Diskussion:Lista över Sveriges regenter

message: Fragan är om Mats Kettilmundsson borde inga under de tveksamma regenterna. Dan Koehl 6 november 2004 kl.20.23 (CET)  Var Erik Stekilsson och Erik Hedingen kungar eller tronpretendenter? Artikeln säger att det var kungar men andra artiklar säger att det var tronpretendenter.
thread_title: Mats Kettilmundsson

message: Man kanske borde göra följande kategorisering
* :Kategori:Nordisk mytologi
** :Kategori:Mytiska konungar
*** :Kategori:Ynglingaätten
*** :Kategori:Skjöldungar
*** :Kategori:Munsöätten
samt att dessa är dubbelkategoriserade till ":Kategori:Sveriges regenter"
* :Kategori:Sveriges regenter
** :Kategori:Ynglingaätten
** :Kategori:Skjöldungar
** :Kategori:Munsöätten
** :Kategori:Stenkilsätten
** :Kategori:Sverkerska ätten
** :Kategori:Erikska ätten
** :Kategori:Bjälboätten
** :Kategori:riksföreståndare
** :Kategori:Vasaätten
** :Kategori:Pfalziska ätten
** :Kategori:Hessiska ätten
** :Kategori:Holstein-Gottorpska ätten
** :Kategori:Bernadotteska ätten
Även om de tre första är mytiska kan det ändå vara intressant att kategorisera dem under "sveriges regenter", tycker jag. Kommentarer? // rogper 26 september 2004 kl.23.48 (CEST)
----
"Bernadotteska ätten" låter väldigt genealogiskt. Det heter väl (av) "Huset Bernadotte" när det specifikt gäller regenter, prinsar och prinsessor?--213.101 19 januari 2005 kl.10.12 (CET)
replies: text: Nej, det gör man inte. I olika historieböcker, där det finns uppställningar över Sveriges regenter används beteckningen Bernadotteska ätten. Beteckningen Huset NN används sällan i Sverige, men är t.ex. mycket vanlig i engelskspråkiga länder (House of NN). I Sverige pratar man mycket mera om ätter än om hus. /Anders E "Ludde" Lundin 17 augusti 2005 kl.02.19 (CEST)
replies: text: :Det var lite dumt av mig att inte svara själv. I Bonniers uppslagsverk skriver de "huset Bernadotte" och "kungahuset" i artikeln Bernadotte, definierad som en släkt. På Kungl. Hovstaternas hemsida används dock benämningen Bernadotteska ätten. Jag valde benämningen huset Bernadotte till kategorin, se :kategori:Huset Bernadotte, och det beror på att enligt de urval som finns på hemsidan, finns inte t ex greve Folke Bernadotte med. Säger man ätten så kan man inbegripa samtliga födda i släkten Bernadotte, men det kan man inte om man skriver huset Bernadotte. För att slippa diskussioner, skrev jag därför huset Bernadotte, och la den under :kategori:Kungahus, under vilken greve Folke Bernadotte ju inte kan bli kategoriserad.//--IP 23 augusti 2005 kl.01.45 (CEST)
Just nu tycker jag det är fint att börja få ordning på allt med hjälp av katagorier.
men som ovan sägs, kan det bli tveksamheter i tolkningar, och missförstånd. kategorien Huset Wettin innehåller nu en del wettinare som inte var kungliga, medan vasaätten, som nu ingår i kategorien vasaätten, och därmed i överkategorien kungliga, innehåller förfäder som inte var kungliga de heller. Kanske ger sig senare en lösning på detta, som sagt just nu är det bra att de sas kommer in under ett tak. Resten kanske löser sig...Dan Koehl 23 augusti 2005 kl.02.32 (CEST)
thread_title: Kategorisering

message: Hur pass säkerställda är egentligen data för tiden före Gustav I? Eller före Birjer Jarl? /RaSten 7 maj 2005 kl.22.00 (CEST)
replies: text: Jag har utgått från vad som står i NE. Den fjättrade ankan 8 maj 2005 kl.00.09 (CEST)

text: Utgångspunkten för mina data är Alla Sveriges kungar av Åke Ohlmarks från 1972. Se nedan. 320rwekfpl 8 augusti 2005 kl 00.00 (CEST)
thread_title:  Fakta? 

message: Fråga till Den fjättrade ankan: jag kan förstå varför Du raderade 320rwekfpl:s uppgifter om att ingen svenskl medeltidskung egentligen regerat över Småland, men varför tog Du bort hans uppgifter om att den felaktiga numreringen av Erikar och Karlar beror på Johannes Magnus? Den uppgiften är mig veterligen fullt korrekt och oomstridd. FredrikT 3 augusti 2005 kl.20.44 (CEST)
thread_title:  Borttagna uppgifter 

message: Historien förtäljer bl.a. att olika svenska kungar hade företagit korståg mot smålänningarna. Nu är frågan hur man då kan hävda att man rent logiskt genomför ett korståg mot sitt eget land? Eftersom Småland till stor del är skogslandskap (och därmed mycket svårt att kontrollera) så är det kanske bäst att utelämna denna uppgift. Historiska fakta pekar dock på att även om ingen annan konung ifrågasatte den svenske konungens makt över Småland, så kände sig de inte som en del av det svenska riket. Därav att Dackefejden blev så pass allvarlig som den blev (Gustav Vasa satt verkligen löst till ett tag, och hade Nils Dacke varit intresserad av kronan så hade han blivit avsatt). Se boken Dackeland av Larsson för ytterligare information och genomgång de samtida källor som faktiskt finns.
320rwekfpl den 7 augusti 2005
replies: text: Att genomföra korståg mot sitt 'eget land' är nog mer ologiskt för oss idag än det var på den tiden, snarast för att det här med 'eget land' troligtvis är något av en anakronism i sammanhanget. Vad jag förstår är källäget om korståg till småland skralt, men vi kan istället titta på Danmarks upprepade korståg mot venderna, vilka bara var löst inordnade under danska kronan och ibland avtvingades tribut, eller de senare svenska korstågen mot Finland. Frågan om korståg mot Småland är troligen snarare en fråga om källäge än om logik. Andejons 7 augusti 2005 kl.23.47 (CEST)
replies: text: :Frågan kan då ändras till att Gustav Vasas etniska rensning av Småland endast kan motiveras med att han var ond? Eller om det fanns en anledning till det hela i att han ville säkra makten i ett landskap som han mer eller mindre saknade kontroll över? Taktiken upprepades ju i Skåne ungefär hundra år senare. 320rwekfpl den 7 augusti 2005 kl 23:50
replies: text: ::Jag tror du missförstod; självklart är det ju möjligt att försöka tillskansa sig bättre kontroll över ett område m.h.a. vapenmakt och att ha detta som främsta målsättning. Frågan jag behandlade var dock om en sådan aktion kan/skall kallas korståg. Jag anser att det kan göra det, men att jag inte är medveten om något projekt från svensk sida riktat mot småland som faller under denna rubrik.Andejons 8 augusti 2005 kl.00.16 (CEST)
replies: text: :::Misstag från min sida med att påstå att det s.k. korståget mot Småland (Kalmare Ledung) företogs från svensk sida. Det var uppenbarligen ett norskt projekt under kungen Sigurd Jorsalafar. Men jag står fast vid uppfattningen att den svenske kungen inte kontrollerade området (utom området runt Kalmar) förrän efter Dackefejden. Fast å andra sidan kan väl det sägas om de flest skogslandskapen...
thread_title:  Om Småland 

message: Namnen är säkra, men årtal och eventuell maktsfär före Sverkerska och Erikska ätterna är ytterst osäkra i många fall. Tyvärr försvann många källor när man rev kloster på Gustav Vasas tid. Gustav Vasa gjorde också relativt stora insatser för att presentera sin historieskrivning som korrekt, vilket också innebär en del svårigheter när det gäller att avgöra vad som är sant och vad som är falskt.
De åratal som är angivna efter min senaste redigering är hämtade ur Åke Ohlmarks Alla Svenska kungar från 1972.
Skälet till att flytta en del kungar från tronpretendenter eller osäkert är att de inte var tronpretendenter i samma mening som Gustav IV Adolfs son. De gjorde inte anspråk på ett enat rikes tron. Vidare så är alla uppgifter från den aktuella tiden osäkra, och att då ha en speciell lista med osäkra där vissa från denna tiden är osäkra och andra inte... 
Att tala om tronstrider när det bara finns en historiskt belagt person är också tveksamt. Möjligtvis kan man åberopa den latinska termen Interregnum.
320rwekfpl den 7 augusti 2005
thread_title:  Fakta 

message: Det är ingen som ifrågasätter att källan till de svenska kungarnas ordningsnummer är Johannes Magnus bok från 1554.
320rwekfpl den 7 augusti 2005
thread_title:  Johannes Magnus 

message: Jag har gjort några småändringar, som jag vill "motivera" här, eftersom denna lista tydligen är något kontroversiell, vad gäller de tidigaste regenterna.
*1. Ragnvald Knaphövde dog 1126, inte 1125, enligt alla de källor jag har sett - NE, Bra Böckers Lexikon, Litet lexikon över Sveriges regenter m.fl.
*2. Magnus Nielsen dog mycket riktigt inte förrän 1134, men avsattes i "Sverige" redan 1130, allt enligt samma källor som ovan. Efter avsättningen "här" deltog han och stupade i tronstrider i Danmark.
*3. Jag har lagt till Mats Kettilmundsson 1318-1319, eftersom han ändå utsågs att vara i regentens ställe, i avsaknad av kung. Då han avgick från sin post i samband med att Magnus Eriksson valdes till kung 1319 bör hans ämbete på något vis ha "krockat" med kungens och därför kan han anses ha haft en tillräckligt hög position, för att räkna som regent. Man skall också betänka, att landet i början av 1300-talet ändå var mycket mer enhetligt styrt som ett rike än på 1000- och 1100-talen, även om beteckningen "ett rike" på det som nu är Sverige då var kontroversiell. Han står för övrigt omnämnd i diverse regentlänger, liksom Engelbrekts tid som rikshövitsman på 1400-talet.
/Anders E "Ludde" Lundin 17 augusti 2005 kl.02.15 (CEST)
replies: text: Minnet svek mig i fallet Ragnvald Knaphövde. Borde man inte ha med Axel Oxenstierna osv. under stormaktstiden då också? 320rwekfpl 22 augusti 2005 kl 10:48 (CEST)
replies: text: :Nej, Axel Oxenstierna var endast förmyndare för den riktiga regenten (drottning Kristina). Liksom andra förmyndare räknas han inte in i den officiella regentlängden. Däremot brukar traditionellt sett Birger jarl göra det, fast han ju egentligen bara var jarl åt Erik Eriksson 1248-1250 och förmyndare för Valdemar 1250-1266. Anledningen tror jag är, att han fortsatte att ha den verkliga makten även sedan Valdemar hade blivit myndig.
replies: text: ::Tycker nog att Birger Jarl borde ha varit med då han nämns som regerande riksjarl och inte förmyndare. Både Ohlmarks och Lagerkvist har med honom i regentlängden. Borde det inte finnas med en anteckning om förmyndare? 320rwekfpl 27 augusti 2005 kl 09:38 (CEST)
thread_title:  Några småändringar 17 augusti 

message: Knut den store skall väl egentligen in där någonstans eftersom det präglats svenska mynt med hans namn i Sigtuna och vi vet att (Anund) Jakob var nere och muckade gräl med honom. En uppgift i "Sverige och dess regenter i 1000 år" av Lars O. Lagerkvist är att svearna skall ha hyllat Knut som kung för att "få sköta sig själva". Knut besegrade (Anund) Jakob i slaget vid Helge å 1026, kallar sig kung över en del av svearna i en urkund från 1027, och skall uppenbarligen ha kontrollerat området kring Sigtuna och i alla fall Svealand fram till ca 1030. 
320rwekfpl 27 augusti 2005 kl 09:31 (CEST)
thread_title:  Knut den store 

message: Hur ställer sig gruppen till att Knut Långe skall ha tillhört den Erikska ätten (som sonson till Erik den Heliges bror)? 320rwekfpl  Jag ser det som om Knut Erikssons son Erik Knutsson och Filip Erikssons son Holmger Filipsson var kusiner. Så då borde Knut "Långe" Holmgersson och Erik Eriksson vara sysslingar. Jag tycker att Knut Långe borde vara färgad till Erikska ätten. //78.69.85.212
thread_title:  Knut Långe 

message: Enligt min åsikt bör man markera tronstriderna tydligare. Detta för att visa på att titeln svensk kung inte var något som man kunde vidarebefordra till sin arvinge förräna tidigast från början av 1200-talet. 320rwekfpl 2 juli 2006 kl 16:11 (CEST)
En regentlängd ska vara en regentlängd och ingen kronologi över landets historia. Jag har tagit bort de "tronstrider" där vi faktiskt inte vet ifall det förekom några sådana. Åren 1070-1079 är en vit fläck där vi inte har någon kunskap överhuvudtaget. Blot-Svens existens och i än högre grad Erik Årsälls är mycket tvivelaktig. Det vi vet inträffade på 1120-talet var att en lagligt vald kung blev mördad på sin eriksgata i Västergötland. Allt prat om att västgötar, upplänningar och östgötar lanserade sina egna kandidater som stred mot varandra är enbart spekulationer.--Tacitus 2 juli 2006 kl.16.38 (CEST)
Hur kommer det sig att du definierar Ohlmarks som fantasifull? Om vi skall prata om strikt vetenskaplighet så anger inte någon av de "källor" som angivits till regentlängden sina egna källor. Detta förutom enstaka hänvisningar till Johannes Magnus som knappast är källan... Lagerquist anger inte en enda källa i hela sitt verk, trots detta betraktas det han skrivit som absolut sanning... Mycket knepigt... (därför tar jag bort den kommentaren som du gjort om fantasifullhet) 
Så frågan är om man skall betrakta en som sagokung så får man nog betrakta alla utom Erik Segersäll, Olof Skötkonung, Emund den gamle, Stenkil och de båda Ingarna som sagokungar under denna period. Exempelvis finns det mycket lite som styrker de årtal som av tradition anges för Anund Jakob (vilket därmed skulle innebära att han var en sagokung precis som Ansgar kung Björn). Men inte... Enda orsaken till detta tycks vara att någon bestämt att så skall det vara en gång i tiden. 320rwekfpl 3 juli 2006 kl 08:33 (CEST)
replies: text: :Men nog anses Ohlmarks av många av sina likar som en smula kontroversiell? Rabaldret när han översatte och gav ut de svenska landskapslagarna är ju bara ett exempel av många. Å andra sidan hör omdömen av typen "fantasifull" kanske inte riktigt hemma i en WP-artikel - det är onekligen ett ord med viss POV-halt. Riggwelter 3 juli 2006 kl.08.37 (CEST)
När Ohlmarks hittar på släktskapsförbindelser mellan kungar och berättar om vilken inställning de hade till kristendomen trots att ingenting av detta är belagt eller ens antytt i källorna så är väl ändå "fantasifull" ett milt uttryck. Adam av Bremen är en primärkälla som innehåller de enda uppgifter vi har om de båda Erikarna som stred om tronen efter Stenkils död. När sedan en 1900-talshistoriker som Ohlmarks broderar ut de knapphändiga uppgifterna till en detaljerad berättelse så är det inte seriöst. Hans spekulationer bör räknas som skönlitteratur och inget annat. För om Ohlmarks accepteras som källa här så kan ni lika gärna använda er av Jan Guillous böcker. Riktiga historiker skiljer mellan fakta och spekulationer, Ohlmarks däremot gör ingen som helst åtskillnad, så läsare kan inte veta vad som är sant och vad som är hans egna påhitt.
Angående Blot-Sven som sagokung har jag hänvisat till en erkänd forskare som ifrågasatt hans historicitet. Hervarsagan som berättar om Blot-Sven ger inget trovärdigt intryck och det verkar inte ens som om Blot-Sven är ett namn. Sven hade en syster som hette mö och deras namn betyder man och kvinna. Lönnroth menar att de ska ses som representanter för folket som förförs av hedendomen (som av de arkeologiska fynden inte fanns kvar i mälardalen vid den tiden). Den som "förför" Sven heter i hervarsagan "Tjuv", vilket bara understryker att det inte är frågan om riktiga namn utan en allegorisk berättelse. Att då skriva "ev. en sagokung" tycker jag är en lämplig försiktighetsåtgärd. De andra kungarna som nämndes ovan finns det ingen anledning att misstänka att de är ohistoriska då de nämns av flera trovärdiga källor. Stödet för kungarna är olika starkt i källorna och eftersom regentlängden börjar med Erik Segersäll har ni valt att utelämna kungar som har ett starkare stöd än Blot-Sven. I konsekvensens namn borde man då utelämna Blot-Sven helt och hållet, men jag trodde det var en bra kompromiss att skriva "ev. en Sagokung" istället.--Tacitus 3 juli 2006 kl.21.28 (CEST)
thread_title:  Angående tronstrider 

message: Om en lista nånsin skulle platsa som utvald så är det väl den här. Tyvärr innehåller den inga källor, om inte litteraturen är källor, men materialet torde väl vara okontroversiellt nog? /Grillo 22 augusti 2008 kl. 00.24 (CEST)
replies: text: Det är inte så lyckat att använda termen "Munsö-ätten". Årtalen och regenterna själva där i början är osäkra, Erik Årsäll "troligen sagokung", osv. Illustrationer kunde vara bättre. /Pieter Kuiper 22 augusti 2008 kl. 00.53 (CEST)
replies: text: :Munsö-ätten är väl en sak, men om litteraturen verkligen varit källor skulle det inneburit att Johannes Magnus anfördes. Om artikeln verkligen varit baserad på denna hade det troligen varit nytt rekord i gammel-POV.

text: :andejons 26 augusti 2008 kl. 22.13 (CEST)

text: Jag håller med och gör den till rekommenderad. --Petter 9 september 2008 kl. 22.58 (CEST)
thread_title:  Utvald 

message: Skulle ni bli väldigt sura på mig, om jag gjorde om denna lista, så att den ser ut mer som på engelskspråkiga Wikipedia med porträtt och mer detaljerade uppgifter om personerna? Jag tänkte inte att man behövde ha någon kolumn för gemåler eller barn, men födelse och död samt trontillträde och -frånträde plus en för bild. Till råga på allt skulle jag vilja källbelägga uppgifterna om regenterna. Om ingen har något emot detta gör jag det gärna, eftersom jag tycker listan i sin nuvarande form är något torftig. /Anders E "Ludde" Lundin D/B 7 juni 2009 kl. 23.50 (CEST)
replies: text: Den nya versionen är bättre, antalet källhänvisningar är betydligt mer än vad som krävs. Det är poänglöst att använda fotnoter till att belägga saker som vem Sigismund var son till - det tillhör elementa.

text: andejons 15 juni 2009 kl. 22.01 (CEST)
replies: text: :Jo, men det är källor till hela rutan, alltså både när han föddes och vilka hans föräldrar var. /Anders E "Ludde" Lundin D/B 15 juni 2009 kl. 22.36 (CEST)
replies: text: ::Behövs ändå knappast. Jag planerar att ansa i källförteckningen; det räcker troligen med en enda källa för de flesta uppgifterna. Att ange fem böcker för föga kontroversiella uppgifter gör bara artikeln större mätt i bytes.

text: ::andejons 16 juni 2009 kl. 07.09 (CEST)
replies: text: :::Det må så vara, men man kan inte ta bort de källor, som i vissa fall (Petersson och Sundberg) är den enda källan till det exakta datumet (övriga anger endast årtalet). Jag föreslår, att du kontrollerar vad de belägger, innan du tar bort dem bara så där. Jag tycker själv, att källförteckningen är onödigt stor, men jag valde att, så här i början, vara övertydlig. Därför funderar jag på följande: Skulle man kunna ha en spalt längst till höger eller vänster, som heter Källor och där man kan ha en fotnot som gäller för hela raden (i vissa fall är det samma sidor i samma källor, som är förtecknade i alla fotnoter på hela raden)? Skulle det fungera ur källbeläggningssynpunkt? Sedan skulle man ju då kunna ha särskilda fotnoter vid sådana uppgifter, som kan anses något kontroversiella. /Anders E "Ludde" Lundin D/B 16 juni 2009 kl. 10.46 (CEST)
replies: text: :::::Petersson anförs inte i notapparaten. NE och Bonniers lexikon är knappast nödvändiga att ange. Det vore, med så många noter, nästan bäst att välja en källa, och säga i källförteckningen att den stått för uppgifterna om inte annat anges.
replies: text: :::::andejons 16 juni 2009 kl. 13.04 (CEST)
replies: text: ::::::Petersson anförs visst i notapparaten! /Anders E "Ludde" Lundin D/B 16 juni 2009 kl. 14.20 (CEST)
replies: text: :::::::Du får ursäkta, men med över 300 poster är sökning det enda sättet att kontrollera på.

text: :::::::andejons 16 juni 2009 kl. 15.25 (CEST)
Förlåt om jag lät brysk, men jag var lite stressad, eftersom jag skulle iväg ner på stan. Visst kan jag hålla med om att BBL och NE är lite i överkant. Men, skulle det funka att ha en kolumn för källor? Det skulle minska antalet fotnoter till omkring 70-80 stycken åtminstone. (Sedan vill jag inte på något sätt vara elak, men eftersom Peterssons bok heter Den skoningslöse - en biografi över Karl IX skulle man ju första hand kunna misstänka, att det rör sig om just Karl IX och börja med att kolla på fotnötterna om honom.) /Anders E "Ludde" Lundin D/B 16 juni 2009 kl. 17.42 (CEST)

text: Jag bör nog också be om ursäkt för min ton....

text: Men, jo, en särskild kolumn skulle fungera. Annars skulle man ju kunna strunta i alla sidhänvisningar i de lexikon som anförs och slå samman alla de till en enda not. Den tekniken skulle för övrigt kunna användas istället för kolumnen också, men jag är inte riktigt förtjust i bruket att hänvisa till olika källor i en och samma not.

text: andejons 16 juni 2009 kl. 18.03 (CEST)
replies: text: :Jag har arbetat med att översätta en mkt fin lista från en.Wikipedia där systemet med noter ligger i en egen kolumn, vilket jag misstänker är vad Ludde föreslår ovan. Ni kan ju ta en titt på den för inspiration om det intresserar. Mvh Jopparn 27 juni 2009 kl. 22.02 (CEST)
thread_title:  Ny utformning 

message: Vem var kung i Östergötland när Inge den äldre var kung av Västergötland och Blot-Sven över Svealand? Den första gången huvudtaget Östergötland näms i tabellen är på Sverker den äldre.
thread_title:  Östergötland?! 

message: Påståendet att Håkan Röde skall ha samregerat med någon av de två Erik har jag aldrig tidigare stött på. Eftersom det inte verkar ha stöd i några källor återställde jag det. En del andra ändringar som var aningen mindre kontroversiella följde med, men jag kan inte säga att jag direkt saknar dem (påståendet om Håkan Rödes koppling till Levene bygger t.ex. på en källa som är 150 år yngre än Håkan).
andejons 15 mars 2010 kl. 21.22 (CET)
thread_title:  Håkan Röde 

message: Nån anledning till att födelsedatumet inte kan stå med? --Mr. Nicco 17 juni 2010 kl. 12.05 (CEST)
replies: text: Det står när han nämns första gången (sista raden under Kalmarunionens regenter), precis som för alla regenter, som förekommer mer än en gång. /Anders E "Ludde" Lundin D/B 21 juni 2010 kl. 01.26 (CEST)
thread_title:  Gustav Vasas födelsedatum 

message: Resultatet av nomineringen blev "ej antagen" enligt de vägledande kriterierna:
* Har efter minst fyra veckor inte blivit antagen.Tanzania 5 december 2010 kl. 12.01 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
 Lista över Sveriges regenter 
Nominerad av Tanzania 5 november 2010 kl. 14.27 (CET)
Imponerande, snygg, informativ lista med gott om källor. Rekommenderad, länge på AIVPN.
 
;Stödjer för utmärkt
#Coffa92 9 november 2010 kl. 14.58 (CET)
;Stödjer inte
#Anders E "Ludde" Lundin D/B 10 november 2010 kl. 07.43 (CET) / Även om jag gärna vill se denna lista på listan över utmärkta listor kan jag inte rösta för det i nuläget, eftersom vissa uppgifter fortfarande saknar källor. Dessutom finns det en -mall i artikeln. Därför är det med stor sorg jag än så länge tvingas rösta emot nomineringen. Men, när dessa saker är åtgärdade röstar jag gärna för.
#Sjunnesson 10 november 2010 kl. 10.21 (CET) Artikeln har en kb-mall.
 
;Diskussion
Mycket bra lista. Jag tycker den är väldigt nära utmärkt men instämmer angående  mallen Markus a 11 november 2010 kl. 18.04 (CET)
I nuvarande form där tronpretendenterna inte är källbelagda alls kan jag inte stödja. Däremot undrar jag om tronpretendenterna som gjort anspråk på kronan men aldrig faktiskt var regenter verkligen bör listas i sin helhet i en artikel som heter "lista över Sveriges regenter". Bör imho flyttas till egen artikelsida typ "lista över pretendenter till Sveriges tron" eller liknande och sedan bör den sidan i korthet omnämnas typ "för pretendenter som utan framgång gjort anspråk på den Svenska tronen se..." och/eller under rubriken "Se även".
Så borde man imho göra och gjorde man så skulle jag stödja den nominerade artikel för utmärkt. Vad tror ni om det? Lokpest 30 november 2010 kl. 22.57 (CET)
 
</div>
thread_title: Ej antagen till utvald

message: Jag tycker som sagt att Tronpretendenterna bör flyttas till en separat artikel och inte listas i en artikel som heter lista över Sveriges regenter. Vi listar ju inte sagokungarna mm i den här artikeln heller, så bättre vore imho en artikeln som listas under "se även", med titeln Lista över pretendenter till Sveriges tron (eller finnes ännu bättre titel? vill egentligen få in att det är "utan framgång" eller liknande, men det känns mest som det blir bökigt, behövs kanske inte i titeln eller hur?).
Jag tänker vänta några dagar innan jag utför det här, vad tycker ni? Lokpest 6 december 2010 kl. 23.29 (CET)
replies: text: Ett problem är att vissa av pretendenterna i själva verket är personer vi inte vet speciellt mycket om. Vi vet inte vilken makt Knut den Store eller Holmger Knutsson utövade. Jag skulle hellre se att de togs upp på annat sätt än i den listform som används för de riktiga regenterna. Och att Styrbjörn och Erik Årsäll rensades bort som ohistoriska.

text: andejons 7 december 2010 kl. 07.26 (CET)
replies: text: :Tolkar jag dig korrekt om jag läser att du tycker att min kritik över det faktum att pretendenterna listas i den här artikeln är rimlig och något du instämmer i, men att du kanske tycker att det finns en bättre lösning än att bara flytta ut dessa till en egen artikel "verbatimt" (men att dom bör lyftas ur den här artikeln?), eller är det något som jag läser in?

text: :Alltså, håller du med om problemet, men anser att den lösning jag föreslagit inte är helt optimal? Lokpest 7 december 2010 kl. 10.12 (CET)
replies: text: ::Jag tycker det sätt de presenteras på är rätt dåligt, men jag tror inte att utrbytning till en separat artikel i sig skulle göra situationen bättre. Listor innebär alltid förenklingar, och jag tror att dessa blir för allvarliga när det kommer till pretendenterna.

text: ::Jag förstår också att det finns principiella invändningar mot att ta upp pretendenter som inte ens var i närheten av att bli härskare, men jag tycker att det finns lika allvarliga invändningar mot att föra samman dem med personer som ledde omfattande uppror och personer som kanske härskade över landet men där källorna är för fåtaliga för att kunna ge ett bra svar.

text: ::andejons 7 december 2010 kl. 11.06 (CET)
replies: text: :::Okej, du har övertygat mig om att det inte bör vara en artikel i form av en lista utan en (mer) traditionell artikel. I övrigt vidhåller jag att denna artikel är en väl tveksam plats att ta upp pretendenterna på. Lokpest 7 december 2010 kl. 11.17 (CET)
thread_title:  Flytta Tronpretendenterna till egen artikel? 

message: Det vore mycket mer intressant, tycker jag, om dynastierna färgkodades helt riktigt, alla huset Oldenburgs kungar borde ha samma färg, liksom alla huset Wittelsbachs regenter. Gadd nås hur man fixar till en sådan sak! Kanske någon mer än Gadd? SergeWoodzing 3 januari 2012 kl. 22.55 (CET)
replies: text: Vad jag vet har Sverige haft tre regenter av Oldenburgska ätten: Kristian I, Hans och Kristian II – alla dessa har samma färg. Vilken Oldenburgsk regent på axeln är det, som har en annan färg? Vad gäller huset Wittelsbach antar jag att det är Pfalziska ätten du menar. Alla dess fyra regenter (Karl X Gustav, Karl XI, Karl XII och Ulrika Eleonora) har samma färg. Vad är problemet där? /Anders E "Ludde" Lundin D/B 4 januari 2012 kl. 00.23 (CET)
replies: text: :Tack för att du bryr dig! Svar här respektive här. SergeWoodzing 4 januari 2012 kl. 19.35 (CET)
replies: text: ::I den svenska regentlängden brukar den Oldenburgska och den Holstein-gottorpska ätten räknas som olika, liksom Kristofer och den Pfalziska, eftersom det går flera århundraden mellan dem och den politiska situationen är mycket annorlunda mellan deras respektive tider. Dessutom har de alltid, som synes, haft olika benämningar. Jag tycker därför, att det mest vore förvirrande att ha dem i samma färger. /Anders E "Ludde" Lundin D/B 5 januari 2012 kl. 10.01 (CET)
replies: text: :::Dessutom räknas de båda ätterna vid sina första tillfällen på tronen just nu som "unionskungar", vilket inte är helt utan poäng det heller. Tidsaxeln är inte bara uppbyggd efter genealogi.

text: :::andejons 5 januari 2012 kl. 16.38 (CET)
replies: text: ::::Ta då bort ätterna helt i axelns design, eller ange rätt familjer enligt rådande fakta! De två senare benämningarna på grenarna av Oldenburgska resp Wittelsbachska huset hittades på som namn på kungaätter i Sverige av politiska skäl. Ungefär som om kan skulle hitta på att Gustav II Adolf tillhör Karlska ätten (inte Karlska grenen av Vasaätten) därför att man inte vill att det ska framgå att han härstammade från Gustav Vasa. Det har inte varit modernt att göra så sedan slutet av 1990-talet. Hur man än vrider och vänder på detta tillhörde alla de Wittelsbachska kungarna av Sverige och alla de Oldenburgska regenterna samma två ätter - Wittelsbach respektive Oldenburg. Kristoffer och Karl XI härstammade båda från en och samma man i manslinjen. Kristian Tyrann och Gustav III likaså. Det är inte intressant att använda ätterna i detta sammanhang om inte det egentliga förhållandet - de två familjernas dominans i den europeiska historien under mer än 500 år - framgår. SergeWoodzing 5 januari 2012 kl. 18.01 (CET)

text: ::::PS Det kanske blir tydligare om jag säger så här: De politiska anledningar som rådde i Sverige på 1650-talet respektive 1750-talet, och som ledde till påhitten Pfalziska ätten respektive Holstein-Gottorpska ätten, är inte längre aktuella idag. WP har ingen anledning att leva kvar i gammalt skräp som övergavs senast runt 1998. SergeWoodzing 5 januari 2012 kl. 18.05 (CET)
replies: text: :::::Påhitt? Kanske det. Det är namnen på de tidigmedeltida ätterna också. Det innebär inte att namnen är meningslösa. Återigen: det centrala är inte nödvändigtvis strikt genealogi. Kristofers tid på tronen hade inget samband med att andra medlemmar av huset Wittelsbach intog den tvåhundra år senare, så det är kanske rimligare att betona hans status som unionskung än hans släktskap med Karl X Gustav. Det är egentligen inte konstigare än att man i motsvarande lista över Storbritanniens regenter kallar det nuvarande kungahuset för Windsor istället för Sachsen-Coburg-Gotha.

text: :::::andejons 5 januari 2012 kl. 20.00 (CET)
replies: text: ::::::Nej, inte konstigare men lika konstlat, för att inte säga konstigt. Huvudmännen idag för ätterna Wittelsbach och Oldenburg håller nog inte med dig om att namnen på deras ätter kan betraktas som "påhitt" nu. Det anser jag däremot att de 2 svenska pseudo-ätterna och den brittiska från 1917 är: politiskt motiverade, avsiktligt missvisande påhitt (förresten heter den sistnämnda släkten egentligen Wettin vilket låter som pinkande på engelska, så där fanns det egentligen främst ett språkligt skäl att byta namn - men det ska vi liksom engelsmämmen tala tyst - inte tyskt - om).

text: ::::::Så långe den här artikeln delar upp en del regenter efter deras släkter, men andra efter sådant som unionsförhållanden är den inkonsekvent, anser jag. Sådan inkonsekvens gör den i övrigt väldigt fina grafiska axeln både antastlig och mindre intressant, anser jag också. SergeWoodzing
replies: text: :::::::Övergavs kring 1998? Det var nytt för mig. Så sent som i sin biografi över Karl X Gustav 2009 kallar författaren Björn Asker honom för "pfalzare". Det må så vara, att namnen "Pfalziska ätten" och "Holstein-Gottorpska ätten" strikt sett är politiska påhitt, men vad har du för källor för att dessa är avskaffade utom inom en snäv akademisk krets? Jag har ännu inte sett några bevis på att de svenska kungaätterna 1654–1720 och 1751–1818 skulle heta något annat. /Anders E "Ludde" Lundin D/B 6 januari 2012 kl. 14.28 (CET)
replies: text: ::::::::Bevis fick du redan i mitt andra inlägg härovan.

text: ::::::::"Pfalzare" är en nationalitet och återspeglar ingen släkttillhörighet. Ingen har påstått att släktgrenarna du vill hålla fast vid är "avskaffade" (var har du fått det ifrån?). Båda släktgrenarna är utdöda, utslocknade, utgångna, men "avskaffade" kan inte släktgrenar bli. Ätterna lever i allra högsta grad kvar idag (som jag i förbigående nämnde för Andejons ovan).

text: ::::::::Detta handlar inte om vad som är avskaffat eller inte utan om fakta. Det ytterst enkla frågan är: vad tillhörde de här personerna för släkter? Det är omodernt att använda de där två gamla politiskt påhittade benämningarna idag. De två svenska kungaätterna var bara grenar av stora europeiska ätter. Grenarna fick konstlade namn i Sverige som särskilda kungaätter med särskilda namn. Detta är inte längre relevant.

text: ::::::::Som exempel skriver man visserligen idag fortfarande att drottning Margrethe II av Danmark tillhör någon invecklad släktgren som heter Schleswig-Holstein-Tjosan-Tjosan-Tjosan eller liknande, medan man även noggrant framhåller att ätten hon tillhör (som sista danska regent) är huset Oldenburg. Till och med i hyperkonservativa England, där man alltid hittar på en massa nya namn för släktgrenar, har man börjat tillstå så smått det ofrånkomliga faktumet att prins Charles blir den första av huset Oldenburg på den tronen.

text: ::::::::Med risk för att bli så tjatig att det nästan blir sickening (för mig, om inte annat) kan jag bara upprepa fakta: Kristoffer och Karl XI tillhörde samma ätt, huset Wittelsbach. Kristian II och Gustav III tillhörde samma ätt, huset Oldenburg. Om det känns viktigt för dig att detta inte ska få framgå i den här grafiken kan jag bara säga att jag tycker att det år tråkigt att du känner så, eftersom jag tycker det är mycket intressantare att redovisa fakta om de två släkterna, om de ska användas alls i detta sammanhang, inte bidra till att föreviga konstlade, nationalpolitiska, lokala, obsoleta påhitt. Nu kan jag knappast tänka mig att jag har mer att tillägga av värde här. SergeWoodzing 6 januari 2012 kl. 17.08 (CET)
Vad jag har fått det ifrån? Jag citerar ditt eget inlägg några rader här ovanför: "WP har ingen anledning att leva kvar i gammalt skräp som övergavs senast runt 1998." Det blir lite svårt att diskutera med personer, som inte själva kommer ihåg vad de säger. Men, med ett annat exempel kanske jag gör mig tydligare: Den ätt som innehade den svenska kungamakten 1250–1364 har traditionellt kallats för "Folkungaätten". Under de senaste åren har jag sett flera exempel på, att man har börjat frångå denna benämning och hellre börjat kalla den "Bjälboätten" (eller något annat), med motiveringen, att Folkungarna faktiskt var en annan ätt, som stod i opposition till denna kungaätt. Däremot har jag aldrig stött på något exempel på att man i allmän svensk historieskrivning "runt 1998" skulle ha avskaffat benämningarna "Pfalziska ätten" resp. "Holstein-Gottorpska ätten". Jag undrar därför bara, vad du har fått detta ifrån. MVH Anders E "Ludde" Lundin D/B 6 januari 2012 kl. 18.01 (CET)

text: Anders! Jag ogillar starkt att du lägger in ord som jag aldrig har använt i vad du påstår är citat av mig. Det kan ju vem som helst se av ditt citat av mig att ordet "avskaffat" inte finns med eller ens antyds där. Jag har skrivit att de gamla politiskt motiverade benämningarna har övergivits, inte avskaffats. I min sammantagna erfarenhet började detta ske detta runt 1998, men jag har inga källor idag som jag kan ange här för det årtalet.

text: Man avskaffar inte benämningar på släktgrenar - det blir språkligt felaktigt att skriva så, för mig helt otänkbart.

text: Folkungarna var antagligen bara en politisk gruppering, inte någon ätt, varken kunglig eller annan. Bjälboätten anser jag är mer korrekt för den svensk-norska kungaätten som inte hade något samtida namn alls.

text: Den här artikeln och dess diskussionssida handlar inte om vad du har skrivit eller jag har skrivit eller vad som har avskaffats eller övergivits. Det handlar om att Kristoffer och Karl XI tillhörde samma ätt, huset Wittelsbach. Kristian II och Gustav III tillhörde samma ätt, huset Oldenburg. Om du vill fortsätta att diskutera den sakfrågan kan jag tänka mig att svara dig igen. Annars avstår jag från allt det övriga som du grenar ut i. SergeWoodzing 6 januari 2012 kl. 18.28 (CET)
thread_title: Grafiska axelns färger

message: Resultatet av nomineringen blev "ej antagen" enligt de vägledande kriterierna:
* Har efter minst två veckor, minst 1/2 stödjer ej-röster.Kigsz 2 mars 2012 kl. 09.10 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Nominerad av Kigsz 9 februari 2012 kl. 11.19 (CET)
Har varit nominerad en gång tidigare (november-december 2010), men blev då inte antagen (främst på grund av källäget, vilket nu ska vara åtgärdat så gott det går). Testar därför att nominera artikeln igen.
 
;Stöder för utmärkt
#Sjunnesson 11 februari 2012 kl. 17.32 (CET) En attraktiv och täckande lista över regenterna. Listan är illustrerad och väl källbelagd.
 
;Stöder inte
# FBQ 12 februari 2012 kl. 21.23 (CET) Flera av uppgifterna har Ohlmarks som källa, vilket jag inte anser är källkritiskt tillfredställande. Jag konstaterar att listan innehåller flera påstådda födelseår och annat som visar sig vara väldigt osäkra eller rena gissningar när man tittar på artiklarna - det borde framgå även av listan. Tycker nog också helst också att andra bilder borde användas - bland annat känns 1500-talsmålningen av en okänd adelsman som sedan piffats upp med krona och spira för att föreställa Kristofer av Bayern ger lite oseriöst intryck i mina ögon - men visst, med tanke på att det framgår av artikeln så är det väl egentligen inget problem om andra nu tycker att den är lämplig.
# Ricjac 27 februari 2012 kl. 09.47 (CET) Jag anser att artikelnamnet är dåligt. Regent är ett inte otvetydligt begrepp som inte är liktydigt med regerande monarker. I senare lydelser av 1809 års regeringsform fram till 1974 var regent uttryckligen den medlem av det kungliga huset som tillfälligt ryckte vid kungens förfall (utlandsresa, sjukdom etc). Eftersom listan även innehåller medeltida riksföreståndare borde den heta antingen Lista över Sveriges statschefer, Lista över Sveriges statsöverhuvuden, Sveriges kungalängd eller möjligen Sveriges regentlängd (eftersom begreepen uppenbarligen används av vissa).
;Diskussion
Till FBQ: Vad jag kan se är det enbart två av fotnoterna som enbart har Ohlmarks namn i sig; alla andra gånger hans namn används är det i samband med andra författare. Sen undrar jag också varför inte användandet av Ohlmarks är "källkritiskt tillfredställande". Angående bilderna får du gärna vara specifik med vilka av bilderna du inte tycker borde användas (just bilden på Kristofer av Bayern är nu ändrad, då det fanns en bättre bild av honom). --Kigsz 13 februari 2012 kl. 08.31 (CET)
replies: text: Jag reagerade på årtalen, och då tittade jag på källorna och hittade Ohlmarks. Jag tycker någon skulle behöva gå över listan och dubbelkolla den innan den väljs ut på något sätt (vilket jag såg att Andejons börjat med). Angående övriga bilder - tja 1500-talsgravstenarna över Filip, Inge och Magnus Nilsson, endast gravstenen över Inge den äldre omnämner att den är gjord på 1500-talet. Tycker nog att om man saknar samtida avbildningar och skall använda en sentida avbildning likaväl kan välja en nationalromantisk målning eller likande där det tydligt framgår att det rör sig om ett sentida porträtt. Jag tycker också att det framgår alltför tydligt att porträttet av Erik av Pommern är en modern kopia - det sticker åtminstone mig i ögonen. Porträttet av Kristian I känner jag igen, men det innehåller ingen atribuering, jag är fundersam varifrån det är hämtat. Ärligt talat ser det ut som en italienare. Någon borde identifiera varifrån bilden är hämtad. Edit: såg att det handlar om en bild från en målning av Andrea Mantegna i hertigpalatset i Mantua. Ingenstans klargörs dock varifrån atribueringen av bilden som ett porträtt av Kristian.--FBQ 13 februari 2012 kl. 11.54 (CET)
replies: text: : Det handlar tydligen om ett utsnitt ur :en:Camera degli Sposi. Tolkingen är dock som framgår av artikeln inte entydig.--FBQ 13 februari 2012 kl. 12.15 (CET)
replies: text: ::Du verkar ha en hel del kunskaper om ämnet. Eftersom jag inte är huvudförfattare till artikeln (jag nominerade den enbart) är jag säker på att din hjälp kan få den till utmärkt liststatus. Angående bilden på Kristian I verkar den vara helt fel (den hade italienska drag precis som du säger). Vad jag kan se härifrån är det inte alls Kristian I på bilden. Varifrån referensen till honom kommer vet jag i dagsläget inte... Jag ändrade i alla fall bilderna på både Kristian I och Erik av Pommern till några porträtt av Pieter Hartman. --Kigsz 13 februari 2012 kl. 13.18 (CET)
replies: text: ::: Jag tror egentligen att jag är bättre på att datera målningar än Sveriges regenthistoria, även om jag kan lite i ämnet - det finns dock andra här som kan ämnet bättre. Jag försökte påpeka sådant jag upplevde behövde förbättras. Vi får se hur mycket tid jag får över...--FBQ 13 februari 2012 kl. 14.04 (CET)
replies: text: :::: Jag kan säga att andejons nu har letat upp en källa där det tydligen står att det är Kristian I på bilden. Släpper därför diskussionen för tillfället. --Kigsz 14 februari 2012 kl. 09.21 (CET)
replies: text: ::::: Jag är fortfarande tveksam till vem som gjort attribueringen och om det verkligen är en allmän konsensus att personen på denna fresk är Kristian I. Men som sagt, vi släpper det så länge. Kanske får jag tid att fördjupa mig mer i den saken senare.--FBQ 24 februari 2012 kl. 11.18 (CET)
Den totala länkrötan av alla datum och år förstör mycket av artikeln. Saftgurka 17 februari 2012 kl. 14.18 (CET)

text: Vad exakt menar du med länkröta i detta fall? --Kigsz 17 februari 2012 kl. 15.18 (CET)
replies: text: :Fel av mig, menar naturligtvis överlänkningen. Saftgurka 27 februari 2012 kl. 02.33 (CET)
</div>
thread_title: Ej antagen till utvald

message: En rekommenderad artikel med trasiga referenser ser inte bra ut. Kan någon åtgärda (det lär väl krävas att man har tillgång till källan?) eller ska vi ta bort märkningen? /Hangsna (diskussion) 19 oktober 2015 kl. 13.13 (CEST)
thread_title:  Referenser 

message: Mycket snygg "Statistisk tabell över Sveriges regenter från Gustav Vasa och framåt" har lagts till av Användare:ZgB. Jag ser emellertid ingen fördel i att bara redogöra för regenterna från och med Gustav Vasa i en sådan tabell. Det blir missvisande. Kommer resten, tillbaka till Erik Segersäll, där listan normalt börjar? Artikeln heter ju inte Lista över Sveriges regenter från och med Gustav Vasa, och många fler regenter räknas ju upp i artikeln i övrigt. --SergeWoodzing (diskussion) 16 mars 2016 kl. 11.42 (CET)
thread_title:  Varför tabell bara från Gustav Vasa? 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Lista över Sveriges regenter. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20120306132844/http://histvarld.historiska.se/histvarld/sok/artikel.asp?id=11116 till http://histvarld.historiska.se/histvarld/sok/artikel.asp?id=11116
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 7 september 2017 kl. 02.29 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Eftersom modern forskning inte erkänner en rikshövitsman som en riksföreståndare/regent bör väl det ordet i inledningen, och 3 personer, tas bort från den här artikeln? Annars måste vi väl ta med fler militära överbefälhavare och kalla dem regenter? Engelbrekt och den med honom samstämmiga nationalromantiken i all ära, men regent var han faktiskt aldrig. Det var däremot Ingeborg Håkansdotter under det året som Mats Kettilmundsson (felaktigt) anges ha varit regent i denna lista. Hon föstes fram för 700 år sedan i år av gubbar som såg till att den 16/17-åriga änkan, ensam (landets första kvinnliga) regent, utfärdade en massa smaskiga gåvobrev och sådant åt dem. --85.194.16.206 6 december 2018 kl. 19.47 (CET)
thread_title:  Rikshövitsmän bör tas bort 

message: Den som är bra på färgläggning kan gärna välja en vacker färg för Estridska ätten och lägga den på Magnus Nilsson (fel färg nu), Magnus Henriksson (fel färg nu) och Margareta Valdemarsdotter (ingen färg nu). --85.194.16.206 6 december 2018 kl. 19.53 (CET)
Det vore även mer informativt om ätten Wittelsbach (Kristofer & Karl X Gustav t.o.m. Ulrika Eleonora) hade en färg. Även en färg för ätten Oldenburg (Kristian I t.o.m. Kristian II samt Adolf Fredrik t.o.m. Karl XIII).
replies: text: Ja, det var fint, at der kom selvstændige farver på disse slægter, så man bedre kan se, hvordan de enkelte personer i den svenske regentlængde er relateret til hinanden. Med hensyn til den Estridska ätten så er det ikke mere end nogle dage siden, at jeg lavede den første Wikipediaartikel om slægtens stamfar (i hvert fald den ældste kendte sådanne) Björn, og i den artikel har jeg da også husket at nævne ham som stamfar til såvel en række danske som en række svenske regenter. Oleryhlolsson (diskussion) 9 december 2018 kl. 12.56 (CET)
thread_title:  Fattas en färg 

message: det verkar som om flera källor (inklusive artikeln om honom) tex SBL uppger Magnus Gren som medregent som riksföreståndare och interimsregent? men kanske finns någon särskild anledning till att han ej räknas upp i listan? Dan Koehl (diskussion) 29 januari 2019 kl. 12.56 (CET)
replies: text: Det var en bra fråga. Magnus är ju inte är ensam om att behandlas på det sättet: drottning Filippa, som övertog styret när maken Erik var pilgrimsresa, är inte heller med (även om jag inte kan påminna mig om att hon fick en särskild titel då). Baserat på det skulle jag gissa att regentlängden främst utgår från de som av samtiden sågs som den legitima och ordinarie regenten. Varken Kristoffer eller Erik var ju under de angivna perioderna avsatta som kungar, utan enbart frånvarande. Man skulle möjligen kunna skapa en pendang till huvudlistan med den typen av riksföreståndare, likt den som redan finns som tar upp pretendenter.

text: andejons (diskussion) 29 januari 2019 kl. 13.39 (CET)
thread_title: Magnus Gren?

message: Ett flertal förbättringar har nyligen gjorts bland porträtten. Det är svårt dock att förstå bytet till denna rena fantasibilden när vi har en samtida byst som många experter numera är överens om att den föreställer Birger. --80.216.4.51 3 mars 2022 kl. 17.22 (CET)
replies: text: Tack! Återställer bystbilden på Birger.--Alexander Alejandro (diskussion) 3 mars 2022 kl. 19.13 (CET)
thread_title: Bra bildbyten & en dålig