Diskussion:Dalby kyrka, Skåne

message: (Rubrik tillagd i efterhand.) OJH 7 augusti 2011 kl. 14.51 (CEST)
Meningen: "Dalby Heligkorskyrka i Dalby sydöst om Lund, är en av Skandinaviens äldsta stenkyrkor" har ändrats till "Dalby Heligkorskyrka i Dalby sydöst om Lund, är Skandinaviens äldsta stenkyrka som fortfarande är i bruk" vilket inte kan vara sant. Tidigare har man bara gissat på att kyrkan skulle vara från 1060-talet. Nu har man ju i skrift påvisat utgrävningsresultat som stödjer antagandet att den nuvarande Dalby kyrka tillkommit först i slutet av 1000-talet. (Georg Wallin: Dalby kyrkas grundläggning. Ale. Historisk tidskrift för Skåneland 1991:4.) Den skulle alltså i så fall vara lika gammal som första delen av Lunds domkyrka (kryptan från 1080-talet) och Clemenskyrkan i Roskilde - båda dessa kyrkor fungerar som kyrkor än i dag.
 OJH 7 augusti 2011 kl. 14.51 (CEST)
replies: text: "Danska forskare har daterat Hofterups kyrka till mellan 1010 och 1060."

text: Jag har strukit uppgiften eftersom denna är hämtad från Wikipedias artikel om Hofterups kyrka där man kräver källa. Så länge sådan inte ges ska inte uppgiften spridas vidare till andra artiklar. Sven Rosborn 27 februari 2008 kl. 10.16 (CET)

text: (Indrag tillagt i efterhand.) OJH 7 augusti 2011 kl. 14.51 (CEST)
replies: text: :Att påstå att en stenkyrka byggts i Dalby runt år 1060 för att ett par decennier senare ersättas av en ny är en logisk kullerbytta. För det första tog det lång lång tid att bygga i sten. Hur rimligt är det att riva en nybyggd kyrka för att börja om från scratch? En artikel i den lilla tidsskriften Ale från 1991 för stå som bevis för en teori som inte är allmännt accepterad av forskarsamfundet. Vill minnas att specialisten med stort A Erik Cinthio hävdar att den kyrka som står är den förste i sten. För det tredje omnämns kyrkan och byggherren Svend Estridsen i Necrologiet. Kyrkan skulle vara värdig en biskop som Egino. Svend Estridsen planlade väl sin stiftsindelning som ett led i frigörandet från Hamburg-Bremen. Varför skulle någon av hans söner då låta riva den?

text: ://Emma - historiker

text: : (Indrag tillagt i efterhand.) OJH 7 augusti 2011 kl. 14.51 (CEST)
replies: text: ::Just det faktum att man faktisk kunde riva ner stenkyrkor tämligen snabbt efter det att man börjat uppföra dem är inget ovanligt under tidig medeltid. Du nämnde min gamle lärare Erik Cinthio. Hans forskning kring Lunds domkyrka visar ju på just detta fenomen. Den nuvarande kryptan är påbörjad på 1080-talet varvid man snart efter blev tvungen att riva den stenkyrka som man börjat uppföra bara några decenier tidigare och som Erik funnit rester av i bl.a. norra tvärskeppsmuren. Själv har jag en avhandling färdig för tryck om studier i det äldre norska stenkyrkobyggandet med utgångspunkt från dubbelkyrkorna i Gran, Hadeland. Här rev man och byggde om två stora stenkyrkor en väldigt massa gånger under en period på knappt hundra år. Den finns digitalt att läsa här: Studier i Norges äldsta stenbyggnadskonst. Som andra exempel på snabba förändringsarbeten och ändrade byggplaner kan nämnas det tidiga stenkyrkobyggandet i Nidaros.

text: :: (Indrag tillagt i efterhand.) OJH 7 augusti 2011 kl. 14.51 (CEST)
thread_title:  Äldsta kyrka i bruk? 

message: Är det verkligen relevant att nämna följande ruiner i artikeltexten? 
"Nordens äldsta påvisbara stenkyrkor är ruinerna av S:t Clemenskyrkan i Roskilde och den år 2006 påträffade grunden av en stenkyrka vid Varnhem i Västergötland, båda troligtvis från 1020/1030-talen." Moss 1 maj 2008 kl. 16.37 (CEST)
replies: text: Ja det är väl alltid bra och intressant att nämna information om var de äldsta kyrkorna har funnits i en text som handlar om en av de äldsta kyrkorna.--D.O.G. 1 maj 2008 kl. 16.39 (CEST)
thread_title:  Ruiner 

message: Källhänvisning finns redan till Dalby, se längst ner. Finns också till Roskilde. Det är bara attt läsa. 
Sven Rosborn 1 maj 2008 kl. 17.31 (CEST)
replies: text: Hmm, det enda stället som jag kan se nämna existensen av St Clemens kyra i Roskilde på nätet är denna artikel. Men jag skall kolla upp din hänvisning. Dock brukar man precisera källor med ref-tags då de efterfrågas, så att man vet var man skall leta. Moss 1 maj 2008 kl. 17.35 (CEST)
replies: text: :Korrigering: hittade referenser till Clemens kirke utanför Roskilde, men de anger byggnadsår till 1080. http://visitroskilde.com/pdf/Romantik_folder_A4_UK-07.pdf

text: :Kan du precisera källan till: "Roskildes bys historie - tiden indtill 1536. Roskilde 1992.". Kan inte hitta den, varken via nätet eller på UB i Lund? Moss 1 maj 2008 kl. 17.39 (CEST)

text: : Boken är skriven av ledande forskare och museimän i Danmark. Frank Birkebäck, museichef i Roskilde och kollega med mig, har t.ex. skrivit avsnitten "Nydaterede mönter gör Clemenskirken äldre", "Historien om Estrids kirkebyggeri" och "Estrids, Vilhelms og Svens kirker". Så nog är det en trovärdig källa alltid. Beklagligt om inte UB skulle ha denna tjocka bok på 428 sidor - vilket knappast kan vara fallet. Redaktionen bestod av Frank Birkebäck, Ernst Verwohlt och Mette Höj. Utgiven av Historisk Samfund for Roskilde Amt. Roskilde Museums förlag.  Sven Rosborn 1 maj 2008 kl. 17.59 (CEST)
replies: text: ::Finns på UB och Kulturens bibliotek i Lund  . /Annika 1 maj 2008 kl. 18.09 (CEST)
replies: text: :::Aha, den heter "Roskilde bys historie", utan genetiv-s! Nu hittade jag den. Tack. Moss 1 maj 2008 kl. 18.19 (CEST)
thread_title: Hänvisning

message: I det avsnitt som diskuterar kyrkans ålder finns två meningar som handlar om tre helt andra kåkar, utan någon särskild koppling till Dalby:
replies: text: "Nordens äldsta påvisbara stenkyrkor är den alltjämt i bruk varande S:t Clemenskyrkan i Roskilde och den år 2006 påträffade grunden av en stenkyrka vid Varnhem i Västergötland, båda troligtvis från 1020/1030-talen. Den underjordiska kryptan i Vor Frue Kirke i Århus anses vara lika gammal som Dalby heligkorskyrka."
Jag föreslår att den första meningen stryks. Om den andra meningen kan ges något relevant innehåll, exempelvis genom referenser till byggstil, uppförande, dedikation eller liknande är den av intresse, i annat fall kan även den strykas. (Jag har redigerat mitt ursprungliga inlägg något efter att ha upptäckt en felläsning.) OJH 7 augusti 2011 kl. 15.01 (CEST)
thread_title:  Fokus på rätt uppslagsord 

message: Genom de strykningar som nu gjorts har den historiska förståelsen för varför denna unika kyrkobyggnad finns mist väsentlig information. Att lägga de strukna avsnitten under Dalby socken är direkt fel eftersom Dalby under den tid det är frågan om inte var en socken utan ett biskopstift vars främsta symbol var dess kyrka. Dessutom har avsnittet om ruiner under marken direkt väster om kyrkan, vilka anslutit till kyrkan, tagits bort. --Sven Rosborn (disk) 16 augusti 2012 kl. 09.16 (CEST)
replies: text: Jag reagerade precis som Rosborn. /Hedning (disk) 16 augusti 2012 kl. 12.51 (CEST)
thread_title: Historisk bakgrund för kyrkan

message: Forskarna Rikard Holmberg och Elisabeth Hervius har för Riksantikvarieämbetets projekt ”Sveriges kyrkor” publicerat en detaljerad analys av Hofterups kyrka. Här kommer man fram till att kyrkan inte, som en äldre dansk forskare lagt fram, är från 1000-talet. Citat: ”Således bör Hofterups kyrka, även med tanke på den om vikingatidens dekorativa konst erinrande lejonreliefen på absiden, kunna dateras till tiden omkring 1100 eller 1100-talets början.” Även de äldsta målningarna i kyrkan styrker detta påstående, t.o.m. sätter kyrkodateringen till mitten av 1100-talet: ”Målningarna i Finja har av Aron Borelius daterats till 1140-talet. Målningarna i Hofterup får dock anses vara något senare.”--Sven Rosborn (diskussion) 15 mars 2019 kl. 09.47 (CET)
thread_title: Hofterups kyrkas ålder

message: Då det hänvisas till "Boas och Jakin" på ett par ställen om Jerusalems tempel-likheten skulle det vara bra om det kunde beskrivas någonstans var (med bild i denna artikel?) dessa stod. Kanske införa begreppen i artikeln om Salomons tempel, där det inte nämns. Har den ene pelaren uppkallats efter den bibliske personen Boas? Adville (diskussion) 2 november 2020 kl. 20.01 (CET)
replies: text: Jag har nu lagt till informationen om Boas och Jakin i bildtexten till nischkolonnen. Så som jag förstår så är det ingen uppenbar direkt koppling mellan de bibliska personerna och pelarna i Salomons tempel. Mvh --Bairuilong (diskussion) 3 november 2020 kl. 05.16 (CET)
replies: text: :Tack så mycket. Intressant länk med. Mvh Adville (diskussion) 3 november 2020 kl. 07.09 (CET)
thread_title:  Boas och Jakin 

message: :… saknar åtgärdsmallar.
replies: text: … ger sammanhang, se Wikipedia:Skriv ut det självklara.

text: … täcker in det viktigaste inom området.

text: … har ett korrekt språk utan stav- eller grammatikfel.

text: … ingår i wikistrukturen med wikilänkar, kategorier och eventuella interwikilänkar.

text: … har en källförteckning och källbelägger helst de olika avsnitten genom noter.

text: … har klarlagd upphovsrättsstatus för alla bilder som finns. En artikel helt utan bilder kan väljas till rekommenderad eller bra.

text: … har ett objekt på Wikidata med länk till artikeln.
Detta verkar stämma med den här artikeln, och därför rekommenderar jag den.--Paracel63 (diskussion) 5 november 2020 kl. 14.52 (CET)
thread_title:  En rekommenderad artikel… 

thread_title:  Bra artikel 

message: Resultatet blev att artikeln blev bra enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i två veckor och
* fått minst tre utmärkt- eller bra-röster och
* inga stöder inte-röster.Sjunnesson (diskussion) 17 november 2020 kl. 08.20 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
=== Dalby kyrka, Skåne ===
Nominerad av Bairuilong (diskussion) 2 november 2020 kl. 16.57 (CET)
 
Artikeln utsågs till månadens bästa artikelutökning under september, och jag tycker den uppfyller kriterierna för utvalda artiklar.
 
;Stöder för utmärkt
# Ascilto (diskussion) 7 november 2020 kl. 09.40 (CET) Uttömmande och heltäckande källbelagd. Bra illustrerad.
# Lithobolos (diskussion) 10 november 2020 kl. 21.33 (CET) Se diskussion
# TernariusDisk 11 november 2020 kl. 19.18 (CET) Föredömligt källbelagd, illustrationer som knyter an till texten, lättläst men ändå faktarikt språk. Se även diskussionsinlägg.
;Stöder för bra
# Alexander Alejandro (diskussion) 2 november 2020 kl. 18.13 (CET) Uppfyller kriterierna för bra. Se kommentar.
# Ricjac 3 november 2020 kl. 01.11 (CET) Stöder den som bra utan tvekan i nuläget.
# Sjunnesson (diskussion) 3 november 2020 kl. 16.42 (CET) Uppfyller kriterierna för utvalda artiklar, enligt min åsikt Bra artiklar.
# Tostarpadius (diskussion) 3 november 2020 kl. 18.39 (CET) Som de föregående.
#Yger (diskussion) 7 november 2020 kl. 20.28 (CET) men är egentligen inte nöjd med strukturen, se diskussionen
;Stöder inte
 
;Diskussion
Fint illustrerad och välskriven artikel med en intressant historia. En invändning jag har dock är att den inte är lika uttömmande som den engelska artikelversionen, som förra veckan fick en stor utökning av artikelförfattaren Yakikaki, som använt sig av andra men även liknande källor som denna. Finns det en möjlighet för Bairuilong att få åtkomst till den engelska versionens övriga källor och lägga till ytterligare uppgifter om kyrkans byggnadshistoria och arkitektur? Sedan är det här kanske inte ett krav för en utvald artikel, men att man kan man också fixa notreferenser på specifika sidor från källor som Anjou, Sten (1931), Blombstrand / Fondell (1990), Ranby, Caroline (2016) osv.?--Alexander Alejandro (diskussion) 2 november 2020 kl. 18.13 (CET)
replies: text: Tack för feedbacken! Efter att ha skummat genom den engelska versionen uppfattar jag inte att den engelska är uppenbart mer uttömmande gällande just Dalby kyrka. Däremot är den skriven med ganska ordrik berättarteknik och den innehåller avsnitt om Dalby kloster och den närliggande gård som eventuellt var en kungabostad. Dessa områden är bara kortfattat nämnda i den svenska versionen, och är potentiella utökningsområden för artikeln, men i närtid har inte jag resurser att göra det. Mvh,  --Bairuilong (diskussion) 3 november 2020 kl. 05.07 (CET)
replies: text: :En trevlig och intressant artikel. Jag håller med om att enwp har en mer ordrik kultur. Det har förmodligen sin grund i att amerikanska fackboksförfattare får betalt per ord. Amerikaner är alltså vana vid att facktexter skall se ut på ett visst sätt. Skillnaden i omfattning mellan enwp och svwp förklaras till stor del av avsnittet om klostret, 2 423 byte av 29 895 mot svwp:s 25 868. De återstående ca 1 500 byten som skiljer kan nog till stor del förklaras av större ordrikedom. Dock är skillnaderna i textlängd något större eftersom den engelska artikeln innehåller färre bilder.

text: :Innan jag kan rösta krävs en ganska omfattande språklig bearbetning:

text: :* "Förhallen uppfördes sannolikt av samma byggherre som färdigställt med sitt arbete med uppförandet av Lunds domkyrka." - ofullständig meningsbyggnad.

text: :* "En trolig anledning till benämningen är en relik i huvudaltaret av det heliga korset." - om det är en relik kan den påstås vara från det heliga korset eller så är det en replik av det heliga korset.

text: :* "På 1300-talet indelades norra sidoskeppet i kapell och och ett vapenhus, då med övervåning, uppfördes." - för att meningen skall ge mening bör koret ha indelats i flera kapell, eller hur många de nu är/var. Jag tror inte sidoskeppet indelades i kapell och ett vapenhus, som det nu är lätt hänt att läsa meningen.

text: :* "det kan ha varit i samband med en branden 1388 eller efter Karl Knutsson attack i Skåne 1452" - två slarvfel.

text: :* "Sannolikt rasade norra sidoskeppet på 1645 i samband med en brand." - slarvfel

text: :* "Det ursprungliga kyrkolayouten" - byggnader har ingen layout - ett sådant uttryck skämmer framställningen - och layouten är f.ö. den.

text: :Jag har inte språkgranskat hela artikeln lika noggrant, men det finns ett stort behov av bearbetning. Felen är lite för stora för att jag skall våga gissa vilka formuleringar som avses, så jag har inte gått in och rättat. Artikeln är bra källbelagd, men i flera fall på ett felaktigt sätt. När jag följer länken Dalby kyrka - Om en plats i historien så förväntar jag mig att hamna på en hemsida om Dalby kyrka, döm om min förvåning när jag hamnade på en annonssida hos Adlibris. Så skriver man inte källhänvisningar! Det är missledande. Boktitlar skall inte länkas till kommersiella sajter. /Ascilto (diskussion) 5 november 2020 kl. 19.18 (CET)
replies: text: ::Tack för din feedback. Jag har uppdaterat artikeln enligt kommentarerna. Dock har jag svårt att förstå din stora förvåning till varför en länk från en bokreferens inte pekar på en hemsida om Dalby kyrka. Mvh --Bairuilong (diskussion) 6 november 2020 kl. 03.57 (CET)
replies: text: :::Länkar i källförteckningen förväntas gå till en hemsida där den aktuella informationen finns, att hamna på en reklamsida är vilseledande. Det är ett oacceptabelt sätt att adressera böcker. /Ascilto (diskussion) 6 november 2020 kl. 18.36 (CET)
replies: text: ::::"Förhallen uppfördes sannolikt av samma byggherre som färdigställt sitt arbete med uppförandet av Lunds domkyrka." Jag begriper fortfarande inte den meningen. Vad har byggherren färdigställt - förhallen eller Lunds domkyrka? Vad är kopplingen mellan Dalby kyrka och Lunds domkyrka. Hur skulle Dalby kyrka ha kunnat färdigställas genom uppförandet av Lunds domkyrka? /Ascilto (diskussion) 6 november 2020 kl. 18.43 (CET)
replies: text: :::::Formuleringen är nu ändrad till "Förhallen uppfördes sannolikt av samma byggherre som uppfört Lunds domkyrka". Mvh --Bairuilong (diskussion) 7 november 2020 kl. 05.36 (CET)
Medan bilder,källor och substans är helt OK, är jag inte bekväm med strukturen. Jag tycker en artikel om en intakt kyrka som är i bruk skall ha fokus på kyrkobyggnaden, inklusive hänvisningar bakåt, men inte ha fokus på olika byggnadsvarianter som rivits, det kan passa i en annan artikel som har fokus på historiken (eller på klostret). Jag har jämfört med gamla Uppsala kyrka och Vreta klosters kyrka vars artikelstruktur jag gillar mer. Också använder båda de rubriken "kyrkobyggnaden" vilket saknas i denna och har inventarier i form av lista istället för med separata rubriker som här. Vreta kloster har sedan historiken som rubrik två som jag gillar när den blir lång, I Gamla Uppsala kyrka står historiken först men den är där kort (även denna kunde ha en kort historik del om den dessutom fanns som egen artikel).Yger (diskussion) 7 november 2020 kl. 20.28 (CET) 
Vad gäller omfattning och struktur ser jag inga större hinder för utmärkt. Inledningen skulle dock gärna få vara några meningar längre, det ser jag som största hindret för utmärkt. 
Följande är mera allmän diskussion än direkt kritik: 
* Språket är rätt korthugget och kompakt. Fördelen är ju förstås att man lätt kan ta till sig innehållet. 
* Många meningar har innehåller många olika noter för olika delar av meningen. Detta är förstås bra om källorna har använts så, men faran är ju att det kan uppfattas som syntes av källor. Ett exempel: "År 1066 förlorade kyrkan sin funktion som biskopskyrka efter att Egino flyttat till Lund[1][8][5] på grund av att biskop Henrik i Lund avlidit.[3]" Jag tror absolut inte att det finns någon egen syntes i denna artikel, men man kanske fråga sig om det alltid ger mervärde att dela upp noterna på detta sätt? Om det finns väldigt många noter inne i en mening, kan det till och med bli svårt att avgöra vad varje not egentligen källbelägger.
mvh Lithobolos (diskussion) 10 november 2020 kl. 21.33 (CET)

text: :Jag är inte alls nöjd med hur artikel är illustrerad. Bilderna i galleriet "krockar" med bilder i högerfilen vilket ger ett mycket rörigt intryck eftersom bilderna får olika storlek. Här borde man rensa ordentligt. Det blir inte heller bra att blanda stående och liggande format i ett bildgalleri med "mode=packed". Holger.Ellgaard (diskussion) 11 november 2020 kl. 18.29 (CET)
replies: text: ::I min webbläsare (Chrome) ser allt väldigt symmetriskt och balanserat ut. /Ascilto (diskussion) 11 november 2020 kl. 18.33 (CET)
replies: text: :::Jag har inte heller några problem med illustrationerna, inte ens i min mobil. Det går nog inte att undvika att illustrationer blir dåliga i åtminstone någon webbläsare. Allmänt kan sägas att jag till att börja med undvek ämnet, kyrkor är liksom inte riktigt min grej, men jag kom hit på grund av den omfattande diskussionen. Jag måste säja att jag blev positivt överraskad. Där någon ser ett komiskt språk ser jag ett språk som lyckas vara både lättläst och koncist utan att informationstätheten blir lidande – en ovanlig kombination! – illustrationerna är väl anpassade till innehållet, och källbeläggningen är mycket bra. / TernariusDisk 11 november 2020 kl. 19.18 (CET)
replies: text: ::::Jag tycker Holger har en poäng: det är många, och stora, bilder, och det hela blir rörigt när gallerier och högerställda bilder skall samsas i samma del av artikeln. Problemet är nog inte så mycket webbläsare som vilken storlek man ställt in som standard för bilder i kombination med ens skärmupplösning. Jag tog bort en bild med upprepat motiv och det gjorde att det undre galleriet blev mindre rörigt. Det går naturligtvis inte att alltid få det perfekt, men jag tror nog man kan fila lite till här.

text: ::::andejons (diskussion) 12 november 2020 kl. 08.34 (CET)
replies: text: :::::Jag har filat lite mer på antal och placering av bilderna. Jag har också Chrome och i full skärmbredd "hakade" galleribilderna och bilder i högerfilen i varann. Nu är problemet avhjälpt. --Holger.Ellgaard (diskussion) 12 november 2020 kl. 10.34 (CET)
----
thread_title: Antagen till bra

message: Nominerad av Bairuilong (diskussion) 2 november 2020 kl. 16.57 (CET)
 
Artikeln utsågs till månadens bästa artikelutökning under september, och jag tycker den uppfyller kriterierna för utvalda artiklar.
 
;Stöder för utmärkt
# Ascilto (diskussion) 7 november 2020 kl. 09.40 (CET) Uttömmande och heltäckande källbelagd. Bra illustrerad.
# Lithobolos (diskussion) 10 november 2020 kl. 21.33 (CET) Se diskussion
# TernariusDisk 11 november 2020 kl. 19.18 (CET) Föredömligt källbelagd, illustrationer som knyter an till texten, lättläst men ändå faktarikt språk. Se även diskussionsinlägg.
;Stöder för bra
# Alexander Alejandro (diskussion) 2 november 2020 kl. 18.13 (CET) Uppfyller kriterierna för bra. Se kommentar.
# Ricjac 3 november 2020 kl. 01.11 (CET) Stöder den som bra utan tvekan i nuläget.
# Sjunnesson (diskussion) 3 november 2020 kl. 16.42 (CET) Uppfyller kriterierna för utvalda artiklar, enligt min åsikt Bra artiklar.
# Tostarpadius (diskussion) 3 november 2020 kl. 18.39 (CET) Som de föregående.
#Yger (diskussion) 7 november 2020 kl. 20.28 (CET) men är egentligen inte nöjd med strukturen, se diskussionen
;Stöder inte
 
;Diskussion
Fint illustrerad och välskriven artikel med en intressant historia. En invändning jag har dock är att den inte är lika uttömmande som den engelska artikelversionen, som förra veckan fick en stor utökning av artikelförfattaren Yakikaki, som använt sig av andra men även liknande källor som denna. Finns det en möjlighet för Bairuilong att få åtkomst till den engelska versionens övriga källor och lägga till ytterligare uppgifter om kyrkans byggnadshistoria och arkitektur? Sedan är det här kanske inte ett krav för en utvald artikel, men att man kan man också fixa notreferenser på specifika sidor från källor som Anjou, Sten (1931), Blombstrand / Fondell (1990), Ranby, Caroline (2016) osv.?--Alexander Alejandro (diskussion) 2 november 2020 kl. 18.13 (CET)
replies: text: Tack för feedbacken! Efter att ha skummat genom den engelska versionen uppfattar jag inte att den engelska är uppenbart mer uttömmande gällande just Dalby kyrka. Däremot är den skriven med ganska ordrik berättarteknik och den innehåller avsnitt om Dalby kloster och den närliggande gård som eventuellt var en kungabostad. Dessa områden är bara kortfattat nämnda i den svenska versionen, och är potentiella utökningsområden för artikeln, men i närtid har inte jag resurser att göra det. Mvh,  --Bairuilong (diskussion) 3 november 2020 kl. 05.07 (CET)
replies: text: :En trevlig och intressant artikel. Jag håller med om att enwp har en mer ordrik kultur. Det har förmodligen sin grund i att amerikanska fackboksförfattare får betalt per ord. Amerikaner är alltså vana vid att facktexter skall se ut på ett visst sätt. Skillnaden i omfattning mellan enwp och svwp förklaras till stor del av avsnittet om klostret, 2 423 byte av 29 895 mot svwp:s 25 868. De återstående ca 1 500 byten som skiljer kan nog till stor del förklaras av större ordrikedom. Dock är skillnaderna i textlängd något större eftersom den engelska artikeln innehåller färre bilder.

text: :Innan jag kan rösta krävs en ganska omfattande språklig bearbetning:

text: :* "Förhallen uppfördes sannolikt av samma byggherre som färdigställt med sitt arbete med uppförandet av Lunds domkyrka." - ofullständig meningsbyggnad.

text: :* "En trolig anledning till benämningen är en relik i huvudaltaret av det heliga korset." - om det är en relik kan den påstås vara från det heliga korset eller så är det en replik av det heliga korset.

text: :* "På 1300-talet indelades norra sidoskeppet i kapell och och ett vapenhus, då med övervåning, uppfördes." - för att meningen skall ge mening bör koret ha indelats i flera kapell, eller hur många de nu är/var. Jag tror inte sidoskeppet indelades i kapell och ett vapenhus, som det nu är lätt hänt att läsa meningen.

text: :* "det kan ha varit i samband med en branden 1388 eller efter Karl Knutsson attack i Skåne 1452" - två slarvfel.

text: :* "Sannolikt rasade norra sidoskeppet på 1645 i samband med en brand." - slarvfel

text: :* "Det ursprungliga kyrkolayouten" - byggnader har ingen layout - ett sådant uttryck skämmer framställningen - och layouten är f.ö. den.

text: :Jag har inte språkgranskat hela artikeln lika noggrant, men det finns ett stort behov av bearbetning. Felen är lite för stora för att jag skall våga gissa vilka formuleringar som avses, så jag har inte gått in och rättat. Artikeln är bra källbelagd, men i flera fall på ett felaktigt sätt. När jag följer länken Dalby kyrka - Om en plats i historien så förväntar jag mig att hamna på en hemsida om Dalby kyrka, döm om min förvåning när jag hamnade på en annonssida hos Adlibris. Så skriver man inte källhänvisningar! Det är missledande. Boktitlar skall inte länkas till kommersiella sajter. /Ascilto (diskussion) 5 november 2020 kl. 19.18 (CET)
replies: text: ::Tack för din feedback. Jag har uppdaterat artikeln enligt kommentarerna. Dock har jag svårt att förstå din stora förvåning till varför en länk från en bokreferens inte pekar på en hemsida om Dalby kyrka. Mvh --Bairuilong (diskussion) 6 november 2020 kl. 03.57 (CET)
replies: text: :::Länkar i källförteckningen förväntas gå till en hemsida där den aktuella informationen finns, att hamna på en reklamsida är vilseledande. Det är ett oacceptabelt sätt att adressera böcker. /Ascilto (diskussion) 6 november 2020 kl. 18.36 (CET)
replies: text: ::::"Förhallen uppfördes sannolikt av samma byggherre som färdigställt sitt arbete med uppförandet av Lunds domkyrka." Jag begriper fortfarande inte den meningen. Vad har byggherren färdigställt - förhallen eller Lunds domkyrka? Vad är kopplingen mellan Dalby kyrka och Lunds domkyrka. Hur skulle Dalby kyrka ha kunnat färdigställas genom uppförandet av Lunds domkyrka? /Ascilto (diskussion) 6 november 2020 kl. 18.43 (CET)
replies: text: :::::Formuleringen är nu ändrad till "Förhallen uppfördes sannolikt av samma byggherre som uppfört Lunds domkyrka". Mvh --Bairuilong (diskussion) 7 november 2020 kl. 05.36 (CET)
Medan bilder,källor och substans är helt OK, är jag inte bekväm med strukturen. Jag tycker en artikel om en intakt kyrka som är i bruk skall ha fokus på kyrkobyggnaden, inklusive hänvisningar bakåt, men inte ha fokus på olika byggnadsvarianter som rivits, det kan passa i en annan artikel som har fokus på historiken (eller på klostret). Jag har jämfört med gamla Uppsala kyrka och Vreta klosters kyrka vars artikelstruktur jag gillar mer. Också använder båda de rubriken "kyrkobyggnaden" vilket saknas i denna och har inventarier i form av lista istället för med separata rubriker som här. Vreta kloster har sedan historiken som rubrik två som jag gillar när den blir lång, I Gamla Uppsala kyrka står historiken först men den är där kort (även denna kunde ha en kort historik del om den dessutom fanns som egen artikel).Yger (diskussion) 7 november 2020 kl. 20.28 (CET) 
Vad gäller omfattning och struktur ser jag inga större hinder för utmärkt. Inledningen skulle dock gärna få vara några meningar längre, det ser jag som största hindret för utmärkt. 
Följande är mera allmän diskussion än direkt kritik: 
* Språket är rätt korthugget och kompakt. Fördelen är ju förstås att man lätt kan ta till sig innehållet. 
* Många meningar har innehåller många olika noter för olika delar av meningen. Detta är förstås bra om källorna har använts så, men faran är ju att det kan uppfattas som syntes av källor. Ett exempel: "År 1066 förlorade kyrkan sin funktion som biskopskyrka efter att Egino flyttat till Lund[1][8][5] på grund av att biskop Henrik i Lund avlidit.[3]" Jag tror absolut inte att det finns någon egen syntes i denna artikel, men man kanske fråga sig om det alltid ger mervärde att dela upp noterna på detta sätt? Om det finns väldigt många noter inne i en mening, kan det till och med bli svårt att avgöra vad varje not egentligen källbelägger.
mvh Lithobolos (diskussion) 10 november 2020 kl. 21.33 (CET)

text: :Jag är inte alls nöjd med hur artikel är illustrerad. Bilderna i galleriet "krockar" med bilder i högerfilen vilket ger ett mycket rörigt intryck eftersom bilderna får olika storlek. Här borde man rensa ordentligt. Det blir inte heller bra att blanda stående och liggande format i ett bildgalleri med "mode=packed". Holger.Ellgaard (diskussion) 11 november 2020 kl. 18.29 (CET)
replies: text: ::I min webbläsare (Chrome) ser allt väldigt symmetriskt och balanserat ut. /Ascilto (diskussion) 11 november 2020 kl. 18.33 (CET)
replies: text: :::Jag har inte heller några problem med illustrationerna, inte ens i min mobil. Det går nog inte att undvika att illustrationer blir dåliga i åtminstone någon webbläsare. Allmänt kan sägas att jag till att börja med undvek ämnet, kyrkor är liksom inte riktigt min grej, men jag kom hit på grund av den omfattande diskussionen. Jag måste säja att jag blev positivt överraskad. Där någon ser ett komiskt språk ser jag ett språk som lyckas vara både lättläst och koncist utan att informationstätheten blir lidande – en ovanlig kombination! – illustrationerna är väl anpassade till innehållet, och källbeläggningen är mycket bra. / TernariusDisk 11 november 2020 kl. 19.18 (CET)
replies: text: ::::Jag tycker Holger har en poäng: det är många, och stora, bilder, och det hela blir rörigt när gallerier och högerställda bilder skall samsas i samma del av artikeln. Problemet är nog inte så mycket webbläsare som vilken storlek man ställt in som standard för bilder i kombination med ens skärmupplösning. Jag tog bort en bild med upprepat motiv och det gjorde att det undre galleriet blev mindre rörigt. Det går naturligtvis inte att alltid få det perfekt, men jag tror nog man kan fila lite till här.

text: ::::andejons (diskussion) 12 november 2020 kl. 08.34 (CET)
replies: text: :::::Jag har filat lite mer på antal och placering av bilderna. Jag har också Chrome och i full skärmbredd "hakade" galleribilderna och bilder i högerfilen i varann. Nu är problemet avhjälpt. --Holger.Ellgaard (diskussion) 12 november 2020 kl. 10.34 (CET)
----
thread_title:  [[Dalby kyrka, Skåne]] 

message: Hej @JacobNorgren. Tack för din redigering. Jag korrigerade ditt årtal om när kyrkan var biskopskyrka från 1066 till 1060, då det i texten innan står den brukar skrivas som färdigställd vid danska uppdelningen 1060. 1066 var när biskop Henrik dog i Lund. Hoppas det var ok och att jag förstått texten rätt. Mvh Adville (diskussion) 23 mars 2022 kl. 23.25 (CET)
replies: text: Hej @Adville. Det stämmer! 1060 ska det vara. Slarvfel från mitt håll. Tack för din rättning! Mvh JacobNorgren (diskussion) 24 mars 2022 kl. 10.45 (CET)
replies: text: :@JacobNorgren, lugnt. Alla kan göra fel... därför Wikipedia fungerar så bra med andra sim dubbelkollar. Mvh Adville (diskussion) 24 mars 2022 kl. 10.58 (CET)
thread_title:  1060 eller 1066