsendet 1663, mfl) belade all teologisk diskussion av "noviteter"; teologiska skiljefrågor, dvs. skillnaden mellan Sektens och Kyrkans kyrkosyn, bibelsyn, osv. med dödsstraff eller fästning. GK.S 13 mars 2007 kl. 10.41 (CET)

text: :Mina kommentarer till Calle:

text: :1. Ja, det menar jag, vad de andra menar vet jag inte,

text: :2. Din utsaga om "olaglighet" gäller såsom romerskatolsk ståndpunkt, om du vill ha med den i artikeln, skall du således skriva att det är romerskatolsk ståndpunkt och bör hitta ett citat som härrör från Vatikanen och som säger att de uppfattar uppbrottet som "olagligt"; jag själv bryr mig väl inte så mycket, utan tycker att lutheraner och katoliker borde sluta tjafsa om det förflutna men att en sådan not kanske kan platsa i artikeln,

text: :3. Tröttsamt att behöva upprepa mig, men det ifrågasättandet är felaktigt enligt min privata erfarenhet – var snäll och visa litet tecken till att försöka vilja åstadkomma litet konsensus, det här är ingen sida för katolska korståg mot de eländiga kättarna;

text: :4. OK (igen!!!),

text: :5. Vilket tjat! Är det "allmännelighet" som spökar? Jo, som vi brukar säga i kyrkan: "vi är ju Luther-katoliker med ett rejält inslag av Grekortodoxi"! Vi kanske skulle blivit satta bakom lås och bom för 150 år sedan för ett sådant uttalande, men känslorna har ju svalnat litet sedan 1600-talet, speciellt på sistone när vi lärt oss världens komplexitet; jag tillönskar dig detsamma!

text: :Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 3 april 2008 kl. 13.12 (CEST)
thread_title:  Min uppfattning kvarstår, och här följer mina kommentarer och reflektioner. 

message: Artikeln är ordentligt redigerad och diskuterad. Nu konstaterar vi att den inte längre är en artikel vars kvalitet är ifrågasatt, eller hur? Kata 28 september 2006 kl. 10.50 (CEST) 
*Att relationsändringen 2000-01-01 skedde genom bland annat en ny Lag om Svenska kyrkan framgår längre ner i artikeln, och behöver inte tynga ingressen.
*Begreppet statskyrka är inte NPOV och bör undvikas.
*Begreppet folkkyrka är inte lagfäst benämning, men betecknar kyrkor, vars ansvarsområde är geografiskt täckande. Som exempel kan nämnas, att Finland har två folkkyrkor. /RaSten 19 april 2005 kl.13.48 (CEST)
replies: text: *Begreppet statskyrka måste anses vara NPOV i detta sammanhang, när det gäller att beskriva innebörden i relationsförändringen kyrka-stat 1 januari 2000.

text: * Begreppet folkkyrka är lagfäst (Lag om SvK 2 §) och framförallt fastslaget i Kyrkoordningen. - Kata 1 september 2006 kl. 13.24 (CEST)
replies: text: :Ärligt talat tycker jag det finns en del problem med nuvarande version. Om vi backar till 25 augusti 2006 skulle det vara lättare att gå vidare. Theodor 10 november 2006 kl. 11.12 (CET)
thread_title: Artikelns kvalitet nu nöjaktig