Diskussion:Stockholm/Arkiv 2010-2014

message: Vadå nordens största stad? Köpenhamn är betydligt större.
thread_title: Arkiv

message: Vad jag har förstått har FN ett krav på att inom en tätort får det inte vara längre än max. 200 meter mellan de glestaste byggnaderna. I Stockholms fall torde i så fall tätorten baserad på innerstaden endast omfatta Innerstan, Liljeholmen, Hammarby Sjöstad, Lilla Essingen samt Nacka. Stockholm består (enl. FN-tolkningen som jag förstått den) istället av ett flertal tätorter. Med innerstaden enl. ovan Västerort, Solna-Sundbyberg, Lidingö och ett flertal områden i Söderort ett konglomerat av förorter. Är detta kontrollerat eller har jag missuppfattat saken ? (har ej tagit del om vad som står exakt i FN-tolkningen men
t.ex Kansas City består av två officiella tätorter, vilket kan bero antingen på att Missourifloden är en delstatsgräns - eller pga att floden är bredare än 200 meter) I övrigt anser jag demografidelen bör förbättras, med historiska siffror från innerstan, kommunen, tätorten och Storstockholm. Att sttörre städers innerstäder tömdes (i både USA och Europa) under 1950-1980 talen är något som inte heller undgick Stockholm. Detta har fått negativa konsekvenser för många storstadsbor, inte minst i Stockholm. Det är också en utveckling som ledit till tråkiga effekter, hur lätt är det att få tag i en lägenhet i Stockholms innerstad idag ? Överhuvudtaget tycks städer ta större plats nu än för 50 år sedan, vilket om det visas i siffror blir intressant för många. Och denna artikel vore en bra plats att ta upp denna utveckling (oavsett hur man ser på saken rent subjektivt) Awayanoder 17 januari 2010 kl. 09.28 (CET)
replies: text: Tätort är ett SCB-begrepp. FN har inget med det att göra. Tätortsdefinitionen är dock likadan i hela Norden. /Grillo 18 januari 2010 kl. 22.06 (CET)
replies: text: :Stockholms innerstad är inte någon egen tätort, hela kommunen består bara av en enda tätort. Avståndet mellan t.ex. de sydligaste husen i Hammarby sjöstad och de nordligaste bostadshusen i Hammarbyhöjden är 60-70 meter. Se Stockholm (tätort). jordgubbe 22 januari 2010 kl. 20.56 (CET)
replies: text: ::Sedan är det en sak hur det "borde vara" och hur det faktiskt är. Man behöver inte gilla verkligheten, men man ändrar inte på den genom att redigera på Wikipedia. /Grillo 22 januari 2010 kl. 21.19 (CET)
replies: text: :::FN eller SCB - 200 metersgränsen används ju. Därmed tycker jag att det på kartor och Google maps inte finns ett sammanhållen bebyggelse som motsvarar det område artikeln anger. (till Jordgubbe - Jag räknade IN Hammarby sjöstad och Nacka samt området vid Liljeholmen söderut.) Men därefter finns stora luckor (jag är medveten om att det räcker med att två tätorter är sammanbyggda på en liten plats för att de båda skall räknas som en tätort) - frågan är dock om det verkligen finns något ställe där innerstaden kan kopplas samman med de södra delarna (och om samtliga delar i Söderort hänger ihop). Lika dant med Solna-Sundbyberg och Västerort. Samma regler måste ju gälla överallt, eller hur ? Undrar förresten om SCBs tolkning av "tätortsbegreppet" inte bygger på något som har med FN (eller dess underorganisationer att göra) - jag har för mig läst något om detta, men kan ha fel. Men hur som hellst SCB's regler måste ju gälla lika för alla tätorter inom Sverige, eller hur ? Och jag bara undrar om så verkligen är fallet i fråga om Stockholm.(ycker det verkar finnas "glapp" här och där inom Stockholms tätort). Till Grillo - jag förstår inte vad Du menar med "redigera" jag har ju tagit upp det på diskussionssidan, som ifrågasättande och undran om saken är noggrant kontrollerad. Det är väl tillåtet ? Har inte redigerat något kring artikeln om Stockholm, som gäller tätortens gränser. Men vad Du avser med gilla/ogilla verkligheten förstår jag inte alls vad Du menar. Om Stockholms definierade tätort inte stämmer med "standard" (som uppenbarligen är SCB) måste ju saken rättas till. Eller hur ? Men det är knappast en känslomässig fråga. Åtminstone inte för mig.

text: :::Mvh Awayanoder 24 januari 2010 kl. 13.36 (CET)
replies: text: ::::På http://www.gis.scb.se/plan/index.asp?layer=to kan du (om du zoomar in lite) se hur SCB tycker att tätorten hänger ihop. /90.229.130.238 24 januari 2010 kl. 14.46 (CET)

text: ::::Det var en konstig definition på Stockholms tätort som Awayanoder (Pontus Eriksson, Landskrona, som han presenterar sig på danska wikipedia) försöker presentera (missionen verkar vara att på wikipedia kunna presentera Köpenhamn som en större stad än Stockholm genom att totalt ignorera de källor som finns, genom eget hemsnickreri). För det första räknas ingen del av Lidingö in i Stockholms tätort. Awayanoder menar att tätorten endast skulle bestå av innerstaden, Liljeholmen, Sjöstaden och Nacka. Dessa delar ingår förvisso. Men han glömmer att avståndet mellan innerstaden och Karolinska (Solna) inte är mer än 80 meter (avstånd mellan Bebyggelse). Sundbybergs bebyggelse sitter ihop kontinuerligt med Solnas och Västerorts bebyggelse sitter ihop kontinuerligt med Sundbybergs. Järfällas bebyggelse sitter ihop kontinuerligt med Västerorts. Kista-Sollentuna sitter ihop med Solna vid Ulriksdal. Här är dock sammanhanget inte lika påtagligt. En liknande  lucka (om än mer påtaglig) hittar man inom Köpenhamns tätort (byområde) vid Bröndby och ytterligare en längre ut vid Ishöj. Upplands Väsby räknas inte in i tätorter, även om avståndet till Rotsundagård bara är runt 100 meter (vid Bredden och Bollstanäs). Bergshamra (Solna) hänger ihop med innerstaden via Universitetsområdet (dock gles bebyggelse, men faller under 200 metersgränsen). Avståndet mellan Bergshamras bebyggelse och Danderyds bebyggelse är under 100 meter. Sålunda räknas Danderyd in.

text: ::::Om vi går vidare mot öst så är avståndet mellan Nacka och Saltsjöbo mindre än 200 meter, runt 120 meter. Saltsjöbo räknas dock inte in i tätorten. Vidare är avståndet mellan Saltsjöbo och Saltsjöbaden mindre än 200 meter. Detsamma gäller avståndet mellan Saltsjöbaden och Fisksätra. Dessa tätorter räknas inte in.

text: ::::Om vi går vidare mot Syd, så hänger är avståndet mellan Hammarbysjöstad och Söderort runt 50 meter. Detsamma gäller avståndet mellan Liljeholemn och Midsommarkransen/Aspudden (som i sin tur har kontinuerlig bebyggelse bort tom Norsborg).

text: ::::Det må vara så att Stockholms tätort är uppbyggd av en hel del enklaver som är separerade ifrån varann med gröna stråk. Tjockleken på dessa är dock mindre än de 200 meter som krävs för att det ska betraktas som olika tätorter.

text: ::::Om de tätorter, som idag inte räknas in, men vars avstånd understiger 200 meter, skulle räknas in. Ja då skulle Stockholms tätortsbefolkning år 2005 vara 1,32 miljoner.

text: ::::Mvh Nirro 30 juli 2010 kl. 16.40 (CEST)
replies: text: :::::Hur menar du att avståndet mellan Nacka och Saltsjö-Boo skulle vara mindre än 200 meter? Även om själva sundet ibland är mindre än 200 meter brett, så upptas en del av strandområdet på båda sidorna av olika båtklubbar, alltså bebyggelse utan permanent bofast befolkning. Och avståndet mellan Saltsjö-Boo och Igelboda i norra Saltsjöbaden tycks vara över 600 meter. Avståndet mellan Brunandsgatan i Fisksätra och Vinterbrinksvägen i Saltsjöbaden är cirka 300 meter. jordgubbe 31 juli 2010 kl. 17.58 (CEST)
thread_title: Tätorten och FNs tolkningsregler, Demografiutvecklingen

message: I avsnittet om Stockholms klimat förekommer några underliga formuleringar som “ganska nordliga läget”, “milda temperaturer”  och “ihärdiga vintrar”. Är inte det POV? Just med klimat skall man hålla sig till fakta. Jag omformulerar lite. --Holger.Ellgaard 19 januari 2010 kl. 18.23 (CET)
replies: text: Medhåll. /Urbourbo [Proj.Sthlm.] 19 januari 2010 kl. 18.44 (CET)
thread_title: Klimat

message: Här finns ett par andra problem. Källan är inte den optimala, se istället SMHI som har ett 15-tal mätstationer omkring huvudstaden. (T.ex. Observatoriet,Bromma, Gustavsberg, Arlanda, Värtan hamnen m.fl - bäst torde Bromma eller Observatoriet vara)
Man mäter alltid i fast 30-årsperioder av sannolikhetsskäl. Senaste aktuella period är 1961-1990, först om tio år kommer nästa.
Ev. kan man summera den senaste serien med de två föregående (1901-1930 samt 1931-1960) och ta medel över 90 år. Men de nyinkomna 
åren 1991-2008 bör inte blandas in förrän mätserien är färdig, dvs år 2020. De kan däremot möjligen presenteras som en jämförelse
med officiella färdiga serier. Källan World Weather är amerikansk och skillnaden på en grad Farenheit är mindre än en grad Celsius. Att presentera klimatet i heltal grader Celsius ger onödig oexakt information, dessutom saknas de viktigaste datan - medeltemperaturen för varje månad (som inte är maxtemp - mintem delat med två om man mäter så exakt som man bör.
Varje månad bör presenteras med sin respektive medeltemperatur (och angivande av plats och tidsperiod) med en decimal i grader Celsius. Detta är det normala sättet att presentera klimatets temperaturer på. Den tabell som nu föreligger är onödigt approximativ, osäker om plats och får närmast betraktas som en turistguide - den är inte vetenskaplig. Även om den ser snygg ut. (med angivande av dygnets min och maxtemperaturer borde dess standardavvikelse också presenteras, vilket inte behövs om 
man lägger till månadernas resp. medeltemperaturer och anger vilken mätstation som avses. Även årsmedeltemperatur måste presenteras med en decimal. Skillnaden på +0.5 C och -0.5 C i medeltemp är för de som bor i området påtaglig. Men båda avrundas här till +- 0 C. Det är framförallt temperaturer i skiktet mellan +5 C och -5 C som decimaler är viktiga.
Frågan om BNP är också tveksam, olika källor kan ge olika svar. Frågan om var BNP produceras är ibland också otydlig. Ta Skanska som exempel. De bygger i hela riket (och utomlands) men produceras deras andel av BNP tillfullo i Stockholm eftersom huvudkontoret ligger där ? (fråga, ej påstående) Att mest kapital flödar genom Stockholm är oomtvistat, börsen, riksbanken och de övriga stora kapitalinstituten (främst försäkringsbolagen , men även bankerna) finns i huvudstaden. Men frågan om var BNP verkligen produceras är (som ofta gällande nationalekonomi) svår att exakt bedöma. Jag tycker att det behövs fler än en enda källa - som alla visar ungifär samma sak, för att stärka att den angivna siffran är någorlunda korrekt. Här är jag tveksam till om mätnoggranheten bör anges noggrannare än i steg om 5 procentenheter, om denna siffra nu anses så viktig att ta med. 
Annars är det utmärkt att de olika diverse ekonomiska rankingtal från diverse institut tagits bort ur ingressen. Siffrorna från olika institut "spretar" enormt.
Slutligen vill jag påpeka att vid jämförelser mellan flygplatser, så är Arlandas internationella passagerarantal avsevärt högre än Gardemoens. Att Gardemoen räknas som Nordens näst största efter flygplats efter Kastrup beror på att c:a 50% av den Gardemoens trafik är inrikes. Norges geografi gör järnvägsbygge mycket dyrt och svårt (det samma gäller för alla former av vägar). Och mig bevist finns endast en flygplats i Osloområdet. Stockholm har ju även Bromma som skulle kunna heta "Stockholm City Airport" och hellst ha en T-banestation. (men Nyköping/Skavsta resp. Västerås ligger väl långt bort från Stockholm.)    
 
Jag anser att artikeln i övrigt förbättrats mycket kraftigt de senaste åren. Bravo !
Grindar 7 januari 2011 kl. 16.58 (CET)
I övrigt anser jag att denna artikel förbättrats mycket kraftigt de senaste åren.
thread_title: Mer klimat mm

message: Hur tycker ni att vi ska göra med detta stycke? Om det ska finnas kvar, så bör det utvecklas, men frågan är hur. Problemet ligger förstås i definitionen; vem är "framstående"? Det finns ju tydligen minst 1 bok på temat, som kunde refereras som en av flera definitioner. En annan definition vore kanske S:t Eriksmedaljörer. En tredje möjlighet vore tex att titta efter någon utländsk källa/sammanställning, som kan refereras som internationellt kända Stockholmare. Eller så stryker vi avsnittet helt i brist på stringent definition, men det vore kanske lite synd då lösa definitioner ju kan fungera om man bara är tydlig med det... Synpunkter/idéer? Allt gott, /Urbourbo [Proj.Sthlm.] 21 januari 2010 kl. 21.08 (CET)
replies: text: Såsom varande huvudstad kan en lista bli hur lång som helst, visste ni för exempelvis att varenda stadschef i Sverige sedan medeltiden ha varit Stockholmare? Sådana listor blir alltid ett godtyckligt urval, som jag inte tycker tillför något speciellt. De personer som har varit relevanta för utvecklingen, eller för exempelvis kulturen nämns ändå i de andra avsnitten.--Ankara 24 januari 2010 kl. 19.46 (CET)
replies: text: :Även jag tycker att stycket bör tas bort. Det är omöjligt att göra ett vettigt urval, och personer som har haft stor betydelse för staden har rimligtvis redan nämnts i de övriga styckena. --Kildor 26 januari 2010 kl. 09.12 (CET)
replies: text: ::Instämmer med övriga ovan, är oseriös text och ger hela artikeln ett oseriöst intryck.Jag tar bort det.Yger 26 januari 2010 kl. 09.16 (CET)
thread_title:  Framstående Stockholmare 

message: Jag tog precis bort ett par hemmabyggen i den här artikeln. Det första var att dölja stora delar av innehållsförteckningen - varför? Innehållsförteckningen är där så att man ska kunna navigera i artikeln och hitta rätt kapitel fort. Det är bara kontraproduktivt att mickla med den. Det andra var användningen av, i praktiken, Mall:reflist. Denna mall har vi avskaffat, och det blir inte bättre om man lägger in mallkoden manuellt i artikeln. Jag orkar inte gå igenom argumenten för dess avskaffande igen, men kolla dess diskussionssida för resonemanget. /Grillo 22 januari 2010 kl. 20.26 (CET)
replies: text: Jag tyckte att den "bantade" innehållsförteckningen var mycket bättre och betydligt mera överskådlig samt gjorde sidans ansikte trevligare. Den matchade även infoboxen till höger. Nu slås man ihjäl av en lång lista, det första man ser! Man kan väl diskutera saken innan man agerar. Om "hemmabyggen" har jag inga synpunkter.--Holger.Ellgaard 23 januari 2010 kl. 10.29 (CET)
replies: text: :Instämmer med Holger.Yger 23 januari 2010 kl. 10.34 (CET)
replies: text: ::Hej, En annan synpunkt är, att vi diskuterade detta med innehållsförteckningen (och inledningen) en hel del här ovan innan vi ändrade. Vore fint om Grillo ville titta igenom det hela och därefter möjligen omvärdera. Helst hade man ju sett en innehållsförteckning som visas "kollapsad", men som går att förlänga med ett klick för den läsare som så vill... Hälsn! /Urbourbo 23 januari 2010 kl. 10.38 (CET)
replies: text: :::Jag har återställt. Poängen med att begränsa antalet nivåer för innehållsartikeln i en så här stor artikel är att den blir mer överskådlig. Det är svårt för läsaren att få en överblick över artikelns disposition ifall innehållsförteckningen sträcker sig över mer än en hel skärmsida. Dessutom är det inte speciellt snyggt med att mötas av en dryg skärmsidas tomrum i början på artikeln. Men det finns förstås en nackdel med den här lösningen. Vill man t.ex. läsa om sport i Stockholm måste man först komma underfund med att stycket står under avsnittet "Kultur". Och istället för att komma direkt till sportstycket hamnar man i stället i början på kulturavsnittet och tvingar scrolla ner... Men någonstans måste man göra en avvägning. --Kildor 23 januari 2010 kl. 11.08 (CET)
replies: text: ::::Tack Kildor! Sport och idrott är ju ett allmänt intresserande tema. För det kunde man ge en egen rubrik. Den bantade innehållsförteckningen tål säkert 2-3 rubriker till, men inte så många som i "standardversionen". --Holger.Ellgaard 23 januari 2010 kl. 16.03 (CET)

text: Till en lång och väldisponerad artikel hör väl en ganska lång och detaljerad innehållsförteckning? Jag tycker det ser helt ok ut med standard-innehållsförteckning (precis hur det ser ut beror på vilken webbläsare/dator man använder och hur brett fönster man har). /NH 23 januari 2010 kl. 11.01 (CET)
replies: text: :Lång blir den i alla fall, egalt vilken webbläsare/dator man använder och hur brett fönster man har. Eller menar du att den långa varianten ser bra ut i din dator? I så fall måste jag snarast byta min (nya) dator :-) --Holger.Ellgaard 23 januari 2010 kl. 16.07 (CET)
replies: text: ::Diskussionssidan är lång. Om man hänvisar någon till att läsa en viss diskussion, kan man väl åtminstone hänvisa till vilken rubrik den finns under? Jag sökte på "innehållsförteckning" på sidan innan jag genomförde min redigering, men hittade inget som passade. I vilket fall tycker jag inte att vi ska förstöra innehållsförteckningarna. Om vi skapar rubriker i artiklarna ska man också kunna ta sig direkt till de rubrikerna från innehållsförteckningen. Jag gjorde ändringen för att jag reagerade "Va, finns det inte mer än huvudrubriker i den här artikeln? Det skulle behöva införas!" Jag ser egentligen inga bra argument ovan för att inte ha med hela innehållsförteckningen. Alla argument verkar vara rent estetiska. Jag tycker inte att de håller. Det viktiga är att vi förmedlar information och att det går lätt att ta sig fram i artiklarna, inte att de är estetiskt tilltalande. Sedan kan jag ju inflika att åtminstone jag tycker det är snyggare med ett fullständigt innehållsträd än ett som bara inkluderar vissa rubriker. /Grillo 24 januari 2010 kl. 16.32 (CET)

text: ::Kildors invändning angående sportavsnittet ovan tycker jag förresten är ett klockrent argument för att inte använda den här mallen. Det är långt ifrån självklart att sport finns under "kultur" (jag kan tänka mig en egen huvudrubrik för det ämnet), och om man letar efter det i innehållsförteckningen kanske man utgår ifrån att det inte står nåt om sport i Stockholm alls. /Grillo 24 januari 2010 kl. 16.34 (CET)
replies: text: :::Ja, som Holger påpekar ovan så skulle det kanske vara bra att bryta ut sportavsnittet till ett eget huvudavsnitt. Och jo, det är naturligtvis mycket viktigt att artiklarna är estetiskt tilltalande. Det måste vara lätt att läsa och ta till sig informationen, och artikeln ska inbjuda till vidare läsning. Det finns en anledning till att man i professionella sammanhang lägger ner en hel del tid och pengar på utformning av trycksaker och webbplatser. Utformning och innehållsförteckning måste naturligtvis också anpassas till det aktuella mediet och innehållets omfattning och art. Jag tycker det är betydligt mer användarvänligt med 18 länkar till huvudavsnitt än en dryg skärmsida full med 57 länkar till underavsnitt. --Kildor 24 januari 2010 kl. 17.21 (CET)
replies: text: ::::Ett problem är att man ofta designar layouten på Wiki-artiklar som om den skulle tryckas på papper. Här måste ett nytänkande fram, för ialla fall långa artiklar. Hur detta ska göras vet jag inte, men det finns ju en uppsjö med programmerare på Wiki som kanske kommer på något. Den första åtgärden vore att som standard dölja innehållsförteckningen eller konstruera en pop-up från övre menyraden med en extra flik som bara visar innehållet vid behov, alltså i princip alltid dold. I flertalet artiklar behöver man egentligen ingen innehållsförteckning. Man scrollar hej friskt precis som man ögnar igenom omfattande dokument för att se vad det egentligen innehåller, en oöverträffad funktion som skärmvisning aldrig kan klara och som gör att förbrukningen av papper i världen bara ökar, trots alla fina programfunktioner som exempelvis kan läggas in i Adobe PDF:er med sidbläddring på skärmen som man blir urtrött på. Lidingo 24 januari 2010 kl. 18.05 (CET)
replies: text: :::::Jag delar Grillos åsikt om innehållsförteckningen. Jag har vid några tillfällen när jag kollat den här artikeln haft svårt att hitta rätt just på grund av bristen på underrubriker i innehållsförteckningen. Det är ju just när en artikel blir är så lång så att man inte enkelt kan få en överblick som innehållsförteckningen fyller en funktion; om det är någonstans det kan vara vits att kollapsa (eller plocka bort) den så är det i korta artiklar. /Dcastor 24 januari 2010 kl. 20.31 (CET)
replies: text: ::::::Jag tittar i princip aldrig i innehållsförteckningen utan börjar i en okänd artikel med att snabbt scrolla av hela artikeln för en koll vilka huvudrubriker som finns. Och läser sen i turordning under de rubriker jag tyckte verkade intressanta med det man sett i "ögonvrån" vid första genomgången. De för mig ointressanta rubrikerna hoppar jag över. När man senare ex. efter några veckor vill gå tillbaka till något område brukar jag använda huvudrubrikerna i innehållsförteckningen när artikeln är väldigt lång och då är det bra att kunna öppna förteckningen. Innehållet behöver därför för min personliga del aldrig visas när man öppnar artikeln utan bara vid behov, alltså som standard gömd eller helt dold på något sätt. Men folk är ju olika. Lidingo 24 januari 2010 kl. 22.37 (CET)
replies: text: :::::::Jo, som du säger själv är det ju så som du gör. Andra gör på andra sätt. Hur folk bläddrar i artiklar på WP vet vi inte. Däremot vet vi att det finns en standard för hur innehållsförteckningar ser ut. Frångår man den i ett fåtal artiklar förvirrar man användare (exempelvis mig, som nämnt ovan) att tro att det inte finns fler rubriker än de som finns i innehållsförteckningen. Varför skulle man tro att det finns fler? Det finns inget som tyder på det om man inte börjar bläddra i artikeln. Som dcastor skriver är det just i långa artiklar det finns ett behov av en innehållsförteckning, så jag ser det som extra graverande att just den här artikeln inte får ha någon fullständig sådan. Sedan formulerade jag mig otydligt ovan: innehållet är det viktigaste, inte det viktiga. Det estetiska är också viktigt, men inte lika viktigt som innehållet, och att följa en existerande och etablerad standard.

text: :::::::Vad gäller Lidingos förslag på utveckling av MediaWiki (inte "Wiki"), så genomförs sådan hela tiden. Här får vi dock rimligen diskutera de verktyg som vi redan har, inte sådana som kan bli tillgängliga i framtiden. /Grillo 24 januari 2010 kl. 22.45 (CET)
replies: text: ::::::::Det du diskuterar om innehållsförteckningar Grillo är ju något som är standard sen minst 100 år. Många förteckningar i facklitteratur av någon dignitet innehåller en massa underrubriker för att boken det ska kunna användas som uppslagsverk och allid ett index som man oftast använder när huvuddragen är kända, istället för innehållsförteckningen. Var denna innehållsförteckningen (eventuellt index) ska placeras i en artikel utan att en stor blaffa förstör ytan i inledningen är ju frågan. Dessa "blaffor" i böcker ligger ju alltid som en separat sida(or) vilket tydligen inte är möjligt i datorernas värld. Vem börjar att läsa en ny bok genom att scanna innehållsförteckningen?. Nej man bläddar igenom boken motsvarande scrollning på skärmen. Lidingo 24 januari 2010 kl. 23.19 (CET)
replies: text: :::::::::Om man inte gillar innehållsförteckningen kan man klicka på göm, så kommmer webbläsaren ihåg att man vill ha den gömd. Om man inte vill ha någon innehållsförteckning alls finns det nog något alternativ för det i inställningar. I ett uppslagsverk är det inte meningen att alla användare ska läsa hela artiklarna (även om mnga tycker det är kul också), utan man läser de avsnitt som man behöver information om. Därför måste det gå att hitta rätt avsnitt och då är en innehållsförteckning bra att ha. Innehållsförteckningen ligger efter inledningen så den ska inte behöva störa. Tanken är att man läser inledningen för att få reda på vad artikeln handlar om och sedan tittar man i innehållsförteckningen för att snabbt hitta de avsnitt man är intresserad av. /90.229.130.238 24 januari 2010 kl. 23.37 (CET)
replies: text: ::::::::::Jag vill nog hävda att de flesta som läser på Wikipeida struntar i innehållsförteckningen och den bör därför ha en betydligt mer undanskymd plats. Webb-NE har ytterst magra innehållsförteckningar som heller inte stör textytan utan ligger till höger om texten vid långa artiklar. Se exempelvis Ivar Kreuger på NE. Blaffor med en massa underrubriker passar inte i uppslagsverk. Det hör mer till böcker där dessa alltid återfinns först på separata sidor och ett index längst bak. Slimmad innehållsförteckning som aldrig stör ordinarie textytan är det bästa. Lidingo 24 januari 2010 kl. 23.55 (CET)
replies: text: :::::::::::Lidingo frågar ovan: "Vem börjar att läsa en ny bok genom att scanna innehållsförteckningen?" Mitt svar, utifrån egen erfarenhet och metodkurser på universitetsnivå, är att väldigt många gör det. I en första bedömning av om en källa innehåller det jag är ute efter är baksida + innehållsförteckning en självklar start som ur innehållsperspektiv är betydligt pålitligare än ett slumpmässigt bläddrande (vilket däremot kan ge en bild av verkets layout och stil). När det gäller en Wikipedia-artikel är det dessutom så att stycket som någon redigerat ofta anges i senaste ändringar och när jag då blir nyfiken på att läsa hela sammanhanget är snabbaste vägen dit att gå via innehållsförteckningen (särskilt i en lång artikel). När rubriken då helt saknas där blir min första impuls att gå in i historiken för att se vad som hänt – om någon hunnit redigera bort den. Avvikelsen från standard skapar problem. /Dcastor 25 januari 2010 kl. 00.01 (CET)
Jag håller med Dcastor och Grillo i diskussionerna och skulle vilja påpeka att en tvåkolumnig innehållsförteckning kanske vore något. Men det kanske inte är så lätt att realisera. –dMoberg 25 januari 2010 kl. 00.11 (CET)

text: Det är uppenbart skillnader i hur olika människor scannar av en artikel innan man går på djupet. Hur som helst anser jag att wikis innehållsförteckning inte är optimal, som den nu ligger mitt i textytan utan borde befinna sig vid sidan av med minitext eller någon annanstans, standard dold. Lidingo 25 januari 2010 kl. 10.28 (CET)
Roligt med engagemang från så många erfarna användare. Vi har kanske snöat in lite med Sthlms-artikeln; flera funktionella argument har lyfts fram, och jag är själv beredd att byta ståndpunkt. Om innehållsförteckningen ska expanderas/standardiseras, så borde vi dock förslagsvis utnyttja området under infoboxen för några bilder. Någon som vill/kan göra ett förslag? /Urbourbo 25 januari 2010 kl. 13.40 (CET)

text: Faktarutan hade tidigare en karta som gjorde att dess längd bättre matchade innehållsförtecknings längd. Vi kan t.ex. lägga tillbaka den, men å andra sidan tycker jag varken att gigantiska faktarutor eller gigantiska innehållsförteckningar är lämpliga. Ett annat sätt att tackla problemet är att omstrukturera artikeln och ta bort onödigt korta stycken och arbeta in dem i lite längre sammanhängande stycken. --Kildor 25 januari 2010 kl. 13.46 (CET)
replies: text: :Håller med Lidingo! Visst är det skillnad på hur man närmar sig en artikel, även för mig. Gäller det en för mig helt ny artikel gör jag som Lidingo, jag skannar igenom artikeln och låtar mig ofta attraheras eller inspireras av artikelns utseende (första intrycket), då räcker det med en översiktlig innehållsförteckning. Känner jag redan artikeln  och söker efter en viss detalj är det bra med en utförlig innehållsförteckning. En möjlighet vore att lägger en utförlig innehållsförteckning dold som sista rubrik i infoboxen, på samma sätt som Kildor gjorde med linjekartan i Mälarbanan. Det blev riktig bra efter en lång och häftig debatt. Den som så önskar kan lätt “rulla ut” en lång och detaljerad innehållsförteckning. Detta (om det nu går rent tekniskt) kunde stå som mall för artiklar med extremt långa innehållsförteckningar. Stockholmsartikelns innehållsförteckning blir förmodligen ännu längre, eftersom några avsnitt är inte skrivna än. PS har ni tänkt på att en del böcker har innehållsförteckningen längs bak? --Holger.Ellgaard 25 januari 2010 kl. 13.48 (CET)
replies: text: ::Nytänkande från Holger E. En dold "linjekarta" under infoboxen låter som något man skulle pröva, men den utfälld (visad) borde då temporärt lägga sig över alla bilder i högerkanten så att inte allt puttas ner. Hur som helst är innehållet något som de flesta, i merparten av normala artiklar, struntar i att läsa. Man scollar. Det är bara i extremartiklarna där man kanske går vilse. Lidingo 25 januari 2010 kl. 17.01 (CET)
replies: text: :::Det här är en "extremartikel" (med sina 93 782 bytes är den svenska Wikipedias 53:e längsta artikel och motsvarar 30 A4-sidor ren text), och just därför behövs hela innehållsförteckningen synlig. Material som bara syns om man har javascript aktiverat bör undvikas enligt god webdesignsed. Dessutom bör vi, som sagt, använda de normala metoderna för att visa en innehållsförteckning, för att inte förvirra de som inte vill leta efter speciallösningar utan bara se en vanlig innehållsförteckning (användarvänligheten får aldrig komma efter estetiken, och det ska aldrig vara svårt att hitta). Jag förstår ärligt talat inte varför det över huvud taget finns ett motstånd till detta. /Grillo 26 januari 2010 kl. 02.39 (CET)
replies: text: ::::Jag tror inte heller det är helt lyckat med en infälld innehållsförteckning. Läsaren förväntar sig att snabbt kunna se en innehållsförteckning och den bör vara lätt att hitta. Däremot är det långt ifrån självklart hur lång och hur omfattande en innehållsförteckning bör vara. Jag kan tänka mig att återgå till en standardinnehållsförteckning och samtidigt banta bort några rubriker och strukturera om. Som t.ex. diskuterats ovan kan avsnittet "Framstående personer" ersättas med omnämnaden i övriga stycken. Underrubriker som dialekter och minoriteter kan lätt strykas; huvudrubriken "Demografi och språk" är tillräckligt beskrivande. De olika delavsnitten i "Tekniska försörjningssystem" skulle kunna sammanfattas och läggas tillsammans med kommunikationer under en ny gemensam rubrik "Infrastruktur". Och så vidare... --Kildor 26 januari 2010 kl. 09.32 (CET)
replies: text: :::::Kildor har bra förlag på sammanslagning av avsnitt som ligger i linje med hur NE presenterar stora artiklar i webbupplagan med ett fåtal rubriker. Men en ny typ av innehållsförteckning för stora artiklar behövs helt klart för att inte störa ordinarie textytan, speciellt om man vill ha med många nivåer, som vid PDF-framställning av artikeln dyker upp på en separat förstasida med sidhänvisning i högerkolumnen. Nu verkar innehållsförteckningen vid PDF-framställning ha försvunnit och infoboxen tar upp hela förstasidan vilket inte ser bra ut (jag gjorde en PDF på aktuell artikel, 7,5 Meg bytes, 30 sidor) och ingen verkar bry sig om detta. I övrigt ser det hyfsat bra ut i PDF-form även om layouten som sådan knappast når upp till den nivå som man kan kan kräva vid en utskrift på papper. Lidingo 26 januari 2010 kl. 12.33 (CET)
Att Stockholm har blivit en “extremartikel” (större an Sverige) beror på att det fanns en lång bidrags-önskelista för drygt ett år sedan. Denna önskelistan är nu nästa helt avarbetat och har ledd till många nya stockholmsartikler och givetvis även till en förlängning av denna artikel. Jag har gjort några insatser att korta ner (de av mig skrivna) avsnitten men tycker att ytterligare osthyvling vore synd, bara för att få en hanterligare innehållsförteckning. Hälsningar --Holger.Ellgaard 29 januari 2010 kl. 11.17 (CET)

text: Jag tycker att artikeln är jättebra. Jag tycker dock inte att vi behöver dölja allt innehåll genom att ta bort stora delar av innehållsförteckningen. "Extremartikel" syftar tillbaka på ett av Lidingos inlägg ovan, där han nämner att det bara är i "extremartiklar" som man behöver innehållsförteckningen. Detta är en sådan. Det går inte att få överblick bara genom att bläddra i artikeln, utan man behöver innehållsförteckningen till det. Därför kan jag verkligen över huvud taget inte på något sätt förstå varför någon vill dölja den. /Grillo 3 februari 2010 kl. 04.18 (CET)
replies: text: :Det finns uppenbart ett behov av att utveckla funktionen "innehållsförteckning". En kompromiss vore att visa förteckningen i det antal nivåer som anses räcka för aktuell artikel, när man hovrar över en ruta med texten innehåll som sen kollapsar när men gjort sitt val. Eller som i explorer visas under en separat flik "Favoriter" kvarliggande som sen göms när man gjort sitt val. Innehållsrutan bör naturligtvis hänga med när man förflyttat sig i artikeln så att man inte behöver gå tillbaka i textmassan utan kan direkt hoppa till ett annat avsnitt. Utveckling är väl något som är rätt vanligt på wikipedia, ex. större thumbs i bildgallerier eller större huvudbild högst upp i artikeln om man inte anger någon annan bredd. Lidingo 3 februari 2010 kl. 11.50 (CET)
thread_title:  Hemmabyggen och innehållsförteckningen 

message: Följande uppgifter finns i artikeln:
*tätort: 1 252 020 (2005Tätorter; arealer, befolkning 2005)
Men enligt källan har tätorten 770.889 invånare den 31 december 2005 medan här visas 1 252 020 invånare.  Varför är det så? Vad är skillnaden? --Hofres 29 januari 2010 kl. 16.06 (CET)
replies: text: Den lägre siffran är hur många invånare i Stockholms kommun som bor i tätorten Stockholm. Det talet redovisas i tabellen Folkmängd per tätort och småort per kommun 2005. Hela tätorten Stockholm har drygt 1,2 miljoner invånare enligt Tätorternas landareal, folkmängd och invånare 2000 och 2005. /Dcastor 29 januari 2010 kl. 16.14 (CET)
replies: text: :Tack David. Saken är också att vi i tyskspråkiga WP än så länge inte skiljer mellan Stockholms kommun och tätorten (vilket inte är så lätt som vi ser). För vanligtvis är ju kommunen större än tätorten. --Hofres 29 januari 2010 kl. 18.14 (CET)
Angående faktarutan, kommun: Det står endast Stockholm, trots att tätorten sträcker sig in i flera kommuner. I artikeln om Göteborg står mycket riktigt Göteborg, Partille och Mölndal. / FW 25 okt 2010
thread_title:  befolkning 

message: Skulle det inte vara dags nu att halvlåsa Stockholmsartikeln så att bara inloggade användare kan redigera. Det skulle spara mycket tid (åt alla som så flitigt återställer) och datautrymme (pga mindre antal återställningar). Man kan ju blir trött på allt barnsligt klotter! --Holger.Ellgaard 21 november 2010 kl. 16.42 (CET)
replies: text: Jag håller med ovanstående skribent. Artikeln Stockholm är mer utsatt än andra artiklar här på wikipedia är bör låsas för användare utan konto. Mrkommun 21 november 2010 kl. 19.13 (CET)
replies: text: :Låter väldigt owikipediskt. --NERIUM 21 november 2010 kl. 19.18 (CET)
replies: text: ::Artikeln Sverige är låst av samma anledning. Mrkommun 21 november 2010 kl. 19.20 (CET)
replies: text: :::Låter också owikipediskt. --NERIUM 21 november 2010 kl. 19.28 (CET)
replies: text: ::::Det låter bra. Nu är det väl visserligen så lätt att öppna ett konto att även "klottrare" kan göra det på några sekunder. Det blir dock litet ett extra steg som kanske stoppar något av allt trams som skrivs. --Andhanq 21 november 2010 kl. 19.50 (CET)
replies: text: :::::Att klottra ner en artikel gång på gång är väl också "owikipediskt". Eller hur? Ett hus kan man inte heller göra helt inbrottsäker men man kan försvåra ofog, som Andhanq säger. Alltså fram med hänglåset! Hälsningar--Holger.Ellgaard 22 november 2010 kl. 09.41 (CET)
replies: text: ::::::Hej, Jag instämmer med förslaget. "Owikipediskt" känns som ett argument som skulle behöva förtydligas något. Hälsn, /Urbourbo 22 november 2010 kl. 10.36 (CET)
replies: text: :::::::Eftersom Wikipedia ger möjlighet för hel- och halvlåsning är det inte särskild "owikipediskt" att skydda vissa speciellt utsatta sidor. Jag ser även en fara i att någon ändrar siffror i artikeln, svårt att upptäcka och minst lika jobbigt som vanligt klotter. Hur skall vi gå vidare? Krävs en omröstning eller räcker det med synpunkterna här? Vem låser?--Holger.Ellgaard 24 november 2010 kl. 09.31 (CET)
Hej, Då endast en användare var emot förslaget och det legat ett par dagar, så har jag nu djärvt genomfört en halvlåsning. Som jag ser det, så är det ett typexempel på när funktionen bör användas. Allt gott, /Urbourbo 24 november 2010 kl. 13.28 (CET)

text: Jag tidsbestämde halvlåsningen till tre månader, då det uttryckligen står att halvlåsningar bör vara tidsbegränsade. -- [ jiˈesˌdeːo ] 24 november 2010 kl. 13.37 (CET)
replies: text: :Hej, Det är OK. Orsaken att jag valde att avstå från det, trots instruktionen, är att problemen med denna artikel inte är av någon övergående natur (såsom redigeringskrig mellan vissa användare, eller nyheter eller andra aktualiteter). Dock kanske vi bara bör tolka regeln som en uppmaning att tänka över låsningen med jämna mellanrum? Allt gott, /Urbourbo 24 november 2010 kl. 13.39 (CET)
replies: text: ::Ja, jag antar att det är därför. Artikeln Sverige har också en tidsbegränsad låsning och denna har nog ännu större klotterrisk än Stockholmsartikeln. -- [ jiˈesˌdeːo ] 24 november 2010 kl. 13.51 (CET)
replies: text: :::Iofs undrar jag om Sverige verkligen är mer kontroversiell än Stockholm. Men oavsett det, så har jag nu gjort ett inlägg här: Wikipediadiskussion:Skrivskydd_av_sidor#Halvl.C3.A5sning_-_uppdatering. Allt gott, /Urbourbo 24 november 2010 kl. 15.00 (CET)
replies: text: ::::Bra, då får vi se om halvlåsningen utestänger vandaler ett tag. Klotter görs där det är lätt komma på ett enkelt artikelnamn t.ex. Sverige, Stockholm eller Hitler. Blir artikelnamnet lite mera invecklat som Stadsplanering i Stockholm tröttnar vandalerna redan. Den artikeln har aldrig utsatts för klotter (kanske nu?). Tack för hjälpen! Hälsningar --Holger.Ellgaard 25 november 2010 kl. 13.40 (CET)

text: ::::Mer kontroversiell vet jag inte, men under månaden innan halvlåsningen återställdes artikeln om Sverige cirka 23 gånger. Stockholmsartikeln återställdes något färre gånger, nämligen ungefär 17, under en någorlunda likvärdig period. Det handlar som Holger påpekar ovan om vad odågorna (min anmärkning) ofta kommer på för artiklar att leta upp och hitta på hyss i. -- [ jiˈesˌdeːo ] 26 november 2010 kl. 10.14 (CET)
replies: text: :::::OK inför så specifika fakta viker jag mig mer än gärna! :) Allt gott, /Urbourbo 26 november 2010 kl. 10.18 (CET)
thread_title: Förslag

message: Hej,
Jag undrar om tiden börjar vara mogen för en nominering av artikeln till utvald. Den har inga uppenbara problem som skulle hindra en nominering, och är en väldigt omfattande och detaljerad sammanfattning av information som dessutom ger möjlighet till fördjupning. Många enstaka fel finns säkert men i det stora hela borde artikeln kunna bli bra och det vore också positivt för wikipedia, med tanke på att ämnet är viktigt. --Ace90 26 december 2010 kl. 16.35 (CET)
replies: text: Håller med att artikeln är mogen nu för en nominering till utvald.  --Holger.Ellgaard 2 januari 2011 kl. 17.11 (CET)
Du kan väldigt gärna lägga in Stockholms stadsvapen,
den korrekta: http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/4/4d/Stockholm_vapen_bra.svg
Lägg den i höger kolumnen under bilden som är sexdelad med olika bilder på Stockholms.

text: )

text: Stadsvapen hör inte till tätortsartiklar, dock kommunartiklar. se Stockholms kommun (officiellt varumärke "Stockholms stad") Mrkommun 7 januari 2011 kl. 00.33 (CET)
replies: text: :Det har länge putsas och diskuterats och ändrats på introboxen och sluligen uppnåddes konsensus om nuvarande utseende. Jag tycker boxen är bra nu som den är och kan givetvis inte uppfylla allas önskemål. --Holger.Ellgaard 7 januari 2011 kl. 09.44 (CET)
thread_title:  Nominering 

message: Hej, Jag har nu skapat en ny huvudartikel på detta tema, som en ren kopia av texten härifrån. Mitt förslag är därför att vi kortar ner texten under Stockholm#Tekniska försörjningssystem något, och ger texten här tyngdpunkten mot de nutida förhållandena och mindre på historiken. Någon däremot? Allt gott, /Urbourbo 14 januari 2011 kl. 10.42 (CET)
replies: text: Det går bra! --Holger.Ellgaard 17 januari 2011 kl. 11.07 (CET)
replies: text: :Bantade bort drygt 5000 byte. --Holger.Ellgaard 6 februari 2011 kl. 11.29 (CET)
replies: text: ::Fint! /Urbourbo 7 februari 2011 kl. 12.08 (CET)
thread_title:  [[Tekniska försörjningssystem i Stockholm]] 

message: Innan en nominering av Stockholmsartikeln sker borde årtalen behandlas konsekvent. Nu är en del länkade och en del inte och en del flera gånger. Jag föreslår att konsekvent inte länka årtal, då är det även lättast att hålla reda på om ett vist år redan är länkad eller inte. Jag menar att länkade årtal inte tillför mera kvalitet till denna så omfattande artikel med massvis länkningar till viktiga ämnen och underartiklar. --Holger.Ellgaard 17 januari 2011 kl. 11.25 (CET)
thread_title: Länkning av årtal

message: Vi hade för ganska exakt ett år sedan en lång diskussion om hur vi skulle hantera artikelns mäktiga innehållsförteckning (se "Hemmabyggen och innehållsförteckningen"). Till slut fann vi konsensus om en bantad version som har sedan dess funnits. Jag tycker att det var en bra lösning och vill inte en gång till tugga om alla argument för och emot. Jag har inte heller hört eller läst att stockholmsartikeln skulle vara oöversiktligt eller svårläst pga den bantade innehållsförteckningen. Jag tar mig därför friheten och återställer till konsensus-varianten. Jag återgår även till ngt utförligare rubriker. Rubriken "Stadslandskap" är för otydlig för underrubrikerna "Stadsplanering", "Arkitektur" mm. Begreppet "Stadslandsplanering" finns inte utan var en felstavning av mig.
Samtidigt gör jag ett försök till bantning av teknikavsnitten.
Hälsningar --Holger.Ellgaard 6 februari 2011 kl. 10.28 (CET)
replies: text: Hej, Sant, det var kanske lite förhastat av mig att peta i innehållsförteckningen (IH) utan diskussion. Men den nuvarande annorlunda IHn har ju legat ett tag nu, och jag har själv gradvis kommit till slutsatsen att nackdelarna överväger. Vi förlorar i överskådlighet (vad innehåller resp huvudrubrik?) och läsbarhet (eftersom "förkortad" IH är mycket ovanligt, så tror man spontant att underrubriker saknas, och får därmed fel intryck av artikeln initialt). Till viss del finns kanske en "estetisk" (i min värld underordnad) fördel med den korta varianten, och (viktigare) vi förlorar på ett sätt överskådlighet eftersom den blir lång. Men; för mig känns det som att nackdelarna med den korta överväger. Det var bakgrunden till min kanske lite förhastade redigering! Och "Stadsplanering etc" fungerar (bättre än "stadslandsplanering" :). Allt gott, /Urbourbo 7 februari 2011 kl. 12.13 (CET)
replies: text: :Som sagd, vi hade en lång diskussion om detta för ett år sedan. --Holger.Ellgaard 7 februari 2011 kl. 17.49 (CET)
thread_title: Innehållsförteckningen - igen

message: Urbourbo! Gällande skapandet av huvudartiklar för vissa stockholmsrelaterade ämnen platsar din önskelista högst uppe här  bättre på Projekt:Stockholm. Sedan kan dessa huvudartiklar (när de är skrivna) "befrukta" stockholmsartikeln. Hälsningar --Holger.Ellgaard 7 februari 2011 kl. 17.49 (CET)
thread_title: Saker att göra för Stockholm

message: Stockholmsartikeln (och andra) har tidigare fått kritik för allt för mycket “se även…” över nästan varje avsnitt. Att länka till huvudartiklar är samma sak. Nu kryllar det igen av dessa inledningar, en del har 3-4 hänvisningar, jag har själv flitigt bidragit med det. Jag tror att vi stockholmsskribenter har en ambition att plocka in all för mycket info i texten. Stockholmsartikeln skall inte bli någon sorts navimall till en massa under- och huvudartiklar. För det finns en omfattande mall (“Länkar till relaterade artiklar”) under artikeln. För att visa att stockholmsartikeln kan stå på egna ben tar jag nu modigt bort samtliga hänvisningar till andra artiklar. Jag tror att artikeln kommer att vinner i översikt.--Holger.Ellgaard 8 februari 2011 kl. 10.00 (CET)
replies: text: Hej, Jag delar inte uppfattningen, och eftersom (stora delar av) din redigering går emot praxis (och eftersom de är mycket krångligare att återföra när fler ändringar har gjorts i artikeln), så tog jag mig friheten att återföra länkarna tills vi har konsensus här.

text: I vissa fall kan länkarna absolut diskuteras; när det gäller "se även"-länkar och de "huvudartikel"-länkar som leder till en eller flera artiklar som inte helt motsvarar styckets ämne. Men under rubriken "Historia", så menar jag tex att vi absolut bör ha en huvudartikellänk till Stockholms historia. Syftet med länkarna är tyvärr dåligt beskrivet i wp-namnrymden (jmf tex WP:SSK), men fördelarna är förstås att tydliggöra att och vart delämnets huvudbeskrivning står att finna på WP. Du brukar ju själv tala om datorovana läsare ;) och jag vågar slå vad om att majoriteten av läsarna annars aldrig hittar fram till respektive huvudartikel. Men kanske har andra fler synpunkter?

text: Allt gott! /Urbourbo 8 februari 2011 kl. 10.21 (CET)
replies: text: :Hoppsan det gick fort. Visst kan några hänvisningar (som Stockholms historia) vara av värde. Men för att undvika ett svårt urval av länkar körde jag principen "ingen nämd ingen glömd". Men ok jag ger mig så länge, men är också intresserad av vad andra tycker. --Holger.Ellgaard 8 februari 2011 kl. 10.29 (CET)

text: :Jag förstår vad Holger menar och håller till viss del med. Jag tycker däremot inte att det är bra att ta bort samtliga "se även"- och "huvudartikel"-hänvisningar av själ som Urbourbo anger. /-nothingman- 8 februari 2011 kl. 10.30 (CET)
thread_title: Länkningar till andra artiklar

message: Tycker att lista upp några företag med antal anställda (aktuellt 2007) ger inte mycket eftersom siffrorna ändras ständigt i takt med konjunkturen. Jag tar därför bort listan. --Holger.Ellgaard 8 februari 2011 kl. 10.15 (CET)
replies: text: Instämmer - på tiden att vi rensar bort den. /Urbourbo 8 februari 2011 kl. 10.21 (CET)
thread_title: Antal anställda

message: Hej, Noterade att rubriken "Sjöfart" bytte namn till "Båttrafik". För mig känns ordet "sjöfart" mer vedertaget och "seriöst", medan begreppet båttrafik känns mer "hemmasnickrat". Vad var orsaken till bytet, och hur ser ni på ordvalet? Borde inte Stockholms hamnar omnämnas där också förresten? Allt gott, /Urbourbo 8 februari 2011 kl. 10.25 (CET)
replies: text: Jag uppfattade att avsnittet handlade mest om lokaltrafik per båt (med en bild på Djurgårdsfärjan). Men utökas den till "internationell sjöfart" blir rubriken "Sjöfart" rätt. --Holger.Ellgaard 8 februari 2011 kl. 10.36 (CET)
replies: text: :OK köper det! /Urbourbo 8 februari 2011 kl. 11.01 (CET)
thread_title:  Sjöfart 

message: Resultatet blev att artikeln blev bra enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i minst två veckor och
* fått minst 2/3 och minst tre bra-röster och
* inga stödjer ej-röster.Tanzania 12 februari 2011 kl. 12.11 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
 Stockholm 
Nominerad av Yvwv [y'vov] 26 januari 2011 kl. 10.56 (CET)
Efter att många artiklar med Stockholm har blivit utvalda, har nu huvudartikeln uppnått tillräcklig mognadsgrad.
;Stödjer för utmärkt
#Holger.Ellgaard 8 februari 2011 kl. 09.49 (CET), se diskussion
;Stödjer för bra
#Ace90 1 februari 2011 kl. 01.24 (CET) Visst finns det ännu mycket att göra, det finns inte tillbörlig vikt mellan alla områden och mycket enskilt saknar källor, men överlag är artikeln mycket omfattande, stabilt källbelagd och med stor möjligthet till fördjupning. Helhetsbilden säger att artikeln åtm. borde vara bra, trots bristerna. 
# Sjunnesson 1 februari 2011 kl. 06.18 (CET) Som Ace90
# Urbourbo 1 februari 2011 kl. 19.12 (CET) OK
#Tanzania 1 februari 2011 kl. 22.11 (CET) Jag tycker att det blir för plottrigt med så många radbrytningar, svårläst, och inte layoutmässigt bra. Annars absolut bra!
#Blåmes 3 februari 2011 kl. 15.58 (CET) Som ovanstående!
#Holger.Ellgaard 5 februari 2011 kl. 11.03 (CET) Tills Urbourbos lista är åtgärdad röster jag för bra (på gränsen till utmärkt), men att artikeln skulle layoutmässigt inte vara bra kan jag inte hålla med om. Ändrade min röst --Holger.Ellgaard 8 februari 2011 kl. 09.49 (CET)
#-nothingman- 8 februari 2011 kl. 10.09 (CET) Enligt diskussionsinlägg nedan
;Stödjer ej
 
;Diskussion
Visst har mycket hänt sedan sthlmsprojektet startade, men det betyder inte att huvudartikeln är komplett.
*Ekonomi och handel (behöver utökas & uppdateras, och saknar huvudartiklar)
*Konst resp Teatrar & ev Restauranger (utökning, saknar huvudartiklar)
*Forskning och utbildning (utökning ang forskning)
*Kommunikationer (saknar inledning)
*Sjöfart (saknar huvudartikel)
*Försvar (utökning; gäller även huvudartikel)
Dessutom behöver flera långa stycken, som senare fått egna underartiklar, bantas ner. Dvs även om artikeln ger ett prydligt intryck, så finns såvitt jag kan se ännu en hel del kvar att göra innan den kan anses uttömmande. Allt gott, /Urbourbo 26 januari 2011 kl. 11.26 (CET)
@Holger.Ellgaard: För mig skär bilder in i texten på flera ställen. I avsnittet "Kultur" är det väldigt många radbrytningar, vilket gör läsandet plottrigt och stör ögonen lite, och jag tycker inte det är väldigt estetiskt tilltagande heller. Tanzania 6 februari 2011 kl. 10.57 (CET)
replies: text: Jag håller med Tanzania. Testade att ändra inställningarna på min skärm för att se hur artikeln ser ut på en icke-widescreen skärm. På de ställen där det finns bilder på både höger och vänster sida om texten blev resultatet inte speciellt bra. Det blir helt enkelt rörigt. Detta funkar helt ok på min widescreen-skärm även om jag inte är speciellt förtjust i den sortens bildplacering. Innehållet i artikeln är dock mycket omfattande även om det, som Urbourbo påpekar ovan, saknas en del saker. /-nothingman- 6 februari 2011 kl. 11.43 (CET)
Jag har nu försökt att banta ner antal vänsterställda bilder och minskad antal radbrytningar. Betr. "plottriga" radbryningar håller jag helt med Tanzania och att det blir så beror på att många författare ibland bara lägger till en eller två rader som börjar med “dessutom finns…”. Tyvärr kommer nog stockholmsartikeln alltid vara utsatt för sådana kompletteringar. Avsnitt som bara består av en enda mening (ofta utan källa) har jag antingen slopat eller dragit ihop med nästa avsnitt. --Holger.Ellgaard 6 februari 2011 kl. 11.54 (CET)

text: Ändringarna har hittills klart varit till det bättre! Tanzania 6 februari 2011 kl. 12.07 (CET)
replies: text: :Bra! Man vill ju inte sopa bort för mycket heller. Jag tycker att Urbourbos anmärkning att det sakans vissa huvudartiklar har ingenting med denna omröstning ang Stockholmsartikeln att göra utan det är kommande självständiga projekt. Det är väl inget "krav" att det måste finnas en huvudartikel för varje huvudrubrik.--Holger.Ellgaard 6 februari 2011 kl. 17.19 (CET)
replies: text: ::Sant, samtidigt som det ofta är effektivast att samordna skapandet av underartiklar med "uppstyrning" av respektive stycke i huvudartikeln. Men i princip har du förstås rätt! Allt gott, /Urbourbo 7 februari 2011 kl. 21.21 (CET)
Efter att ha funderat ett tag på saken kom jag fram till följande. Även om det är önskvärd att ännu fler huvudartiklar skapas kring Stockholm och vissa avsnitt i stockholmsartikeln skulle kunna utökas något anser jag att exempelvis avsnittet “Ekonomi och Handel”, är helt tillfyllest samma gäller för “Forskning och utbildning”, “Kultur”, “Försvar” och “Natur”. Kvar står “Sjöfart” som skulle kunna förtjäna några egna rader  under “Ekonomi” trots att det redan framgår tydligt i artikeln att Stockholm alltid varit en hamnstad med omfattande sjöfart.
Jag anser att artikeln är komplett, utökningar är ju en av Wikipedias grundidéer och behöver inte upprepas ständigt. Jag lägger därför min röst på “utmärkt”.--Holger.Ellgaard 8 februari 2011 kl. 09.49 (CET)

text: Oj, jag glömde bort att jag deltagit i diskussionen här. För att undvika missförstånd lämnar jag en kommentar till. Som Holger påpekar längre upp är det inte ett krav för den här artikeln att det finns huvudartiklar för alla kapitel och det är inget som påverkar mitt ställningstagande. Däremot är inte innehållet i artikeln balanserat i min mening. Vissa avsnitt som visserligen är intressanta och välskrivna men ändå ganska "smala" (till exempel "solhöjd" och "gatunamn") får ganska mycket utrymme då det skrivits fylliga artiklar om dem medan andra avsnitt som jag tycker är ganska centrala (till exempel vissa avsnitt under kapitlet "kultur, nöjen och sport" och "ekonomi") är sparsamt beskrivna. Utöver detta kvarstår problemen jag beskrev med bildplacering för ett par dagar sedan även om det blivit bättre. Detta gör att jag tycker att artikeln inte når upp till kriterierna för utmärkt. /-nothingman- 8 februari 2011 kl. 10.09 (CET)
replies: text: :Gatunamn/kvarter är nu ännu mera strippade och samtliga vänsterbilder är borttagna resp. flyttade till höger.--Holger.Ellgaard 8 februari 2011 kl. 11.45 (CET)
</div>
thread_title: Antagen till bra

message: Halvlåsningen har upphört och direkt börjar detta idiotiska klotter igen. Jag röstar för en ny period av halvlåsning. --Holger.Ellgaard 8 mars 2011 kl. 16.34 (CET)
replies: text: Instämmer. Då inget mig veterligen ändrats sedan förra låsningen, så har jag nu tagit mig friheten att halvlåsa igen på 6 månader. Allt gott, /Urbourbo 9 mars 2011 kl. 09.41 (CET)
replies: text: : Visserligen en klotterutsatt artikel, men också en sida som många (oinloggade och nya) kan tänkas vilja redigera. Inga akuta klotterproblem, så skrivskyddet borttaget. Förra skrivskyddsperioden gick ut för tre veckor sen. (Det är bara vissa speciella mallar och sidor som man låser i förebyggande syfte.) /NH 10 mars 2011 kl. 13.05 (CET)
replies: text: ::Märklig inställning som tyder på att en del användare har för lite att göra och tycker att det är en "produktiv sysselsättning" att ständigt återställer klotter. Eftersom det faktisk föreligger akuta klotterproblem bör artikeln snarast halvlåsas igen!--Holger.Ellgaard 11 mars 2011 kl. 16.35 (CET)
replies: text: ::: Tyvärr är många redigeringar på Wikipedia klotter. I en ofta visad och ofta redigerad artikel som denna blir de fler än på mer perifera sidor -- men inte allvarligare proportionellt sett. Än så länge gäller principen att alla ska kunna redigera, och därför låser vi inte sidor annat än i undantagsfall. /NH 11 mars 2011 kl. 17.29 (CET)
replies: text: ::::Ja, det är din personliga uppfattning. Min och Urbourbos personliga uppfattning är att artikeln bör halvlåsas med samma argument som gällde vid förra låsningen. --Holger.Ellgaard 11 mars 2011 kl. 19.02 (CET)
replies: text: ::::: Här kan du se vilka andra artiklar som är skrivskyddade för tillfället. Som du ser är det inte många, trots att det säkert finns många artiklar som är mer klotterutsatta än den här. Vill du och Urbourbo förändra principerna för hur skrivskydd används utifrån era personliga uppfattningar om hur det borde vara måste det nog diskuteras på Bybrunnen eller så först. Mvh NH 13 mars 2011 kl. 08.22 (CET)
replies: text: ::::::Håller med NH. --NERIUM 13 mars 2011 kl. 10.12 (CET)
Med tanke på senaste dagernas vandalism uppmaner jag igen: LÅS ARTIKELN! Hälsningar --Holger.Ellgaard 19 mars 2011 kl. 11.08 (CET)
thread_title: Klotter igen

message: Enligt SCB's senaste siffror bor numera c:a 1,375 miljoner i Stockholms tätort. Siffran har uppdaterats och avrundats (på rimligt sätt) till "cirka 1.4 miljoner". Men SCB har senaste åren "inkorprerat" nya områden. Sollentuna är ett sådant nytt område som enligt SCB numera ingår i tätorten. Med detta vill jag endast påpeka att (land)arean av Stockholms tätort har utökats, men inte uppdaterats. Det är emellertid kanske inte så konstigt, jag har själv inte kunnat finna någon som helst uppgift angående tätortens area hos SCB. Men faktum kvarstår - utökas folkmängden med nya områden måste deras area läggas till. I artikeln hittar jag heller ingen referens till varifrån de nu angivna 377 km2 kommer ifrån eller från vilket år siffran härstammar. Med tanke på artikelns i övrigt höga standard anser jag denna uppdateringsfråga imperativ.
Mvh StratoCumulus StratoCumulus 30 juli 2011 kl. 03.37 (CEST)
replies: text: Uppgifter om tätorters areal finns i Lista över Sveriges tätorter och källan därtill är SCB: Tätorter 2010. Nu är artikeln ändrad så att alla uppgifter om areal och folkmängd i faktarutan tas från senaste uppgifter från SCB. /Larske 30 juli 2011 kl. 10.52 (CEST)
thread_title:  Arean av tätorten, inkorpreringar 

message: Jag tycker verkligen inte på något sätt att " År 2010 var Stockholms kommun Europas miljöhuvudstad. Stockholm är den första staden i Europa som har tilldelats denna årliga status" är motiverat att ha med i ingressen, som skall innehålla en presentation av det allra viktigaste om staden. Finns det ingen bättre plats för det? /Julle 8 augusti 2011 kl. 11.34 (CEST)
replies: text: Tycker att det är en viktig detalj. --Holger.Ellgaard 29 september 2011 kl. 17.53 (CEST)
thread_title:  Miljöhuvudstad 

message: Tycker att områdeskartan i introboxen är onödig. Den gör boxen blaffig och dominant och sticker långt ner i artikeltexten. Jag röstar för att slopa denna Sverigekarta. Eller finns det konsensus att ha med en översiktskarta numera? Alternativt kunde man visa innehållsförteckningen i normalläge. Vad tycker andra? --Holger.Ellgaard 29 september 2011 kl. 17.53 (CEST)
replies: text: Instämmer; coord-länken finns ju även för den som mot all förmodan inte vet vart staden ligger. Om en karta nödvändigtvis måste finnas, så får den i så fall beskäras kraftigt och ändras från stående till liggande. Hela Norrland & Skåne måste inte synas för att förklara positionen. /Urbourbo 29 september 2011 kl. 19.32 (CEST)
replies: text: :Sett ur ett globalt perspektiv kan det ju vara bra att visa på en karta var Stockholm ligger. En positionskarta finns till och med för :en:London. Att jag lade dit den stora Sverigekartan var mest för att Sthlm är landets huvudstad. Kanske :Fil:Sweden location map, 40south.svg med tillhörande kartprick är amindre klumpig? Se Göteborg eller Malmö för hur det kan se ut. --MagnusA 10 oktober 2011 kl. 20.21 (CEST)
replies: text: ::Sverige är ett avlångt land och då blir en sverigekarta också avlång. Nu är det så att illustrationer med extrem högformat blir alltid mycket dominanta i våra artiklar. De tar 3-4 ggr så mycket plats som en liggande bild vid normalvisning (250px bredd). Jag undviker därför numera bilder i stående format. Ditt förslag med :Fil:Sweden location map, 40south.svg tycker jag är bättre och stämmer överens med Göteborg-artikeln. --Holger.Ellgaard 12 oktober 2011 kl. 18.06 (CEST)
replies: text: :::Jag provade att lägga in kartan med södra Sverige istället. Den är inte fullt så avlång så den kanske passar något bättre in i layouten. Dessutom passade jag på att precisera koordinaterna till sekundnoggrannhet (siktade på Stortorget i Gamla Stan). Den med minutnoggrannhet hamnade någonstans vid Södra Station.--MagnusA 13 oktober 2011 kl. 09.26 (CEST)
replies: text: ::::Det ser bättre ut. Stockholms nutida "mittpunkt" är enl. Trafikverket Gustav Adolfs torg.--Holger.Ellgaard 13 oktober 2011 kl. 09.55 (CEST)
replies: text: :::::Aha, det visste jag inte! Det verkar rimligt att Wikipedia följer det så jag justerade koordinaterna något till det torget. Att jag valde Stortorget tidigare var förstås att det var en såpass viktig handelspunkt under Stockholms "barndom". --MagnusA 13 oktober 2011 kl. 10.17 (CEST)
thread_title: Områdeskartan

message: Är det inte ett ganska konstigt urval av bilder i collaget i infoboxen? Mitt i bilden tronar Victoria Tower i Kista, som jag som mångårig stockholmare knappt har hört talas om, och aldrig har sett i verkligheten. Är den representativ för staden? Globen i mörker, upplyst i Djurgårdens färger, så man knappt ser hur den "egentligen" ser ut. Stadshuset i motljus mitt i natten? Slottet uppifrån, så man knappt känner igen det? Statyn av Sankt Göran, som står lite off på Österlånggatan? Och överlag är det natt lite väl mycket på bilderna, tycker jag. Förlåt gnället, men jag känner inte igen mig! /jssfrk (d|b) 8 december 2011 kl. 23.35 (CET)
replies: text: Jag håller med dig! Var var det för fel på förra inrtokollage? (se bild) Varför byttes den utan konsensus? Intobilden är en viktig del i en artikel (speciellt denna) och bör inte bytas utan konsensus. Varför plockades in den dessutom i 12 ytterligare interwikiartiklar om Stockholm? Är upphovsmannen så förälskat i sitt kollage? Nio delbilder blir även allt för plottrigt! Jag röster för återinförandet av tidigare kollage. Hälsningar --Holger.Ellgaard 14 december 2011 kl. 10.57 (CET)
replies: text: :Jag är också för ett byte till tidigare bild. Allt för plottrigt och mörkt.--I99pema 14 december 2011 kl. 11.02 (CET)
replies: text: ::Tack, Ankara! --Holger.Ellgaard 14 december 2011 kl. 11.11 (CET)
replies: text: :::Till gnällistan ovan kan jag bidra med att bilden från Stortorget av någon anledning var spegelvänd i kollaget. Har tidigare tänkt påpeka detta och fråga om det verkligen är så lämpligt, men nu är ju det problemet löst. Kommer introbilden på svwp att spridas till övriga wikis genom någon robot, eller? --Larske 14 december 2011 kl. 21.40 (CET)
Hej! Instämmer med övriga att "Victoriatornskollaget" inte var så lyckat. Det nuvarande är ju utmärkt. Dock visar det tre bilder på gamla stan och ett på söderort. Jag menar inte att vi ska ha någon "rättvisa" mellan stadsdelarna, men stan är ju (även känd för) mer än så. Personligen hade jag gärna sett en bild från Sergels torg eller Hötorgscity, som ju under ett halvsekel blivit några av stans mest bekanta landmärken. Allt gott! /Urbourbo 14 december 2011 kl. 22.03 (CET)

text: Håller med om att det det här kollaget är bättre, men jag saknar Stadshuset. / Elinnea 14 december 2011 kl. 22.23 (CET)
replies: text: :Ja, jag saknar också Stadshuset och slottsbilden med en del av ett fartyg längs till höger i bilden är inte heller så bra. Jag filar på en ny kollageintrobild som kommer snart. --Holger.Ellgaard 24 januari 2012 kl. 19.00 (CET)
thread_title:  Collage-bilden i infoboxen 

message: Detta har nu försvunnit ut artikelns avdelning "Historia":
*De äldsta dokumentet man har funnit, med en säker datering, där namnet Stockholm förekommer, är två diplom, det ena från juli 1222 ~
(den feta delen). Är det någon som vet vad det var för dokument från 1222, och om den ursprungliga informationen var riktig, borde vi inte anstränga oss lite för att belägga den i stället för att bara ta bort ett så pass väsentligt årtal ur historiebeskrivningen? SergeWoodzing 20 december 2011 kl. 06.46 (CET)
För diskussions och eventuell åtgärds skull har jag återinsatt texten. SergeWoodzing 20 december 2011 kl. 07.11 (CET)
replies: text: Onödigt att återinsätta kan jag tycka. Texten är uppenbart en hoax; låt oss behålla de uppgifter som är källbelagda i huvudartikeln. Man kan enkelt googla på "stockholm diplom 1222" och konstatera att det endast är wp och dess kloner som nämner något liknande. Vem har för övrigt hört talas om ett diplom från 1200-talet? /Urbourbo 20 december 2011 kl. 09.49 (CET)
replies: text: :Om den som skrev dit detta från början medvetet la in ett falsarium i artikeln ska det givetvis tas bort. Jag är emellertid inte lika villig som du att konstatera så kategoriskt (på känn av något slag?) att så varit fallet eller basera sådana konstateranden på Google, där en enorm massa äldre faktamässiga uppgifter om allt möjligt inte återfinns. Man kanske måste vara över 60 år gammal för att veta om den saken med säkerhet. Min avsikt var att ge den som skrivit dit detta, eller eventuellt någon annan som känner till något om det, en chans att svara innan den intressanta uppgiften (om det finns någon sanning i den alls) tas bort. SergeWoodzing 21 december 2011 kl. 17.06 (CET)
replies: text: ::Att de äldsta bevarade dokument som nämner namnet Stockholm inte skulle finnas omnämnda på nätet finner jag mycket osannolikt. /ℇsquilo 21 december 2011 kl. 17.25 (CET)
replies: text: :::Om du också är över 60 år gammal så ser jag allvarligt på din åsikt. I vart fall respekterar jag den. SergeWoodzing 21 december 2011 kl. 17.53 (CET)
replies: text: ::::Min ålder har inget med saken att göra, dessutom är både din och min ålder försumbar jämfört med åldern på det påstådda dokumentet. Det jag försöker säga är att om det finns ett bevarat dokument från år 1222 och det är det äldsta kända dokument som omnämner Stockholm, då skulle det dokumentet vara såpass känt och omtalat att det även skulle finnas omnämnt på internet. Det är ju knappast den typen av dokument som riksarkivet eller kungliga biblioteket skulle vänta till sist med att katalogisera digitalt. /ℇsquilo 21 december 2011 kl. 22.08 (CET)
replies: text: :::::Det är min definitiva erfarenhet att personer som är yngre än c:a 60 har mycket större förtroende for Google och liknande som avgörande faktor när det gäller att yttra sig med stor säkerhet om vad som finns/funnits och inte. För att något ska vara omnämnt på Google och liknande måste någon någon gång ha laddat upp något om det på Internet. Så är ofta inte fallet med allt möjligt gammalt. Det är min orubbliga åsikt. Jag respekterar din åsikt, antar att du respekterar min. SergeWoodzing 22 december 2011 kl. 12.25 (CET)
replies: text: ::::::Frågan är om det inte är ett skrivfel och skall stå 1252 istället för 1222. Åke Abrahamsson (fil dr. i historia och f.d. antikvarie vid Stockholms Stadsmuseum) skriver i boken Stockholm - en utopisk historia: Stockholms omnämnande i två brev från samma år [1252] är mer att betrakta som en bekräftelse på att staden fötts och fått ett namn. Det finns alltså två brev från samma år där Stockholm omnämns för första gången.--I99pema 22 december 2011 kl. 14.05 (CET)
replies: text: :::::::Jag har nu ändrat till 1252. Det stämmer med månaden. I övrigt benämner Westlund & Stahre de första urkunderna som två på latin skrivna diplom från år 1252 i boken Stockholms gatunamn.--I99pema 22 december 2011 kl. 14.18 (CET)
replies: text: ::::::::Bravo, I99pema! Och tack! SergeWoodzing 22 december 2011 kl. 19.12 (CET)
thread_title:  Dokument från 1222? 

message: Kanske lite halv utanför ämnet då det är en hänvisning till annan källa, men kan inte låta bli att reagera.
----------------------------------
Två samtida skildringar, speglar stadens utveckling:
....
"Stockholm ligger på 42 graders longitud och 61 graders latitud i en ofruktbar och karg trakt - så att den icke utan orätt (i detta rike) skulle kunna jämföras med en människokropps mage, som icke tjänar till annat än att taga till sig och förtära vad man ger den, utan att den av sig själv kan frambringa det minsta till sin näring . . ."[13]
----------------------------------
Detta låter mer som Arkhangelsk, http://en.wikipedia.org/wiki/Arkhangelsk_Oblast , vilken ligger på ungefär den koordinaten och har klimattyp taiga och träsk. Mälardalen har väl aldrig setts som en ofrukbar trakt, eller hur? Tycker det känns missvisande att lägga dit två "samtida skildringar som speglar stadens utveckling" om den ena kan misstänkas felaktigt beskriva en helt annan stad.
replies: text: 61°N 42°E är mitt ute i ödemarken, ungefär mitt mellan Archangelsk och Vologda längst vägen M8. Kan det vara så att man har blandat ihop Stockholms latitud med Archangelsk longitud? /ℇsquilo 31 december 2011 kl. 14.55 (CET)
replies: text: :Har kollat av källan på nytt, och texten är korrekt återgiven. Men stämmer inte koordinaterna ska avsnittet tas bort. Ymer 31 december 2011 kl. 15.18 (CET)
replies: text: ::Longitud angavs länge i förhållande till Ferro. Det är alls inte givet att det rör sig om antal grader öster om Greenwich. Edaen 31 december 2011 kl. 15.21 (CET)

text: ::Enl. bladet Stockholm från Generalstabskartan ligger Stockholms gamla observatorium 35 grader 43 minuter och 19,5 sekunder öster om Ferro. Gamla mätningar av longitud kunde kanske vara så osäkra. Edaen 31 december 2011 kl. 15.28 (CET)
replies: text: :::Om man följer meridianen som går genom mälaren så står det 41 högst upp på den här franska kartan från 1683. Vilket system som används? Edaen 31 december 2011 kl. 20.57 (CET)
replies: text: ::::Det står nog 40 skulle jag tro, men frågan är likväl berättigad. --Larske 31 december 2011 kl. 21.09 (CET)
replies: text: :::::Så, vad är alltså frågan i detta läget? Ymer 31 december 2011 kl. 22.53 (CET)
replies: text: ::::::Att kunna förklara för läsare varför det står som det gör. Edaen 31 december 2011 kl. 22.54 (CET)
thread_title:  Stockholm eller Arkhangelsk? 

message: Några frågor om frågor, apropå ny stor mallblaffa över artikeln utan ett enda ord här på denna sida (gillar i princip inte att man slänger dit sådana på det sättet): var menas med "blågula frågor"? Kan dessa, vad som nu menas, åtgärdas genom taggning i texten i stället eller är hela artikeln katastrofal? Om en källa inte är tillförlitlig kan den inte tas bort och/eller diskuteras här? SergeWoodzing 8 januari 2012 kl. 16.07 (CET)
replies: text: Jaha, där var jag inte tillräckligt snabb. Ser nu att den stora feta, fula blaffan redan har tagits bort. Var inte frågorna aktuella? SergeWoodzing 8 januari 2012 kl. 16.11 (CET)
replies: text: :Se Wikipedia:Bybrunnen#blågula frågor.--LittleGun 8 januari 2012 kl. 16.14 (CET)
replies: text: ::OK tack, men varför nämndes den gruppen i blaffan? Eller vi kanske ska strunta i detta nu när blaffan tagits bort? Vad tycker du? SergeWoodzing 8 januari 2012 kl. 16.20 (CET)
replies: text: ::: Nej, det går inte att strunta i det eftersom informationen som kom från källan fortfarande finns kvar i artikeln (den har bara KB-mallats). Det finns även risk för att informationen inte alls stämmer. Ifall du har god kunskap i området kanske du vill ta en titt på det? Vänligen, dnm (d | b) 8 januari 2012 kl. 16.30 (CET)

text: ::: (redigeringskonflikt) Du har bakgrunden i bybrunnenlänken: Wikipedia:Bybrunnen#blågula frågor. De användes som referens till en historisk faktauppgift i den här artikeln, och med tanke på gruppens högerextremistiska och nationalromantiska bias ifrågasattes samtliga källhänvisningar till deras hemsida. Nu är referensen borttagen och ersatt med en kb-mall: diff. Inget jättekontroversiellt uttalande men sajten behöver inte få uppmärksammhet av wikipedia, enligt mig och diskussionen på bybrunnen.--LittleGun 8 januari 2012 kl. 16.31 (CET)
OK, om jag fattar rätt är det den här meningen (frånsett 2 typon som jag nu rättat) som det handlar om:
*Utbildningen i Stockholm började med medeltidens klosterskolor. I Stockholm fanns två klosterskolor; vid franciskanernas Gråbrödraklostret på Riddarholmen och vid dominikanernas Svartbrödraklostert vid Svartmangatan.
Jag hade väl snarare kunnat tänka mig att det var Vatikanen som var i farten, hellre än extremhögern (samma sak?), om inte uppgifterna skulle stämma.
Jag har inte deltagit i debatten på den andra platsen, men borde vi inte ifrågasätta uppgift för uppgift hellre än att döma ut allt som personer/organisationer kommer med bara för att vissa organisationer ter sig extrema, på höger- eller vänster- eller annan kant?  Propaganda bombarderas vi med från många håll, även från Dagens Nyheter, och det finns säkert massor av användare som vill pusha sina politiska agendor på WP. Allt sådant ska väl stoppas, inte bara vissa grupper som utmärker sig för att vara extrema? Smygpropagandan är allra farligast, och så länge vi lever i en tämligen opinionsstyrd demokrati kan just den demokratin ifrågasättas.
Akta neutralitet är i stort sett kliniskt rensad från allt sådant. Jag gillar den.
Nåväl, i sakfrågan här, är det tidevarvet då utbildningen startade som behöver tillförlitlig källa eller är det att just svartbröderna hade en skola? SergeWoodzing 8 januari 2012 kl. 17.00 (CET)

text: Tittar man på den någorlunda väl källbelagda artikeln Klosterskola så blir en ganska naturlig slutsats att det inte vore särskilt rimligt att anta att de två stora klostren i Stockholm inte hade skolor. Eller? Det kanske inte behövs någon källa? Då kanske man bara kan strunta i den kontroversiella källan. SergeWoodzing 8 januari 2012 kl. 17.10 (CET)
replies: text: :Jag uppfattar att både tidevarvet och svartbrödernas skola behöver källbeläggas. Jag tycker ditt resonemang håller, men det blir egen forskning. Avvakta om du inte sjäv hittar någon källa, till slut kommer det en ny. Den kontroversiella är redan borttagen.--LittleGun 8 januari 2012 kl. 17.15 (CET)
replies: text: ::Visst fanns det klosterskolor i Stockholm, läs Forskning och utbildning i Stockholm. Hälsningar --Holger.Ellgaard 11 januari 2012 kl. 10.29 (CET)
thread_title: Typ av frågor

message: Här kommer ett nytt förslag till introbild-kollage (i två alternativ) där jag försökte ta hänsyn till de önskemål som tidigare framfördes (saknas Stadshuset och Sergels torg eller Hötorgscity). Jag tänkte så här:
* Bild 1: Vy över den historiska staden från Stadshuset.
* Bild 2: Motsvarande vy tillbaka på Stadshuset, Evert Taube får symbolisera en folkkär Stockholmare och “skulpturstaden”.
* Bild 3: af Chapman (sjöfart och omtyckt övernattningsställe) framför Skeppsbroraden som var Stockholms första “skyltfönster mot världen”.
* Bild 4: Hötorgsskraporna, vackra eller fula är här oviktigt, i vilket fall het omdiskuterat och symbol för Stockholms största omdaning i modern tid. Alternativet är Globen som får stå för evenemang och idrott.
* Bild 5: En kvällsbild med Stockholms slott får avsluta “dagen i Stockholm”.
Själv föredrar jag alternativ A med Hötorsskraporna. Vad tycker ni? Hälsningar --Holger.Ellgaard 25 januari 2012 kl. 10.36 (CET)
replies: text: Jag har förståelse för tanken och din vilja att ha med skraporna, men globen är trots allt en tydligare och kändare symbol för stockholm. Om det ens är ett giltigt argument.--LittleGun 25 januari 2012 kl. 10.54 (CET)
replies: text: :Många som bara ser den tror att Globen är att atomkraftverk. SergeWoodzing 25 januari 2012 kl. 11.39 (CET)
replies: text: ::Det är möjligt, fast inte så många svenskspråkiga och inte så många som istället ser Hötorgsskraporna som symboler för Stockholms brytningstid.--LittleGun 25 januari 2012 kl. 11.55 (CET)
replies: text: :::Kanske, men vi är ett uppslagsverk och då är Hötorgsskraporna symboler för Stockholms modernisering (inte Globen) även om några inte är medvetna om det. Vi kan naturligtvis ha både Globen och Hötorgsskraporna och en massa andra "symboler", men det gäller att vara tydligt och inte blir för plottrigt, som ett tidigare förslag. Introkollaget skall inte heller vara ett turist-vykort.--Holger.Ellgaard 25 januari 2012 kl. 12.11 (CET)
replies: text: ::::Japp, och som jag skrev förstår jag dina intentioner, men jag håller inte med gällande globen. Det ska absolut inte vara plottrigt och din goda smak gällande layouten ifrågasätter jag inte. Men att bilderna i introcollaget föreställer något som våra läsare identifierar med stockholm tycker jag är "viktigare" än att i den kontexten kodifiera eller "ge bildning". Väljer du alternativ A kommer jag däremot inte drömma om att redigeringskriga. Jag ger bara uttryck för min åsikt.--LittleGun 25 januari 2012 kl. 20.48 (CET)
Hej, Mycket snygga kollage båda två tycker jag! När det gäller bildvalen, så känner jag själv mer för hötorgsskraporna, som dels är en del av stadskärnan, dels har funnits med mycket längre än globen. Kanske kunde man tänka sig ett större 3x3 kollage, så att båda får plats? Allt gott, /Urbourbo 25 januari 2012 kl. 22.33 (CET)

text: Jag tycker att vi kan slopa fören på Af Chapman och köra på Hötorgsskraporna och Globen. / Elinnea 25 januari 2012 kl. 22.38 (CET)
replies: text: :Trist på den fina bilden, men jag håller nog med om att det vore en funktionell lösning! /Urbourbo 25 januari 2012 kl. 23.02 (CET)
replies: text: ::Hötorgetlådorna + globbollen. Hm. Stockholm, en av världens vackraste städer. Av denna föreslagna kombo fick jag en lite illamående känsla i maggropen. Kan inte säga varför, det bara blev så. En bild säger ju mer än 1000 ord. 2000 då? SergeWoodzing 26 januari 2012 kl. 02.16 (CET)

text: ::PS Trädet är fint. SergeWoodzing 26 januari 2012 kl. 02.17 (CET)
Mycket bra med alla synpunkter! Med alternativ C har jag försökt att få alla önskemål "under en hatt". Nu blev det visserligen sex bilder, men jag tror att kollaget är fortfarande översiktligt. Tacksam för synpunkter. Själv tycker jag att Chapmans förstäv och Taubes utsträckta arm spelar bra ihop, liksom kantiga höghus och runda Globen. Panoramat upptill och nertill håller ihop det hela. Hälsningar --Holger.Ellgaard 26 januari 2012 kl. 10.48 (CET)

text: Lysande, igen.--LittleGun 26 januari 2012 kl. 11.09 (CET)
replies: text: :Instämmer med Lilla skjutvapnet. SergeWoodzing 26 januari 2012 kl. 11.29 (CET)
replies: text: ::Perfekt. Och den ökade höjden stör ju inte heller med tanke på den långa innehållsförteckningen. Snyggt jobbat! /Urbourbo 26 januari 2012 kl. 11.39 (CET)
replies: text: :::Bra! Då plockar jag in den i boxen. --Holger.Ellgaard 26 januari 2012 kl. 13.56 (CET)
thread_title: Förslag till ny introbild

message: Jag tog bort hela det nya avsnittet “Kriminalitet” som tycks hämtat ur en turistbroschyr med allmänna fraser som Stockholm är en trygg stad av internationella normer, men inte så säker som den var. eller Se upp för dina fickstölder i turistområden och Under sommaren försöker några gatuspelare lura sin publik på Drottninggatan. Listan kan göras lång. Det hela håller inte WP-standard och platsar därför inte i en encyklopedisk artikel. Ett kort avsnitt om kriminalitet i Stockholm är dock befogat men kriminalitet drabbar inte bara turister i form av småtjuvar, det finns mycket värre kriminalitet i staden som väpnade rån, villainbrott, trafficking, utpressning, misshandel, prostitution etc. Självklart behövs källor! --Holger.Ellgaard (disk) 15 april 2012 kl. 10.54 (CEST)
thread_title: Kriminalitet

message: Det står nästan ingenting om Stockholms näringsliv och industri. (Förutom om turism, hotell, konf. och varuhus). Det borde stå även om Stockholms industrier och företag i andra branscher, och ev. med hänvisning till andra uppslagsord på Wikipedia, etc. så att den här artikeln inte blir för lång. Men självklart ska byggföretag, Ericsson, Lundin Oil, Nobel, Astra-Zeneca och alla andra läkemedelsföretag, Scania, m.fl. företag i Stockholm och i Stockholms län nämnas någonstans. I artikeln nu nämns de överhuvudtaget inte... Stockholms snabba folkökning och relativa rikedom och välstånd beror på Stockholms många företag. Idag finns det ovanligt många små, specialiserade företag, som producerar alla möjliga sorts varor och tjänster, t.ex. inom musik, reklam, IT, programmering, ekonomiska tjänster, typ fondförvaltning, miljö-konsulting, lobbying, etc. Det finns ingenjörsbyråer som är både stora som t.ex. Semcon, Swedac, Midroc och ÅF, och många små. Och det finns många fler små, framgångsrika företag med högt utbildad, specialiserad personal. Så är det inte i alla städer. 
replies: text: Hej! Du är välkommen att förbättra artikeln, helst med källhänvisningar för uppgifterna! Mvh --Lajm (disk) 3 september 2012 kl. 19.10 (CEST)
thread_title: Näringsliv och industri

message: Länken "skyddsbrev från 19 augusti 1252" leder till en bild på det första brevet, som är daterat i juli samma år. MiKe (disk) 8 februari 2013 kl. 11.05 (CET)
thread_title: Breven

message: Den årligen utkommande "Den Svenska Almanackan" anger Stockholms horisont till N 59:21:00 polhöjd (latitud), samt 12 tidsminuter & 14 tidssekunder öster om Sveriges tidsmeridian, d.v.s 15:e longituden. Eller 12,233 tidsminuter öster om 15 gr Öst. Och 12,233 tidsminuter motsvarar 3,05825 grader eller 3:03:28. Och longituden för stockholm blir då 15 grader mer - E18:03:28 Korrekt officiell position för huvudstaden blir då  N59:21:00 & E18:03:28. Varifrån kommer N59:19:46 , E18:04:07 ? Föreslår korrigering enligt Svenska Allmanackan.(Version med tre kronor och årtal på) UaruRamirezi (disk) 23 maj 2013 kl. 07.42 (CEST)
replies: text: Nuvarande  är Gustav Adolfs torg och vald då Torget räknas som geografisk mittpunkt för avståndsangivelser till och från Stockholm.  hamnar uppe i Roslagstull. Vad grundar de egentligen detta läge på?--I99pema (disk) 23 maj 2013 kl. 09.53 (CEST)
replies: text: ::Jag är inte helt insatt i Stockholms geografi (fast känner ju till innerstans stadsdelar). Jag tror att positionen har att göra med observatoriet (likt Greewich). Finns det inte ett observatorium i Observatorielunden ? Hur som hellt har jag barakonstaterat skillnaden. "Officiell" position var möjligen felaktigt uttryck. Men både Almanackan för 2003 och 2007 anger samma position. Polhöjd/latitud är möjligen avrundad. För utbredda, större, orter anser jag att man inte skall ange positionen för noga. Är Gustav Adolfs  torg på något vis officiell "mittpunkt" ? UaruRamirezi (disk) 29 maj 2013 kl. 01.18 (CEST)
replies: text: :::Stockholms gamla observatorium har positionen   och ligger inte så nära. Gustav Adolfs torg är Trafikverkets mittpunkt när det kommer till avståndsmätning på vägskyltar mellan Stockholm och andra städer. I normala fall brukar dessa nätas från ortens tåg- eller busstation. --I99pema (disk) 29 maj 2013 kl. 07.15 (CEST)
replies: text: ::::Se även Vägmätning i Sverige.--Holger.Ellgaard (disk) 14 juli 2013 kl. 10.50 (CEST)
replies: text: :::::Komplext! Se:* Meridianön* Villsamma longituderI sammanhanget efterlyser jag koordinater för Paris observatorium, som en tid konkurrerade med Greenwich som världens centrum. Kartor hänvisar ibland till Paris som nollmeridian. Någon som vet?/ 83.251.137.225 3 oktober 2015 kl. 08.54 (CEST)
replies: text: ::::::Är det inte meridianen för Paris (observatorium) som du kan se i Nollmeridian? Annars finns det mycket att läsa i fr:Méridien de Paris. --Larske (diskussion) 3 oktober 2015 kl. 10.15 (CEST)
thread_title:  Position enligt "Den SvenskaAlmanackan" 

message: Även om artikeln är av bra standard skulle jag vilja föreslå att byta ut frasen "internationella gäster" mot "utländska gäster". Ordet "internationell" känns något malplacerat i detta sammanhang, även om inte endast turister avses. WernerX (diskussion) 23 juli 2014 kl. 12.42 (CEST)
replies: text: . Du får naturligtvis gärna formulera om det en gång till. Alla får förbättra. Även du:).--LittleGun (diskussion) 23 juli 2014 kl. 14.07 (CEST)
thread_title:  Internationella gäster 

message: Jag börjar undra varför den här artikeln inte skulle kunna vara halvlåst ganska permanent. Ser egentligen ingen anledning att tillåta IP-användarnas oavlåtliga lekstuga här dag efter dag, vecka efter vecka, månad efter månad, år efter år. Någon annan? SergeWoodzing (diskussion) 1 oktober 2014 kl. 21.20 (CEST)
replies: text: Detta trodde jag att jag skrev på en helt annan sida. Men det kanske är relevant även här?  --SergeWoodzing (diskussion) 1 oktober 2014 kl. 21.24 (CEST)
replies: text: :Japp, du skrev samma sak här: Diskussion:Carl XVI Gustaf.--LittleGun (diskussion) 1 oktober 2014 kl. 21.54 (CEST)
thread_title:  Halvlåsa eller lekstuga?

message: ;Utöka
* Stockholm#Ekonomi och handel
** Utöka & uppdatera 
** Skapa huvudartikel Ekonomi och handel i Stockholm
* Stockholm#Kultur; Konst, Teatrar, Restauranger, Nöjesliv:
** Utöka & uppdatera
** Konst: offentliga skulpturer & statyer (jmf :Kategori:Skulpturer i Stockholm)
** Skapa huvudartiklar Konst i Stockholm Teater i Stockholm Restauranger i Stockholm
*Stockholm#Forskning och utbildning
** Utöka ang forskning
*Stockholm#Kommunikationer
**Skriv inledning --Holger.Ellgaard 7 februari 2011 kl. 18.07 (CET)
*Stockholm#Sjöfart
** Utöka ang Stockholms hamnar mm
** Skapa huvudartikel Sjöfart i Stockholm --Holger.Ellgaard 10 februari 2011 kl. 19.06 (CET)
*Stockholm#Försvar
**Utöka (gäller även huvudartikel)  --Holger.Ellgaard 17 juni 2011 kl. 15.39 (CEST)
*Stockholm#Natur
**  Skapa huvudartikel Natur i Stockholm  --Holger.Ellgaard 11 mars 2011 kl. 18.57 (CET) 
;Banta
*Stockholm#Tekniska försörjningssystem
**Korta ner (pga nyskapad huvudartikel) --Holger.Ellgaard 7 februari 2011 kl. 17.51 (CET)
Yger (diskussion) 31 januari 2023 kl. 07.47 (CET)
thread_title:  Från Att göra