Diskussion:Medeltidens mat

message: {{Projekt mat granskning |kvalitet=utmärkt |relevans=mellan}}
[[Diskussion:Medeltidens mat/Arkiv|Arkiv april-07]]

message: Jag reagerade på att det som beskrivs knappast kan betraktas som svensk medeltidsmat. Höns finns i Sverige redan under järnålder, men är ganska ovanliga, kyckling var ingen vanlig mat i norden. Mandlar var en dyrbar importvara. Vinäger användes knappast och vin var en exklusiv importvara begrändad till de alra rikaste. Även de drack oftast öl eller mjöd.
Kan passa på att signera mitt inlägg, och notera att mat som pasta, hirs, bovete (har förekommit i sverige tidigare men användes som jag vet inte alls under medeltiden), kastanjer inte heller är svensk medeltidsmat, utan att det nämns.
När fläsk omtalas som vanligaste köttet är det också otypiskt för alla svenska områden norr och Skåne. Tror för övrigt att fläskkött sågs som relativt exklusivt även där.
Borde väl skriva om själv egentligen, men dels kommer jag inte att få tid, dels tror jag det finns andra som rent litterärt kan formulera sig bättre än mig. Hinner inte läsa in litteraturen heller just nu, utan de får i sådana fall bli om några veckor.--FBQ 8 oktober 2009 kl. 21.33 (CEST)
replies: text: Artikeln handlar ju inte om medeltidsmat i det området som blev Sverige utan, baserat på titteln, om medeltidsmat i allmänhet. Artikeln har väl dock en kraftig europeisk vinkling så kanske borde artikeln heta "Europeisk medeltidsmat". Att den inte har ett svenskt perspektiv är rimligt men ett sådant perspektiv skulle man ju kunna ta upp under en egen rubrik eller, om det blir väldigt långt, en egen artikel. Se även WP:Globalt perspektiv.--Kruosio 8 oktober 2009 kl. 21.42 (CEST)
replies: text: :Fast jag tycker inte att artikeln handlar om mat under medeltiden i allmänhet, utan mat i europa och västeuropa under medeltiden. Kinesisk eller Amerikansk medeltidsmat ser inte heller ut så här, och i bysans och motsvarande områden såg matkulturen annorlunda ut.  Tycker det kanske är en större fråga, men tycker nog att globalt perspektivkriteriet i det här fallet liksom i andra fall snarast är omkastat. På svenska wikipedia förväntas man ändå få en viss inblick i vad medeltida mat betyder här i Sverige - speciellt som medeltid i England inte ens definieras som samma period som här i Sverige.
Men visst - hade det tydligt framgått - denna artikel visar på den medeltida matkulturen i Västeuropa, för att läsa om medeltida mat i sverige, se Medeltidens mat i Sverige.
--FBQ 8 oktober 2009 kl. 21.55 (CEST)
Ändrade jordgubbar till smultron, antar att det bara stod strawberrys i originaltexten - men jordgubbar fanns inte på medeltiden.--FBQ 8 oktober 2009 kl. 21.41 (CEST)
thread_title:  Osvenskt perspektiv? 

message: Jag har ingen direkt uppfattning i den här frågan, men för konsekvensens skull borde man kanske överväga artikelnamnets grammatik och de argument som framkom under diskussionen om Medeltidens musik och Medeltida musik. //--IP 30 april 2007 kl. 09.25 (CEST)
replies: text: Tycker nog att Medeltidens mat "smakar bäst", då referensdiskussionen kom fram till den slutsatsen, (efter "slutledning":).

text: *Det följer formen efter Medeltidens filosofi och Medeltidens konst

text: *Det kan bara förstås som "den mat som åts under medeltiden" medan medeltida mat kan vara mat gjord senare efter medeltida recept eller tillagningsteknik./Ronny 30 april 2007 kl. 10.37 (CEST)
replies: text: :Båda termer låter precis lika tolkningsbara såvida man inte väljer att tolka begreppen otroligt bokstavligt, och gör man det så är ju allt utom väldigt osmidiga termer gångbara. Skillnaden är att "medeltidens mat" låter krystat i såväl text som i artikelnamn. Det är också mindre vanligt om man googlar. Jag har ingen åsikt om andra "medeltidens XXX" ska döpas om men jag är i allmänhet inte en vän av väldigt petig stilistisk konformism såvida den inte är till för att motverka POV och potential för riktigt grova feltolkningar.

text: :Peter Isotalo 5 maj 2007 kl. 19.09 (CEST)
replies: text: ::Jag tycker att det var bättre med "Medeltidens mat", på basis av den länkade väldigt prestigelösa referensdiskussionen. Den som inte är en vän av "väldigt petig stilistisk konformism", har väl inte heller någon större anledning att ändra tillbaks ett fungerande artikelnamn, som harmonerar med andra artiklar i tidsperioden.

text: ::Att den titeln inte är lika vanlig vid google-sökning visar väl snarare på motsatsen; att medeltida mat oftare ingår i meningar som inte är någon artikelrubrik. För att en artikel ska kännas någorlunda unik på internet bör det ju inte drälla av den benämningen. Men det kanske finns flera åsikter runt detta?/Ronny 6 maj 2007 kl. 13.35 (CEST)
replies: text: :::Ingen prestige här, inte. Jag tyckte bara den tidigare diskussionen var lite lätt irrelevant. T.ex. handlade det väldigt mycket om moderna former av medeltida musik kontra det som faktiskt fanns på medeltiden. Det finns i princip inget om något motsvarande i den här artikeln. Argumenten som framfördes i diskussionen tyckte jag var betydligt mer relevanta för musikartikeln, och då var den inte särskilt övertygande. "XXX under medeltiden" var ju t.ex. klart bättre än "medeltidens XXX" och jag kan fortfarande inte riktigt utläsa på vilket sätt tydlig konsensus för just den senare formeln uppstod. Det hänvisas ju till att den "smakar omskrivning" och det verkar mest ha stått mellan "medeltidsmusik" och "medeltidens musik". Och när man pratar om googlesökningar på under 1000 träffar så är det ju rätt lätt att tolka åt endera hållet.

text: :::Peter Isotalo 6 maj 2007 kl. 14.15 (CEST)
replies: text: ::::Bra inlägg, nu börjar det likna något. Men... nu kan vi väl lämna lite utrymme för flera åsikter. De som deltog i den förra diskussionen kanske kan bidraga och förklara det som blev oklart!/Ronny 6 maj 2007 kl. 14.56 (CEST)
replies: text: :::::Det får dom hemskt gärna göra. Jag är bara själv inte så pigg på att ordna stordebatt om en fråga som faktiskt inte påverkar artikelns utformning eller omfattning.

text: :::::Peter Isotalo 6 maj 2007 kl. 15.18 (CEST)
Men hallå! När vi nu har tre stycken referensexempel som är ett alternativ till: 
*Medeltida mat 
*Medeltidens filosofi
*Medeltidens musik
*Medeltidens konst
*Medeltidens mat, hade väl passat bättre, eller 
*Medeltidens matvanor, då det är långt ifrån bara mat som behandlas./Ronny 6 maj 2007 kl. 19.15 (CEST)

text: Jag föredrar också "Medeltidens mat", just för att det ju är precis det som artikeln handlar om, och inte medeltida mat överlag (som kan vara tillredd när som helst). --Ace90 6 maj 2007 kl. 23.19 (CEST)
replies: text: :En sån semantisk åtskillnad är mer eller mindre konstgjord i ett sånt här sammanhang (självklart skulle en encyklopdiartikel, oavsett vilket av namnen, handla om mathistoria och inget annat). Men byt till vad ni nu vill om det är så viktigt att allt ska heta likadant.

text: :Peter Isotalo 7 maj 2007 kl. 08.39 (CEST)
thread_title:  Medeltida/Medeltidens 

message: Tycker det skulle vara bättre utan det tredje stycket i introt (råvaror) som inte är generellt introducerande på samma sätt som de två första (och som dessutom är lite udda genom att nämna smaksättare först bland råvarorna). Bero 1 maj 2007 kl. 22.56 (CEST)
replies: text: Håller med om det och frågan är då var det ska in någonstans. När jag tittar närmare på rubrikraden ser det som att det varit bättre att växla rubrikerna "Det medeltida köket" med "Matlagning" som borde vara en underrubrik till den första. Nu står Matlagning som huvudrubrik, vilket känns konstigt. Då kanske "råvaror" skulle kunna komma som en underrubrik innan "matlagning".

text: En annan konstighet är att "Fisk och skaldjur" är en underrubrik till "Kött" när de borde ha samma status. /Ronny 2 maj 2007 kl. 16.54 (CEST)
replies: text: :Matlagning är en aktivitet som utförs med olika redskap i vissa lokaler. Aktiviteten är det övergripande, inte medlen man gör det med. Man sorterar t.ex. inte "träarbete" som en underrubrik av "snickarbod" och man slår inte på bibliotek när man ska leta efter information om böcker. Och varför klämma in en extra rubrik för råvaror när det redan finns sex stycken sorterade i kategorier? Inledningen är ju lite mer än bara en aptitretare för artikeln som helhet; den ska ju även fylla funktionen som en kort sammanfattning. Jag har fyllt på med den inledande meningen om spannmålens centrala ställning som jag av nån anledning dumpade när jag översatte. Det kanske gör saken klarare.

text: :Fisken var underordnad kött eftersom begreppet "meats" funkar sammanfattande på engelska. Kan någon komma på en motsvarande synonym som funkar på svenska så kan man ju låta fisken vara en underrubrik.

text: :Jag kan förresten rekommendera att ibland stuva om meningar istället för hela stycken om texten inte tycks flyta väl Kanske t.o.m. fylla på med lite fler sammanfattningar.

text: :Peter Isotalo 5 maj 2007 kl. 19.09 (CEST)
replies: text: ::Peter, om du tittar igenom de tidigare redigeringarna, som inte du har gjort, i denna översatta artikel, så ser du att majoriteten faktiskt handlar om att stuva om meningar, ordalydelser, wikilänkning och mycket annat. Det handlar långt ifrån bara om stycken, eller avsnitt som du antagligen menar.

text: ::Att inledningen inte bara är en aptitretare kan jag hålla med om, men å andra sidan behöver ju inte allt stå två gånger heller. Problemet med denna inledning, även om den blivit bättre, är att den inte är särskilt kort. En inledning behöver inte vara en regelrätt sammanfattning som vi har tagit upp tidigare, i den förra diskussionen.

text: ::Vi bygger tillsammans här för artiklarnas bästa även om det kanske kan vara tungt att ta när någon har gjort så mycket som du, på två språk dessutom. Det kan hända att jag tolkar dig fel, men även när du håller med som i exemplet om fisk ovan; så är det under protest. Det ska nog bli bra till slut, för nu börjar artikeln sakta att stabilisera sig./Ronny 6 maj 2007 kl. 19.15 (CEST)
replies: text: :::Artikeln är på fyrtio stycken, inledningen på tre. Det vanligaste är att inledningen ska vara just en sammanfattning. Se t.ex. Wikipedia:Hur man skriver en bra artikel: Inled artikeln med en kort beskrivning av ämnet: Avgränsa det mot närliggande ämnen, stolpa upp de viktigaste bitarna. Introduktionen ska ge dina läsare en överblick av ämnet. Det är här du fångar läsarens intresse. Att lista grundläggande livsmedel känns som det tillhör "de viktigaste bitarna". Och, som sagt, motsvarande historieartiklar av liknande längd har i många fall lika långa eller längre inledningar.

text: :::Och försök att inte tolka kommentarer som "protester". Vi har alla våra åsikter om innehåll som vi kan uttrycka utan att man ska känna sig personligt träffad.

text: :::Peter Isotalo 7 maj 2007 kl. 11.05 (CEST)

text: ::Jo, jag har också läst samma artikel som du refererar till, men tolkar den på ett annat sätt. Bara för att att det är bra att börja en artikel med en form av beskrivning av ämnet; bakgrund, översikt, historik eller introduktion – så betyder inte det att det nödvändigtvis måste ligga redan i inledningen, som en del andra layoutsidor trycker på ska vara "överskådligt kort" eller till och med "mycket kort". Att hänvisa till artikelns totala längd, som argument till en procentuellt "lagom lång" inledning är inte relevant. Att som i den förra diskussionen, hänvisa till att området spänner över "1000 års mathistoria" är inte heller ett skäl till att inledningen måste vara speciellt lång. (Med den logiken skulle ju "Wales" inledning kräva en egen artikel, så gammalt som Wales är)

text: ::Jag hoppas att du inte känner dig "personligt träffad" att jag inte tycker att det är särskilt relevanta invändningar. Mycket av det som står idag, redan i inledningen, skulle lika gärna kunna stå i ett introduktionsavsnitt något snäpp längre ned. Som opartisk läsare, förväntar jag mig inte att få 1000 års mathistoria serverad redan i en inledning. Jag tror att artikeln tjänar på att få mycket av inledningens detaljer flyttade till ett introduktionsavsnitt, så att inte bara mycket intresserade läsare tar sig in i artikeln längre än till inledningen. Detta säger jag inte för att ämnet inte intresserar mig (jag äter varje dag), utan för att jag vet hur tradigt sånt här kan bli för någon som inte är hobbyhistoriker;) vi måste gå läsaren mer till mötes. /Ronny 7 maj 2007 kl. 12.55 (CEST)
replies: text: :::Det blir svårt att ta ställning för det här utifrån enbart utifrån vad som kan anses vara för långt eller för kort. I det här fallet verkar det mer logiskt att ta upp något så grundläggande som en sammanfattning av dom viktigaste livsmedlen i inledning till en artikel om matvanor än att flytta sammanfattning in i artikeln (som då blir en upprepning, inte en inledning).

text: :::Peter Isotalo 7 maj 2007 kl. 14.21 (CEST)

text: :Inledningen är bättre nu, men jag tycker fortfarande den är väl lång. Vad man kan göra istället för att ta bort något stycke är att korta. Meningarna:

text: :"Transport och kommunikation under perioden var betydligt långsammare än idag och omöjliggjorde eller fördyrade import av flera typer av mat, särskilt färsk frukt och kött som idag är tillgängliga för så gott som hela befolkningsskiktet i de industrialiserade länderna. Detta innebar att adelns mat blev mer internationaliserad och tog flest intryck från andra regioner. Överklassens matvanor spred sig sedan successivt ned genom folklagren då lägre klasser ville härma och identifiera sig med dem."

text: :skulle exempelvis kunna kortas till:

text: :"Transport och kommunikation var betydligt långsammare än idag vilket omöjliggjorde eller fördyrade import av flera typer av mat. Endast välbärgade kunde låta sina matvanor påverkas märkbart av idéer och varor från andra regioner även om dessa mer internationaliserade matvanor successivt spred sig även till lägre klasser."

text: :Kan det vara en gångbar väg? Kanske kan man då få ett intro som är två tredjedelar av dagens utan större förlust av innehåll. Bero 7 maj 2007 kl. 14.53 (CEST)
replies: text: ::Bra förslag, det har bidragit till en mer läsvänlig och koncis inledning, som nu är märkbart bättre./Ronny 8 maj 2007 kl. 09.57 (CEST)
thread_title:  introt 

message: Det står under rubriken etikett att den bysantinska prinsessan Teodora Doukainas bordsskick kritiserades av biskopen Peter Damian. Peter Damian/Petrus Damiani dog 1072 och kan knappast ha kritiserat det som hände tre år senare, 1075, då Teodora Doukaina gifte sig. --LenaKronberg (diskussion) 8 januari 2015 kl. 21.26 (CET)LenaKronberg
Introts andra mening talar om medeltiden som en tid av många nya vanor, men av artikeln att döma är det inte mycket som sker före senmedeltid, och inte ens då ges det överdrivet många exempel på nyheter. Det vore inte dumt med ett stycke som handlar om just nytt och gammalt och diskuterar konceptet medeltidens mat, dvs i vilken mån det är fruktbart att tala om medeltida mat som något som kvalitativt skiljer sig från senantikens mat och varuti skillnader och likheter ligger (givet det columbianska utbytet och teknikutveckling känns det mindre behövligt att avgränsa mot tidigmodern mat). Kanske, men jag har inte läst källorna, vore det mer korrekt att inledningsvis beskriva perioden som "en tid under vilken många av de senantika matvanorna och traditionerna levde vidare i Europa för att först i slutet av perioden ..." eller nåt? Att nya metoder i jordbruket i början av perioden resulterade i ökade matproduktion borde också nämnas någonstans, och jag antar att folkvandringstidens slut också ledde till ökad produktion? Allt kan inte komma med, men liksom digerdödens konsekvenser nämns bör detta. Bero 8 maj 2007 kl. 23.31 (CEST)
replies: text: Artikeln är naturligt fokuserad på senmedeltiden eftersom det finns väldigt lite källor innan dess. Man utgår från (och har vissa belägg för) att vissa matvanor förekom redan innan, men det är mycket antaganden och rätt komplicerad källkritisk diskussion o.s.v. Jag har länge funderat på ett stycke om det. Det kommer när det kommer om ingen annan hinner före.

text: Och att skilja på perioder och perioder är ju alltid mycket svårt, även om man måste dra gränser nånstans för att göra det överskådligt. Självklart finns det inga vattentäta skott mellan perioderna, varken mellan senantik och tidig medeltid eller mellan senmedeltid och den tidigmoderna perioden. Faktiskt så är det väldigt mycket uppenbart medeltida vanor och rätter som hänger kvar genom större delen av renässansen. Vanan att, som idag, helst bara använda smaker som kompletterar varandra slog igenom på allvar först på sent 1600-tal. Och väldigt mycket av senantikens (och tidigare antika perioden) hänger ju kvar in i våra dagar. Den romerska grundkosten vetebröd, oliver, oliv olja, lite ost och kött är ju fortfarande grunden för en massa medelhavsmat.

text: I vilken mån jordbruket revolutionerades under medeltiden vet jag inte, för det är mer agrar och ekonomisk än kulinarisk historia. Det skrivs inte så värst mycket om det i litteraturen, så jag gissar på att det kanske inte hade någon riktigt omvälvande inverkan. Den här frågan togs förresten upp på den engelska artikelns diskussionssida och då vägde Andrew Dalby (mathistoriker) in med en kommentar att det tydligen handlade mer om volym än något annat; den stora skillnaden i matvanor kom nog snarare med jordbruksrevolutionen ett par tusen år tidigare. Återigen tror jag att problemet också är att man inte känner till många av vandringsfolkens matvanor. Jag menar, man vet ju ofta nätt och jämnt detaljer om deras härskare, utgången av krig o.s.v. Vad och hur dom åt brukade hamna rätt långt ner på krönikörernas prioriteringslistor och arkeologi kan egentligen aldrig besvara hur man tillagade och serverade mat, bara väldigt ungefärligt vad (och kanske hur mycket) man åt.

text: Peter Isotalo 9 maj 2007 kl. 10.41 (CEST)
replies: text: :Jag hade hoppats att det stått mer böckerna, men ser fram emot ett stycke som om inte annat talar om att det är som du säger ovan! När det gäller jordbruket och folkvandringens slut menade jag just bara att den kvantitativa ökningen som bör ha blivit följden borde nämnas. Om folk får betydligt mer mat att äta under en viss period är det helt klart värt att nämna i en artikel om den periodens matvanor, men jag ser helst att Peter eller någon annan som har läst litteraturen skriver det. Bero 9 maj 2007 kl. 14.05 (CEST)
thread_title:  Nytt och gammal 

message: Scully må skriva att kineserna destillerade risbrännvis i porslinskärl redan 800 f Kr, men att det finns en källa betyder inte att det stämmer som bekant. I det här fallet har källan fel. Till att börja med kunde man i Kina inte bränna det som på svenska kallas porslin så tidigt. När det gäller destillation så har man hittat apparater som kan ha använts till destillation inte så tidigt som Zhoudynastin men väl från Handynastin. Det finns däremot inga hårda bevis för att man destillerat sprit (annat än genom frysning) tidigare än Norra Songdynastin (även om en del håller för rimligt att man började redan under Tangdynastin) och det blev vanligt först under Yuandynastin. Se exempelvis Lars Fredrikssons artikel här. Bero 9 maj 2007 kl. 14.22 (CEST)
thread_title:  Kinesisk destillation 

message: I den engelskspråkiga versionen står en:lemon, en:citron, lemons betyder ju citroner, men heter "citrons" lemoner på svenska? Hittar det inte i artikeln Citrusar, kan de vara suckatcitron som avses? / Elinnea 19 maj 2007 kl. 10.14 (CEST)
replies: text: Stämmer, det svenska namnet på Citrus medica är suckatcitron. Bero 19 maj 2007 kl. 10.32 (CEST)
thread_title: Citroner och lemoner?

message: Det är betydligt fler än jag som påpekat det totalt ologiska i att stämpla artiklar som översättningar när dom författats av exakt samma person. Åstakom sann konsensus genom goda argument istället för att bara köra över folk. Eller ännu bättre, bidra lite eget till artikeln istället för att bara hojta om irrelevanta paragrafer.
Peter Isotalo 19 maj 2007 kl. 12.38 (CEST)
replies: text: Så länge som inga av bidragen från andra användare på engelska wikipedia har använts i denna text så behövs det nog inte någon översättningsinfo. --Strangnet 19 maj 2007 kl. 12.49 (CEST)
replies: text: :Andra användare har bidragit med rätt många omformuleringar som jag sen tolkat om på svenska, men dom är ju just bara formuleringar. I övrigt är i princip det enda faktabidraget jag inte själv luskat fram det som handlar om lunnefåglar som fastemat och en rättning angående vinproduktion som Andrew Dalby påpekade. Jag har fått massor av tips till förtydligande, men det är nästan alltid jag som implementerat dom tipsen.

text: :Peter Isotalo 19 maj 2007 kl. 13.10 (CEST)
replies: text: ::Jag tycker att denna artikel, precis som andra översättningar, bör få ha kvar mallen i referensfältet; där det framgår att artikeln är baserad på en engelsk originalartikel. Även om Peter är huvudförfattare även till originalet, så har han använt den artikeln som bas när den svenska varianten gjordes. En mall innebär inget negativt för varken artikel eller författare utan är en ren upplysning; att det finns en nästan likadan artikel på engelsk Wikipedia.

text: ::Kommande läsare kan se och lära genom att titta på Peters val av specifika eller allmänna ordalydelser i översättningen, eftersom det är ovanligt med artiklar som är skrivna med huvudsakligen samma stil på två olika språk. Kort sagt så tjänar artikeln på att lämna denna standardupplysning och jag kan faktiskt inte se hur någon skulle kunna förlora på det./Ronny 19 maj 2007 kl. 13.28 (CEST)

text: :Jag är tillgänglig för att besvara frågor om såväl formuleringar och källor på svenska, och det är då enbart missvisande att hänvisa till den engelska artikeln som en källa när den helt uppenbart inte är det, utan mer en form av, typ, skrivarverkstad och bollplank. Det är helt ointressant för enskilda läsare att vissa vill påstå att det skulle vara en översättning. Det är kort och gott en redaktionell angelägenhet som tycks vara betydligt viktigare för vissa användare än andra att markera.

text: :Peter Isotalo 19 maj 2007 kl. 14.03 (CEST)
replies: text: ::Diskussionen är märklig men om PI hävdar att det inte är en översättning från engelska så är det väl inte det. Denne borde veta bäst hur arbetet har lagts upp. Thuresson 19 maj 2007 kl. 14.08 (CEST)
replies: text: :::Att diskussionen är lite märklig, kan jag hålla med om. Peter har ju själv sagt att artikeln är översatt och även i nomineringsdiskussionen refererat till att artikeln, som ser ut att vara en översatt kopia, redan genomgått "engelska wikipedias tre granskningsprocesser" och behöver därför inte vänta på stabilitet. På denna sida i stycke fyra under "avsnittet:introt" ovan, nämner Peter själv något som han "utelämnade när han översatte" och han bör ju veta hur det gått till.

text: :::Detta handlar ju bara om den mall som både denna och andra liknande artiklar får, för att vi tycker att det är bra och för att artikeln tjänar på det. Från min sida, utgår jag från artikelns bästa och värnar också om både min och andras rätt att hjälpa till att förbättra, så prestigelöst som möjligt, och i den opartiske läsarens ögon har jag svårt att se att artikeln skulle förlora på en helt vanlig mall./Ronny 19 maj 2007 kl. 14.43 (CEST)

text: ::Lästips: Wikipedia:Du äger inte någon artikel. torvindus • Et tu, Brute? 19 maj 2007 kl. 15.31 (CEST)
thread_title:  Översättning 

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt riktlinjen:
* Varit nominerad  i minst tre veckor och
* fått minst fem utmärkt-röster och
* dessa utgör minst 2/3 av det totala antalet röster./Ronny 7 juni 2007 kl. 09.25 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Medeltidens mat
*Nominerad av  [ JIESDEO ] B D 17 maj 2007 kl. 21.40 (CEST)
*Motivering: Blev nedröstad på grund av instabilitet senast, men den kraftiga diskussion som följde gjorde att artikeln fått en ordentlig översyn av den svenska wiki-gemenskapen, vilket ju är själva syftet med att artiklar ska få vila.
*Riktlinjer för röstning.
Stödjer för utmärkt
#Mikael Lindmark 18 maj 2007 kl. 07.36 (CEST) 
#/Ronny 18 maj 2007 kl. 12.54 (CEST) Välgjord, stabil och intressant
#Ace90 18 maj 2007 kl. 13.56 (CEST) Vi borde följa kravet på tre veckors stabilitet noggrannare, men för att få det här undan röstar jag för utmärkt
#Saber 18 maj 2007 kl. 23.11 (CEST) Översättningsmall behövs ej på enWiki och behövs alltså inte här heller.
#Huggorm 19 maj 2007 kl. 00.10 (CEST)
#Grillo 19 maj 2007 kl. 00.23 (CEST) (håller med Migro angående den onödiga diskussionen nedan, och tycker, precis som vid förra nomineringen, att detta är en utmärkt artikel)
#Osquar 19 maj 2007 kl. 00.34 (CEST)
# Elinnea 19 maj 2007 kl. 10.42 (CEST) (En mycket intressant och välskriven artikel)
#Eriik 19 maj 2007 kl. 22.59 (CEST) Spännande ämne, imponerande arbete, röstade för utmärkt även förra nomineringen!
# "...Brallan 20 maj 2007 kl. 17.43 (CEST) ..."
#Pralin 20 maj 2007 kl. 21.17 (CEST)
#D.O.G. 20 maj 2007 kl. 22.12 (CEST)
#Thuresson 22 maj 2007 kl. 20.57 (CEST)
#911029 - ver 22 maj 2007 kl. 21.12 (CEST) tveksam förut, otveksam nu.
#Mr. Spock 3 juni 2007 kl. 10.35 (CEST)
Stödjer för läsvärd, men inte utmärkt
#Succo 19 maj 2007 kl. 08.47 (CEST) Lite vila skadar inte, läsvärd så länge
Stödjer ej
# torvindus • Et tu, Brute? 18 maj 2007 kl. 07.48 (CEST) Artikeln nominerades för mindre än tre veckor sedan och blev då varken utmärkt eller läsvärd. Därefter har artikeln undergått ytterligare redigering. Låt artikeln vila ett tag nu och bli riktigt stabil. Vilken är brådskan?
Diskussion
Kan någon vara snäll att lägga in en  till utvald-mall i artikleln och ta bort  på diskussionssidan? Jag har krångel med min uppkoppling när sidorna bli för stora; den vill inte spara. --  [ JIESDEO ] B D 17 maj 2007 kl. 21.43 (CEST)
replies: text: Fixat /Ronny 17 maj 2007 kl. 21.55 (CEST)
replies: text: :Tackar. --  [ JIESDEO ] B D 17 maj 2007 kl. 23.02 (CEST)
Ang Torvindus kommentar. Anledningen till att kriteriet att en artikel ska vila finns är att den ska hinna genomgå en slags "peer review" här på svenska Wikipedia. Som jag skriver i min motivering anser jag att den uppmärksamhet artikeln fick vid förra nomineringen gjorde att den genomgick en sådan granskning. De redigeringar som gjorts de två senaste veckorna har inte heller förändrat artikelns innehåll nämnvärt. --  [ JIESDEO ] B D 18 maj 2007 kl. 08.10 (CEST)

text: Ska man indirekt ogiltigförklara engelska wikipedias tre granskningsprocesser plus alla bidragen från användare som läst och redigerat artikeln här de senaste veckorna borde man komma med bättre motiveringar än godtyckligt satta karantänperioder. Kravet från förra nomineringen på mer av nordisk kosthållning visade sig vara mer historieprovinsialism än saklig kritik (se diskussion) och jag väntar fortfarande på att torvindus ska specificera lite mer exakt vad det är med klosterväsendet som är så viktigt att det måste tas upp (extra mycket) för att artikeln ens ska kunna räknas som läsvärd.

text: Peter Isotalo 18 maj 2007 kl. 12.11 (CEST)
replies: text: :Efter att ha läst den länkade diskussionen med Herr Gregers, reagerade jag lite på slutet: Ett avsnitt som speciellt handlar om Sverige eller Norden borde vara intressant för svensktalande och globalt perspektiv säger inte heller att sådana avsnitt skulle automatiskt medföra några slags rättvisekrav på avsnitt om andra regioner. Bara för att vi bör tänka på att vi svensktalande inte är ensamma i världen, behöver vi inte heller osynliggöra oss helt. Jag har inte hittills saknat något nordiskt stycke, men om någon utökar artikeln med relevant information, specifikt om nordiska förhållanden; så är det inte på något sätt olämpligt.

text: :Angående klosterväsendet, så är det nu en arkiverad diskussion som inte nödvändigtvis behöver återupptas./Ronny 18 maj 2007 kl. 12.49 (CEST)
replies: text: ::Man får gärna lägga in information om Norden och andra regioner, men poängen var att man inte skulle få det att framstå som mer unikt än det egentligen var. Gregers hävdade väldigt bestämt att det "avvek kraftigt" från övriga Europa, men hade väldigt svårt att visa belägg för sina påståenden. Dessutom försökte ingen lägga till information, utan gav mig bara massa hemläxor som inte visade sig stödja uppfattning om det unika Norden.

text: ::Peter Isotalo 18 maj 2007 kl. 15.05 (CEST) 
Ingenstans i artikeln framgår det att texten i mångt och mycket är en översättning av den engelskspråkiga versionen. Borde inte detta framgå? torvindus • Et tu, Brute? 18 maj 2007 kl. 14.27 (CEST)

text: Om jag har förstått saken rätt är det samma person som har skrivit den engelskspråkiga artikeln och översatt den till svenska. Då kanske det är frågan om man kan kalla det för en översättning egentligen? /Nicke L 18 maj 2007 kl. 14.41 (CEST)
replies: text: :Huvudförfattaren till båda versionerna är jag och mitt modersmål är svenska. Jag har dessutom stått för all research själv, inte andra skribenter. Det är ungefär samma sak som gäller för svenska. Det är inte samma sak som t.ex. Mary Wollstonecraft, portugisiska eller sottärna som jag bara översatt utan att själv dubbelkolla källorna. Vad gäller översatta citat så anges det tydligt i noterna att dom är "redaktörens översättning".

text: :Peter Isotalo 18 maj 2007 kl. 15.05 (CEST)
replies: text: ::Det hade faktiskt varit bra om det framgick att det handlar om en översättning, även om huvudförfattarens modersmål är svenska. Peter har ju faktiskt använt den engelska gemenskapens artikel som bas vid översättningen. Denna info rör ju inte bara källorna, utan artikeln som helhet. För övrigt så ser jag att det i sottärna och Mary Wollstonecraft, inte heller framgår att det är översättningar./Ronny 18 maj 2007 kl. 17.35 (CEST)
replies: text: :::"Den engelska gemenskapens artikel" är till 95% författad och till 100% researchad av mig och det jag tycker hade varit betydligt bättre om jag inte varit så urbota naiv att jag trodde att en sån här nominering skulle leda till något verkligen konstruktivt. Hade jag försökt författa artikeln på svenska från början hade jag troligen inte ens kommit halvvägs vid det här laget. Jag tror jag håller mig till artikeldiskussionssidor från och med nu.

text: :::Peter Isotalo 18 maj 2007 kl. 22.31 (CEST)
replies: text: ::::Att du Peter, till 95% har skrivit den utmärkta engelska artikeln ,tror jag inte att någon betvivlar. Du har också översatt den från engelska till svenska, vilket gör att delar av, eller hela artikeln är en översättning från engelska Wikipedia, vilket normalt står i referensavsnittet som en mall. På de översättningar som aspirerar till en status som utvald, är det normalt att frånvaron av denna mall påpekas, vilket nu har skett av tre olika användare hittills. Detta önskemål är ren konstruktiv kritik./Ronny 18 maj 2007 kl. 23.01 (CEST)

text: :::Eftersom samma person skrivit båda artiklarna och läst igenom referensmaterialet är det i mitt tycke onödigt att kalla artikeln för en översättning. Å andra sidan undrar jag varför det är så bråttom att få artikeln till utmärkt. Kunde man inte ha väntat några veckor till t.ex. 1 juni? Migro 18 maj 2007 kl. 23.31 (CEST)

text: ::Håller med Migro. Diskussionen ovan är ett typexempel på hur galet det kan gå när Wikipedia blir en byråkrati, något svenska Wikipedia länge närmat sig. Jag kan mycket väl förstå varför man skulle vilja överge svwp. Och då är vi inte ens i närheten av Commons byråkrati... /Grillo 19 maj 2007 kl. 00.26 (CEST)

text: :Ang. Sabers och Grillos kommentarer så är det ok om enwp inte har översättningsmallar som sin standard. Det kan ju vi på Wikipedia på svenska inte ha några synpunkter på. De gör givetvis som de vill. (Standarder är bra – det ska vi ha många :) En översatt artikel är heller inget negativt för någon. Det en översättningsmall gör, är att den upplyser läsaren om att artikeln är översatt från ett annat språk samt vilket, och står till tjänst med en länk dit. Konstigare är det inte! /Ronny 19 maj 2007 kl. 00.34 (CEST)
replies: text: ::Men poängen är ju att den här artikeln inte är översatt... Det är ett originalarbete som skrivits på två olika språk, sen är det ju bara naturligt att en version måste skrivas innan den andra... Fattar inte varför det är nödvändigt med en massa gnäll. Strunta i reglerna. /Grillo 19 maj 2007 kl. 03.20 (CEST)
replies: text: :::Poängen är att enkla saker fixas enkelt utan onödigt dramatisk diskussion, som ovan kallas gnäll. (Se t.ex Bengali eller Apollo 8). När olika åsikter finns, är det bra att visa etikett istället för att låta sig styras av dagsformen. I detta samarbetsprojekt, där vi behöver anpassa oss till olika åsikter, är det bra att utgå från att andra vill väl, så att inte någon behöver se spöken bakom varje hörne./Ronny 19 maj 2007 kl. 09.30 (CEST)
</div>
thread_title: Antagen till utmärkt

message: Till att börja med vill jag beröma samtliga skribenter till den här sidan. Den är mycket lärorik och stimulerande. Dock vill jag även rikta kritik till samtliga skribenter. Det nämns mycket i all hast, inte tillräckligt noggrant, slarvigt eller inte ens alls; vilken mat som förtärdes av vilken klass. Tänk på att grundskoleelever ofta använder sig av wikipedia som källa till sina uppsatser, och för dem är det inte självklar kunskap att t.ex. fina efterrätter var något som så gott som enbart förtärdes av adeln. Eller att kött för de flesta människorna var reserverat för högtider. 
Väldigt mycket av sidans matvanor var en möjlighet enbart för adeln - och därmed hamnar 90% av medeltidens människor i skuggan. Kanske borde sidan, med lite justeringar, döpas om till "Den medeltida överklassens mat"?
Utlysningen gäller alltså: klassindelning av tillgången till råvarorna och matvanorna. --Beckman 20 november 2007 kl. 17.29 (CET)
thread_title:  Mat och klass 

message: ”Färskmjölk var överlag mindre vanligt än andra mjölkprodukter eftersom den moderna kyl- och pastöriseringsteknik som krävs för att förhindra mjölk från att härskna var många hundra år fram i tiden.[15]
Opastöriserad mjölk håller sig ungefär 24 timmar helt utan problem, ibland upp till två dygn, beroende på om det är sommar eller vinter (då mjölken kan hållas ute i kylan). Sedan blir den till surmjölk av sig själv, så småningom, som fortfarande är drick- och konsumerbar.   Den behöver ej slängas som nutida pastöriserad mjölk som härsknar.
Fast medeltida i norden sinade vintertid och gav då ingen mjölk. Smör och ost var avsaluvaror som gav bondehushållet nödvändiga inkomster. Att dricka färsk mjölk var helt enkelt inte vanligt.--FBQ 8 oktober 2009 kl. 22.48 (CEST)
Slivovits är inte plommonvin som artikeln säger utan stark brännvin.
thread_title: Dryck

message: I avsnittet om spannmål finns en bild av en medeltida anfang, med någon form av bestraffning. Det påstås i texten att nedre bilden skall föreställa en bagare som straffats för att ha bakat bröd mot lagen. Att bagare som skulle ha behängts med sina bröd och därefter drivits runt staden har jag aldrig hört talas om. Det personen har kring halsen liknar "stadens stenar". Kan någon verifiera att det verkligen funnits en sådan sedvänja?--FBQ 9 december 2009 kl. 10.34 (CET)
replies: text: Sedvänjan omtalas i bl.a. Adamson s. 161-64. Bilden är från Den medeltida kokboken och om dom blandat ihop bröd med stadens stenar minns jag inte. Det var ett tag sen jag läste Black.

text: Peter Isotalo 20 januari 2010 kl. 10.05 (CET)
thread_title:  Bilden vid spannmål?