Diskussion:Libertarianism/Arkiv 2009

message: Ett viktigt skäl för att ha separata sidor om nyliberalism och libertarianism är att man inte kan säga "vänsternyliberalism", men väl "vänsterlibertarianism". En del nyliberaler är säkert emot att man säger också det senare, men det spelar mindre roll. Vänsterlibertarianism är ett etablerat begrepp. Det centrala i libertarianismen tycker jag f.ö. är tron på ägandet. Anti-moralism och marknadsekonomi är också viktigt. Libertarianer är också kända för att vara drog- och sexliberaler. Huruvida detta också gäller för vänsterlibertarianer är dock en öppen fråga. De flesta vänsterlibertarianska texter resonerar kring ägandet av naturresurser och dylikt. Inte om drog- och sexliberalism, rätten att bära vapen, huruvida staten skall avskaffas eller bara minimeras osv. En del vänsterlibertarianer, såsom Philippe Van Parijs, menar att basinkomst är en naturlig följd av vänsterlibertarianismen. Men alla vänsterlibertarianer är nog inte för en helt ovillkorlig basinkomst. Ett förslag: Man kan ha en kort text om libertarianism där man sedan kan läsa länka vidare till nyliberalism, anarko-kapitalism och vänsterlibertarianism. Frihetlig socialism passar knappast under rubriken libertarianism, såvida det inte finns bra skäl till det, och skäl för hur det skiljer sig från vänsterlibertarianism. (Mats33 11 januari 2009 kl. 22.01 (CET))
replies: text: Vi har ju redan separata artiklar. Allting som står under Filosofi är hämtat från litteratur om libertarianism. Inte en enda källa skriver mer om nyliberalism annat än att det är en vanlig synonym i Sverige. Anledningen till att det finns en länk till nyliberalism är som sagt att innebörden av libertarianism i USA direktöversätts till nyliberalism. Den vedertagna definitionen av libertarianism har vi redogjort för under filosofi. Hur kan "vänsterlibertarianism" vara ett etablerat begrepp? Finns det ens någon som kallat sig vänsterlibertarian? Libertarian socialism finns däremot och där är den svenska översättningen frihetlig socialism. Att vara för viss offentligt finansierad välfärd är inte ett kriterium för att vara "vänsterlibertarian". Aldrig hört någon som kallat Milton Friedman för vänsterlibertarian för att han förespråkade negativ inkomstskatt.  Narcissist 12 januari 2009 kl. 20.16 (CET)
Vänsterlibertarianism är ett ovanligt begrepp i den svenska debatten, men det förekommer. Bland annat i Simon Birnbaums avhandling från 2008. Kända vänsterlibertarianer är bland andra Peter Vallentyne, Hillel Steiner och Phillipe Van Parijs. Milton Friedman räknas normalt inte som vänsterlibertarian, eftersom han inte skrivit något om att naturresurser ägs gemensamt. Kort kan skillnaden beskrivas såhär: "Libertarianism is committed to full self-ownership. A distinction can be made, however, between right-libertarianism and left-libertarianism, depending on the stance taken on how natural resources can be owned." ( http://plato.stanford.edu/entries/libertarianism/ ). Engelska wikipedia har för övrigt en egen sida om "left libertarianism". Dock brukar alla nyliberaler anse att vänsterlibertarianism inte finns, eller att de som tycker så tycker fel. (Mats33 13 januari 2009 kl. 16.34 (CET)).
replies: text: : Hur kan du påstå att dem skulle vara kända? Måste vara inom en extremt begränsad krets. Du hänvisar till EN avhandling i Sverige, när libertarianism som begrepp har ett väldigt starkt fäste i USA. Man sysslar inte med några bokstavskombinationer som är vanliga inom vänstern. Den mest vedertagna definitionen av libertarianism är den som vi redogjort för under Filosofi och ingenting annat. Källor som styrker detta är bland annat Nationalencyklopedin och 5 statsvetare i studentlitteratur som används på universiteten. Förstår dock inte vad det är du argumenterar mot/för i artikeln. Narcissist 14 januari 2009 kl. 14.09 (CET)
thread_title:  Man kan inte säga "vänsternyliberalism" 

message: Här är en annan studie som förklarar de TRE libertarianska riktningarna, (höger)libertarianism (dvs vanlig libertarianism), vänsterlibertarianism och socialistisk libertarianism. www.widerquist.com/karl/Articles--scholarly/Libertarianism.doc
1. Ingen allmänt överenskommen terminologi, men tre grupper finns: “libertarian socialist,” “left-libertarian,” och “right-libertarian”. Det är inte fraktioner av samma rörelser, utan rörelser/ideologier - men som också har vissa saker gemensamt.  
Om socialistgruppen: "Libertarian socialists believe that all authority is inherently dangerous and possibly tyrannical. Some hold the belief that where there is authority, there is no freedom. They want to replace the state and the capitalist property rights established by the state with voluntary mutual aid associations made up of free individuals. Libertarian socialism is also known as anarchism, mutualism, and anarcho-syndicalism. It has a variety of offshoots including eco-anarchism, and feminist anarchism, and some connection with Green environmental movements. Libertarian socialists take their defining influence from the early socialists who split from the Marxists because of their opposition to the authoritarian aspects of the dictatorship of the proletariat. These thinkers include Pierre Joseph Proudhon (Proudhon 1994), Michael Bakunin (CITE), Peter Kropotkin (CITE), Rudolf Rocker (Rocker 1989 [1938]), and to some extent Max Stirner (CITE), Emma Goldman (CITE), Leo Tolstoy, George Orwell, Bertrand Russell, and the early liberal tradition although some anarchists are hostile to their “bourgeois” liberal roots. Modern libertarian socialists include Noam Chomsky, Murray Bookchin, Sam Dolgoff, Colin Ward, and George Woodcock (CITE)."
Om högergruppen: "Right-libertarians promote liberty as negative liberty or freedom as noninterference (Berlin 1969). That is, a person is free to do whatever no other person prevents her from doing whether or not she is actually able to do that thing. In the sense, I am free to fly by flapping my arms even though I am unable to do it. Right-libertarian freedom is also often expressed as self-ownership—the belief that every adult individual owns herself and no one can take away her rights over herself away without her consent (Cohen 1995; Locke 1960; Nozick 1974; Otsuka 2003). Self-ownership does not mean that people naturally treat themselves as property; it means instead that every individual is free from being treated as the property of another person. A self-owner determines what he or she will do."
Både socialistgruppen och högergruppen är skeptiska till statlig överhöghet, men de har diametralt olika uppfattningar om ägandet. 
Vänsterliberala gruppen: “Left-libertarianism is the belief that all individuals have the right to strong self-ownership coupled with the belief in some kind of egalitarian right of ownership of natural resources and to some extent the things we make out of them (Vallentyne 2000). Left-libertarians take their defining influence from thinkers such as Thomas Paine (1797), Thomas Spence (2000 [1793]), the early writings Herbert Spencer (1872), Henry George (1976), and Leon Walras (2000 [1896]). Modern left-libertarian thinkers include Hillel Steiner (1992; 1994), Michael Otsuka (1998; 2003), Peter Vallentyne (2000; 2003), Nicolaus Tideman (1982; 1997; 2000; 2004), and Philippe Van Parijs (1995). Before the term libertarian became so closely connected with right-libertarianism, the most common name for left-libertarians was libertarian, but today left-libertarian is by far the most common term. The term, “Georgist” refers to a subset of left-libertarians who accept Henry George’s positive economic theories about the efficiency of a land tax and the causal role of rent in the business cycle (George 1886;; 1976), but most left-libertarians tend to consider their ideology primarily as a normative theory. There is a connection between some forms of left-libertarianism and green or environmentalist ideologies, but many environmentalist do not accept the left-libertarian thesis of self-ownership."
thread_title:  Förtydligande om de tre formerna 

message: Han är inte känd för det iaf...
replies: text: Säger personen som lägger in röda länkar om "vänsterlibertarianer". Eastwood är visst ganska känd för sina politiska åsikter. Här är bland annat en intervju med Eastwood om hans "libertarianska rötter" i den största nyhetskanalen Fox New. Narcissist 14 januari 2009 kl. 13.55 (CET)
- Ok, om han är libertarian så är det såklart intressant (Mats33).
thread_title:  Clint Eastwood som libertarian? 

message: Kan ingen sammanfatta alla tankar/förslag och sen arkivera diskussionen, så att vi kan börja om från ny kula? Det är jobbigt att få en överblick.
replies: text: : Vad är det du vill diskutera, Mats? Narcissist 14 januari 2009 kl. 13.52 (CET)
- Artikeln är hyfsad redan nu. Det är bra att huvuddelen av texten beskriver den betydligt vanligare (höger)libertarianismen, men att det finns ett stycke under som heter vänsterlibertarianism. Och det är bra att det är ok att lägga in namn på så kallad vänsterlibertarianism i namnlistan. I framtiden håller jag det dock inte för omöjligt att det blir en sida som heter libertarianism och en sida som heter vänsterlibertarianism. Jag undrar också hur strukturen ser ut i stort i det här området. Det finns ju anarko-kapitalism, objektivism, den österrikiska skolan, monetarism och diverse andra former av nyliberalism/libertarianism.(Mats33 15 januari 2009 kl. 16.26 (CET)).
replies: text: :: Anarkokapitalism och personer inom den österrikiska skolan nämns under stycket som behandlar begreppet libertarianism så som det används om klassisk liberalism och förespråkare för privat äganderätt. Eftersom libertarianism är ett brett begrepp är det inte motiverat att ställa upp massa snäva definitioner som ändå knappt används. Det som är relevant är ju den äganderättsbaserade libertarianism samt den mer anarkistiska/socialistiska inriktningen.  Narcissist 16 januari 2009 kl. 01.13 (CET)
- Ska se om jag kan komplettera med någon länk till vänsterlibertarian som inte är röd. När jag får tid. Eller hjälpa till att förbättra den länk som finns. Eller se om det finns ngt på den engelska wiki-sidan om vänsterlibertarianism som förtjänar att finnas också på den svenska. (130.239.69.55 16 januari 2009 kl. 03.20 (CET)).
thread_title:  Sammanfatta och börja om 

message: Right-Libertarianism
Barnett, R., 1998, The Structure of Liberty: Justice and the Rule of Law, Oxford: Clarendon Press. 
Feser, E., “There Is No Such Thing As An Unjust Initial Acquisition” Social Philosophy and Policy 22 (2005): 56-80. 
Friedman, D., 1989, The Machinery of Freedom: A Guide to Radical Capitalism, New York: Harper and Row. 
Hayek, F. A., 1960, The Constitution of Liberty, Chicago: Gateway Editions. 
Hospers, J., 1971, Libertarianism, Los Angeles: Nash. 
Lomasky, L., 1987, Persons, Rights, and the Moral Community, New York: Oxford University Press. 
Kirzner, I., 1978, “Entrepreneurship, Entitlement, and Economic Justice,” Eastern Economic Journal 4: 9-25. Reprinted in Vallentyne and Steiner, 2000a. 
Locke, J., 1690, Two Treatises of Government, ed. by P. Laslett, New York: Cambridge University Press, 1960. Extract reprinted in Vallentyne and Steiner, 2000b. 
Machan, T., (ed.), 1974, The Libertarian Alternative: Essays in Social and Political Philosophy, Chicago: Nelson-Hall Company. 
Machan, T., (ed.), 1982, The Libertarian Reader, Totowa: Rowman and Littlefield. 
Machan, T., 1989, Individuals and Their Rights, La Salle, IL: Open Court. 
Mack, E., 1990, “Self-Ownership and the Right of Property,” Monist, 73: 519-543. 
Mack, E., 1995, “The Self-Ownership Proviso: A New and Improved Lockean Proviso,” Social Philosophy and Policy, 12: 186-218. 
Narveson, J., 1988, The Libertarian Idea, Philadelphia: Temple University Press. 
Narveson, J., 1999, “Original Appropriation and Lockean Provisos,” Public Affairs Quarterly 13: 205-27. Reprinted in Respecting Persons in Theory and Practice (Lanham: Rowman & Littlefield Publishers, 2002), pp. 111-131. 
Nozick, R., 1974, Anarchy, State, and Utopia, New York: Basic Books. Extract reprinted in Vallentyne and Steiner, 2000a. 
Paul J., (ed.), 1982, Reading Nozick: Essays on Anarchy, State, and Utopia, Oxford: Basil Blackwell. 
Rothbard, M., 1978, For a New Liberty, The Libertarian Manifesto, revised edition, New York: Libertarian Review Foundation. 
Rothbard, M., 1982, The Ethics of Liberty, Atlantic Highlands: Humanities Press. Extract reprinted in Vallentyne and Steiner, 2000a. 
Schmidtz, D., 1991, The Limits of Government, Boulder, CO: Westview. 
Wheeler, S., 1980, “Natural Property Rights as Body Rights,” Nous, 16: 171-193. Reprinted in Vallentyne P., and H. Steiner, eds., 2000a. 
Left-Libertarianism
Fried, B. “Left-Libertarianism: A Review Essay” Philosophy and Public Affairs 32 (2004): 66-92. 
Fried, B. “Left-Libertarianism, Once More: A Rejoinder to Vallentyne, Steiner, and Otsuka” Philosophy and Public Affairs 33 (2005): 216-222. 
Cohen, G. A., 1995, Self-Ownership, Freedom, and Equality, Cambridge: Cambridge University Press. 
George, H., 1879, Progress and Poverty, 5th edition, New York, D. Appleton and Company, 1882. Reprinted by Robert Schalkenbach Foundation, 1966. Extract reprinted in Vallentyne and Steiner, 2000b. 
Grunebaum, J., 1987, Private Ownership, New York: Routledge & Kegan Paul. Extract reprinted in Vallentyne and Steiner, 2000a. 
Otsuka, M., Libertarianism without Inequality (Oxford: Clarendon Press, 2003). 
Steiner, H., 1994, An Essay on Rights, Cambridge, MA: Blackwell Publishers. Extract reprinted in Vallentyne and Steiner, 2000a. 
Tideman, N., “Global Economic Justice” Geophilos 00 (2000): 134-146. 
Tideman, N., “Creating Global Economic Justice” Geophilos 01 (2001): 88-94. 
Vallentyne, P., “Libertarianism and the State” Social Philosophy and Policy, 24 (forthcoming 2007). 
Vallentyne, P., and H. Steiner, eds., 2000a, Left Libertarianism and Its Critics: The Contemporary Debate, New York: Palgrave Publishers Ltd. 
Vallentyne, P. and H. Steiner, eds., 2000b, The Origins of Left Libertarianism: An Anthology of Historical Writings, New York: Palgrave Publishers Ltd. 
Vallentyne, P., H. Steiner, and M. Otsuka, 2005, “Why Left-Libertarianism Isn't Incoherent, Indeterminate, or Irrelevant: A Reply to Fried” Philosophy and Public Affairs 33: 201-15. 
Van Parijs, P., 1995, Real Freedom for All, New York: Oxford University Press. Extract reprinted in Vallentyne P., and H. Steiner (eds.) 2000a.
thread_title:  Libertarianer enligt filosofilexikon 

message: Jag saknar den libertanistiska synen på intellectual property. Det framgår ingenstans i artikeln.
Stephan Kinsella förklarar den bra här:
http://www.youtube.com/watch?v=GZgLJkj6m0A
Det vore väldigt trevligt om någon kunde förtydliga detta i artikeln.
Jag vet att många piratpartister håller med om den här synen på immaterialrättigheter, men det har kanske inte så mycket med saken att göra.
thread_title:  Intellectual Property