Diskussion:Nolltaxa i kollektivtrafik

message: Nu är jag ingen kritiker, men gratis är ofta något som kan ifrågasättas och tolkas olika. Det är någon som måste finansiera resorna med drivmedel, städning och underhåll av fordon, framtidsutveckling osv. Det som normalt sett biljettpengarna går till. Det är ju fakta och inte något åsikt från kritiska. Sedan har någon skrivit om ett kort som lokalinvånare kan köpa och då blir kollektivtrafiken avgiftsfri, men kortet kostar ju oavsett vad det inkluderar. Utan kortet är det väl inte avgiftsfritt. I artikeln framstår det som att det bara är att införa och att man sparar miljö och pengar. Även om det nu sparas in pengar lite pengar på det så blir det en desto större kostnad. Biljettkontroller kan det sparas in på oavsett taxan. Miljövinsten blir bara realitet utifrån att folk väljer bort sina fordon för kollektivtrafiken. Det kan också bli så att ökad tillströmning innebär att fler turer och bussar måste sättas in. Kyllo (diskussion) 20 mars 2023 kl. 20.10 (CET)
replies: text: Jag har ersatt "gratis" med "kostnadsfri". Det handlar inte om att någon skänker bort något, det handlar om att tjänsten finansieras helt med skatter. Vi skänker inte kollektivtrafik till alla, vi finansierar det gemensamt. För individen innebär det att nyttjandet av tjänsten inte förknippas med någon kostnad förknippad med nyttjandet. FWIlkens (diskussion) 1 april 2023 kl. 08.54 (CEST)
replies: text: :Någon måste alltid betala, men måste det vara skattefinansierat i alla länder? Kan det inte vara sponsorer, insamlingspengar och annat? Kyllo (diskussion) 1 april 2023 kl. 11.05 (CEST)
replies: text: ::Det är ju gratis att åka men kollektivtrafiken som sådan är ju inte gratis. Kostnadsfri är inte heller rätt begrepp eftersom kollektivtrafiken kostar skattebetalarna pengar. Rätt term är nog "avgiftsfri". /ℇsquilo 1 april 2023 kl. 21.13 (CEST)
replies: text: :::Gratis är ett ord som kan användas. Gratis betyder att ”köparen” inte erlägger något till ”säljaren”. Givetvis har alltid ”säljaren” en produktionskostnad. Kostnadsfri är ett bedrägligare ord då det kan tolkas som kostnadsfritt för ”säljaren”. Men bäst är avgiftsfri. Kitayama (diskussion) 1 april 2023 kl. 21.25 (CEST)
replies: text: ::::Det var väldigt känsligt att skriva "gratis" om SVT Play. Egentligen är det en "gratistjänst" från SVT. Tillgänglig för alla i Sverige och till viss del av andra i världen utan kostnad, oavsett om man betalar public service-avgift eller skatt i Sverige, men SVT finansieras i sin tur och då får man visst inte kalla det "gratis". Om man nu ska vara så petiga är ingenting gratis, inte heller allmänna tullfria vägar, utbildning eller låneböcker.

text: ::::Och vad jag menade i mitt förra inlägg var att det åtminstone teoretiskt kan finnas annan finansiering globalt. Sedan vet jag inte om det är så i praktiken. Kyllo (diskussion) 1 april 2023 kl. 22.01 (CEST)
replies: text: :::::Jag håller med Kitayama att avgiftsfri är en term som är mer adekvat än kostnadsfri i sammanhanget.

text: :::::Vad gäller frågan att avgiftsfri kollektivtrafik skulle finansieras på annat sätt än genom skattefinansiering så håller jag med om att det inte kan uteslutas. Finns det någon evidens för att avgiftsfri kollekivtrafik någonstans skulle ha finansierats på annat sätt än genom skatter? Menar Kyllo att om en obetydlig del av finansieringen kommer från att exponera resenärerna för reklam så är det felaktigt att beskriva kollektivtrafiken som skattefinansierad? I så fall kan det kanske vara en lösning att skriva huvudsakligen skattefinansierad?

text: :::::Jag vill i sammanhanget peka på att termen gratis enligt svWP avser "att man får något till skänks, dvs. utan motprestation". Det menar jag att det uppenbart inte är frågan om i fallet med kollektivtrafik. FWIlkens (diskussion) 2 april 2023 kl. 03.00 (CEST)
replies: text: ::::::Definitionen och gränsdragningen är väldigt diffus generellt. Man kan tala om personlig motprestation och andras. Det finns ingen skyldighet att betala skatt för exempelvis turister och många barn. Är det då gratis för dessa men kostar för alla som är skattebetalare? Låt säga att man exempelvis som svensk utnyttjar nolltaxa i något annat land. Dock om man utöver nolltaxeresan köper något i landet har man också oftast betalat skatt till det.

text: ::::::Nolltaxa verkar i artikeln handla om "fria resor", oavsett om man behöver köpa ett kort som kanske är väldigt dyrt eller kanske har begränsningar. Och var går då gränsen? Är det bara nolltaxa om kortet innebär en engångskostnad och inte har någon giltighetstid? Är det bara nolltaxa om ingen resenär betalar specifikt för resorna? Vad jag förstår med Kiruna måste resenärer utan kortet betala. Många skolor låter exempelvis elever som har lång skolväg resa fritt inom orten (eventuellt begränsat till vissa delar av dagen eller vardagar), men har aldrig hört talats om nolltaxa i samband med det. Det finns också Stockholmskort och liknande (som inte är begränsade till invånare och studenter) där fria resor i lokaltrafiken kan ingå bland mycket annat under kortets giltighetstid, men aldrig hört nolltaxa i samband med det heller. Kyllo (diskussion) 2 april 2023 kl. 12.34 (CEST)
replies: text: :::::::Jag instämmer i att att gränsdragningen är diffus. Däremot vidhåller jag att det är felaktigt att framställa kollektiva trafiklösningar som något som tillhandahålls "gratis", med mindre än att det skulle handla om att någon eller några ur den privata sektorn bekostar tillhandahållandet till andra med egna resurser. En stat eller kommun som tvingar medborgare/befolkningen att betala skatt för att sedan tillhandahålla kollektiva transportlösningar avgiftsfritt menar jag per definition inte är "gratis". FWIlkens (diskussion) 2 april 2023 kl. 12.44 (CEST)
replies: text: ::::::::Det kan man säkert tvista om beroende på vad man har för inställning till skatter, men kärnfrågan är ändå vad är det som gör Kirunaavsnittet relevant? Jag tycker inte att den definitionen är likvärdig med övriga. Inte heller ser jag något om nolltaxa i källan. Det kan alltså vara användaren som har lagt in uppgiften som själv dragit slutsatsen. Kyllo (diskussion) 2 april 2023 kl. 13.10 (CEST)
replies: text: :::::::::Jag raderade Kiruna från artikeln. Det är tydligt att Kirunas kollektivtrafik inte tillhandahålls avgiftsfritt. FWIlkens (diskussion) 2 april 2023 kl. 13.14 (CEST)
replies: text: ::::::::::@Kyllo Finns det enligt dig kvarvarande problem med OVIKT, eller kan mallen raderas? FWIlkens (diskussion) 2 april 2023 kl. 13.19 (CEST)
replies: text: :::::::::::Det är nog det enda rätta tills vidare utan ytterligare källa som påvisar att det definieras som nolltaxa. Jag raderar mallen. Kyllo (diskussion) 2 april 2023 kl. 13.37 (CEST)
replies: text: ::::::::::::Enligt källan är det ursprungliga Kiruna-kortet, som enligt artikeln kostade 100 kronor, ersatt med ett nytt/nyare som kostar 600 kronor. Det är inte tydligt med giltighetstid, så det verkar vara en tills vidare-lösning som kan upphöra med kort varsel om det finns skäl till det. Kyllo (diskussion) 4 april 2023 kl. 14.55 (CEST)
replies: text: :::::::::::::Det står heller ingenting om nackdelar eller finansiering i SVT-källan. Kyllo (diskussion) 4 april 2023 kl. 14.57 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::Jag tycker inte Kirunas lösning egentligen uppfyller rekvisit för att karaktäriseras som "nolltaxa". Men eftersom en användare tyckte det, och MSM okritiskt återgivit Kirunas egenvalda etikett, så blir det svårt att argumentera för radering. Istället kompletterade jag avsnittet om Kiruna. FWIlkens (diskussion) 4 april 2023 kl. 16.34 (CEST)
replies: text: :::::::::::::::Vad gäller försöket så är det väl korrekt utifrån källorna. Svensk ordbok beskriver att nolltaxa "inne­bär att ingen direkt av­gift tas ut av den som ut­nyttjar en service". Att exempelvis skatter räknas som indirekta avgifter kan man förstå, men tydligen även kortet som resenären själv betalar. En periodbiljett som ger fria resor i en region kallas väl aldrig nolltaxa. Ena skillnaden här ligger i att bara vissa får köpa Kiruna-kortet medan alla kan köpa ett traditionellt periodkort. Den andra ligger i att Kiruna-kortet inte verkar ha någon fast giltighetstid eller har längre giltighetstid, medan ett periodkort bara är giltigt en period som en månad, en sommar eller kanske ett år.

text: :::::::::::::::I avsnittet framgår bara att det var ett försök och att det avslutades 2022. Vad hände sedan? Slopades nolltaxan eller är den permanent nu? Ser att Kiruna-kortet finns kvar, även om det är sex gånger dyrare än det var. Kyllo (diskussion) 4 april 2023 kl. 18.25 (CEST)
thread_title:  Gratis?