Diskussion:Bibelvetenskap

message: Återställ gärna denna sida. Jag vet inte om den låter sej sammanföras med sidan exegetik. Exegetik är snarare ett uppslagsord.--Max Speed 17 juli 2005 kl.08.40 (CEST)
Exegetik och Bibelvetenskap är helt utbytbara termer. Texten i artikeln Exegetik (numera hänvisad till Bibelvetenskap handlade dock i huvudsak om exeges. Detta är nu tillrättat. Pierre 24 augusti 2006 kl. 23.19 (CEST)

message: Avsnittet om kritik verkar ge överdriven uppmärksamhet åt en specifik forskares kritik utan några belägg för att den är värd att uppmärksammas. 
replies: text: Jag lade in relevanskontroll, även om mallen inte är anpassad för enstaka avsnitt. Det kanske finns något bättre sätt att påpeka obalansen i att denne man får så stort utrymme i artikeln. Fernbom2 3 november 2009 kl. 08.19 (CET)
replies: text: :Jag lede in informationen i artikeln om Hector Avalos istället. Jag kunde inte ens hitta på ett vettigt sätt att länka till den i dagsläget. Endast om artikeln blir betydligt utvidgad, vilket den förtjänar, kan det få rum. Fernbom2 12 november 2009 kl. 06.39 (CET)
thread_title: Kritik

message: Jag har tagit bort ditt tillägg igen, Eriatlov, och jag föreslår att vi diskuterar det här innan du lägger tillbaka det. Anledningen till att jag har tagit bort det är att artikeln handlar om bibelvetenskap (eller exegetik), inte om Bibeln, och det som du har lagt till är ungefär samma sak som att säga att naturvetenskapen har kommit fram till att jorden är rund. 
Vill du missionera, så gör det någon annanstans! --David 23 maj 2008 kl. 05.28 (CEST)
replies: text: Det jag skrivit handlar ju om de resultat som bibelforskningen kommit fram till och jag har belagt det med en källhänvisning till en bok skriven av en teologiprofessor. V.v. och radera inte information som är källbelagd på detta sätt. Eriatlov 23 maj 2008 kl. 09.13 (CEST)
replies: text: :Visst, och detta är sammanfattningen, summan och essensen av det som Bibelvetenskapen sysslar med? Skulle Eriatlov önska att vi lade in information om att jorden är rund (ordentligt källbelagd, naturligtsvis!) i artikeln om naturvetenskap också? Eftersom det är viktigt så bör vi kanske lägga in samma information i artikeln om geografi också? Och är det inte lite upprörande att en så omfattande artikel som den om astronomi inte vid ett enda tillfälle nämner detta viktiga faktum? --David 23 maj 2008 kl. 16.48 (CEST)

text: :För att illustrera min poäng ännu tydligare så har jag lagt in ytterligare ett "resultat som bibelforskningen har kommit fram till", komplett med källhänvisning till en vetenskaplig artikel skriven av en herre som innehar en professur i apologetik och filosofi. Mannen i fråga är till och med "Distinguished professor", vilket vad jag kan förstå är en extra märkvärdig titel.

text: :Jag vill passa på att föra till protokollet att jag inte har för avsikt att göra någon mer förändring av Eriatlovs bidrag till vår samlade kunskap om bibelvetenskapen, trots att jag menar att Eriatlovs motiv till att behålla informationen i artikeln är irrelevant. Eftersom jag har använt samma motivering så räknar jag med att Eriatlov också lämnar de fakta som jag har bidragit med i fred. --David 23 maj 2008 kl. 18.18 (CEST)
replies: text: ::Nej, Eriatlov, jag tänker inte fortsätta att "förbättra" artikeln med ett citat, trots att jag skulle kunna göra det. Jag hade hoppats att mitt inlägg skulle hjälpa dig att förstå problemet med att godtyckligt välja ut en av alla de slutsatser som någon har kommit fram inom bibelvetenskapen och lägga in den i artikeln. Det visade sig att det var en fåfäng förhoppning, och jag har varken tillräckligt med energi eller pedagogisk kunskap för att kunna komma på något annat sätt att hjälpa dig att förstå. Andra får ta vid! --David 25 maj 2008 kl. 01.11 (CEST)
Ett förslag på skrivning av sista stycket Bibelvetenskapen har visat att Bibeln är en produkt av en uråldrig kultur som till delar är väldigt olik vår tids.Wanpe 25 maj 2008 kl. 07.58 (CEST)

text: Ovanstående är knappast något man behöver Bibelvetenskap för att komma fram till; detsamma skulle kunna sägas om t.ex. Odysséen.

text: Vad gäller Jesu uppståndelse så var stycket uppenbart skrivet för att markera en poäng, något som absolut inte bör göras, speciellt som båda skribenterna torde varit medvetna om att det inte uppfyllde WP:NPOV. Jag tog därför bort hela stycket.

text: andejons 25 maj 2008 kl. 09.26 (CEST)
replies: text: :Jag tror inte de flesta människor vet om att Bibeln förespråkar mord/folkmord och andra avskyvärda ting. Det är någonting som det finns behov att informera om. Jag förstår inte varför du tog bort det jag skrev. Det var ju inte POV. Eriatlov 27 maj 2008 kl. 11.42 (CEST)
replies: text: ::"Folks" okunskap har inget med Bibelvetenskap att göra. Att påstå att områdets främsta rön är att den underliggande moralen skiljer sig från dagens är knappast ett neutral återgivande av ett forskningsområde som sträcker sig in på många domäner. Bibelvetenskapen sysslar främst med historiska, inte etiska, frågeställningar.

text: ::andejons 27 maj 2008 kl. 14.15 (CEST)
replies: text: :::Att moralen var mycket annorlunda i antiken är dock en frågeställning som hör till historievetenskapen och därmed till den gren av Bibelvetenskapen som sysslar med historia. Eriatlov 27 maj 2008 kl. 14.24 (CEST)
thread_title:  Vad bibelvetenskapen har kommit fram till 

message: Uppslagsorden Bibelforskning, Bibelsyn, exegetik (men inte Exeges), exeget, Bibelkunskap, Bibelforskare, mm, leder allihop till Bibelvetenskap. Bibelstudium/Bibelstudie saknas som uppslagsord. Exegetik m fl skulle kunna omdirigeras till Exeges, eller kanske till Textkritisk bibelforskning.
Denna artikel säger att Bibelvetenskap är lika med exegetik, men ingår inte hermeneutik också? Det känns som att det behövs en översyn av strukturen på området. Mange01 (diskussion) 4 mars 2012 kl. 12.33 (CET)
replies: text: Ett annat ord som omdirigerar hit men inte förklaras på sidan är bibelkommentar.(Alla vägar bär till bibelvetenskapen?) --90.236.31.76 25 november 2014 kl. 23.13 (CET)
thread_title: Många uppslagsord leder hit...

message: Att hitta en lämplig svensk term för den metod som på tyska benämns Literarkritik är inte lätt. Det verkar helt enkelt inte finnas någon sådan i bruk. Vi har i så fall ett typiskt exempel på en domänförlust där vi inte har ett svenskt ord för att beskriva en viss företeelse. Tyskans Literarkritik är litet märkligt men kan rimligen bara betyda litteraturkritik, även om det normala borde vara att skriva det Literaturkritik. Om litterär kritik avsågs (varför nu kritik skulle vara litterär?) borde ordet ha särskrivits. Men det är ju en äldre tysk term myntad för en speciell företeelse. På engelska översattes detta till literary criticism men på senare år oftast source criticism. Det handlar ju om att med kritiska metoder urskilja litterära källor. Problemet på svenska är dock att termerna litteraturkritik och källkritik redan finns och betyder andra saker. Mitt spontana förslag vore därför att behålla den tyska termen literarkritik med svenskt uttal och kanske bara förklara i inledningen vad som avses. Litterärkritik anser jag vara en märklig term. Det måste i så fall särskrivas som litterär kritik, men det har ju fel innebörd. Den kritiska metoden är inte litterär utan berör litterära metoder att sammanarbeta texter. Möjligen skulle man kunna använda begreppet litteraturkritik (som engelskans literary criticism) men med en annan betydelse än normalt. Det är inte ovanligt att samma ord eller konstruktion har flera betydelser, Men helst literarkritik, med en förklaring; exempelvis denna inledning:
replies: text: Literarkritik

text: Källsöndring eller analytisk metod är en allmän litteraturhistorisk metod, som går ut på att identifiera olika lager i texten, från olika källor och ofta av olika ålder. Inom exegetiken brukar man för denna företeelse använda den tyska termen Literarkritik, eller de engelska motsvarigheterna literary criticism och det numera vanligaste source criticism. Det finns ingen direkt motsvarighet för dessa begrepp på svenska, men termen literarkritik fungerar också på svenska.
Men, kanske någon annan har ett bättre förslag eller möjligen har hört en svensk term användas på våra universitet. Roger Viklund (diskussion) 18 juli 2016 kl. 08.50 (CEST)

text: http://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/lång/litterärkritik Artikeln signerad Helmer Ringgren. Så att termen finns på svenska är uppenbart. Frågan är om svenska literärkritik (och tyska literarkritik) motsvarar engelskans "literary criticism" - där finns osäkerheten, som jag ser det. Ska tugga igen på den där texten senare, söka mer info och grunna. --Modernisten (diskussion) 18 juli 2016 kl. 21.01 (CEST)
replies: text: :Se där. Då kan man nog med fördel använda den termen även om den i mina öron låter konstig. Ringgren är nog att lita på. Alltså, vad jag kan förstå är tyskans Literarkritik ett konstruerat ord för att svara mot ett visst exakt definierat begrepp. På så sätt kan literärkritik ses på motsvarande sätt. Man lägger in ett begrepp i ordet oavsett vad beståndsdelarna betyder. De engelska begreppen används för att beskriva samma företeelse som den som avses med Literarkritik. Roger Viklund (diskussion) 18 juli 2016 kl. 21.24 (CEST)
===Feministisk exeges===
"Detta perspektiv på bibeltolkning använder ungefär samma mål för att uppnå ungefär samma medel som feminism inom litteraturvetenskap i stort."
Vad betyder det att man använder mål för att uppnå medel? Roger Viklund (diskussion) 18 juli 2016 kl. 14.09 (CEST)

text: Bytte plats på orden... men jag undrar om inte det feministteologiska stycket kunde lyftas ut. För det finns väl någon typ av skiljelinje mellan rena tekniker och sånt som mer är - eh, vet inte. Synsätt? Ska feministisk exeges finnas med, ska väl även befrielseteologisk? och det finns någon samlingsterm för den slags exegeter... om man ska vara petig finns väl även något slags skiljelinje mellan bibelvetenskap och exegetik. De här senare disciplinerna, de är definitivt teologi - men det vete katten om man egentligen kan kalla dem vetenskaper! Tyska wikin har tre artiklar där engelska har två, och deras uppdelning ser väldigt logisk ut. Att jobba gentemot tyska är dock väldigt jobbigt för mig, så vi får se. --Modernisten (diskussion) 18 juli 2016 kl. 21.01 (CEST)
replies: text: :Om andan faller på, kan jag gå igenom den tyska artikeln. Den feministiska exegesen känns malplacerad och kan nog tas bort. Den verkar mer utgöra en avsikt än en speciell metod. Roger Viklund (diskussion) 18 juli 2016 kl. 21.24 (CEST)
replies: text: :: Sedan det feministiska tagits bort återstår det psykologiska, som kanske mest malplacerat av det som finns kvar. Men jag lämnar det, så länge iaf. Gränsdragningen kan säkert göras på många olika sätt. --Modernisten (diskussion) 18 juli 2016 kl. 23.43 (CEST)

text: Efter att nu ha gått igenom hela texten har jag inget mer att invända mot, förutom då detta stycke om mål och medel, och det om literarkritik. Vad jag kan se är begreppen och beskrivningarna riktiga. Roger Viklund (diskussion) 18 juli 2016 kl. 17.14 (CEST)
replies: text: : Tackar för detta. Sen kan allt förbättras, osv. --Modernisten (diskussion) 18 juli 2016 kl. 21.01 (CEST)
replies: text: ::@Modernisten. Angående citatet från katolska kyrkan, förutsatte jag att den svenska texten var en Wikipediaöversättning gjord från det engelska originalet på en: Biblical criticism, där texten lyder: "In order to discover the sacred authors’ intention, the reader must take into account the conditions of their time and culture, the literary genres in use at that time, and the modes of feeling, speaking and narrating then current. For the fact is that truth is differently presented and expressed in the various types of historical writing, in prophetical and poetical texts, and in other forms of literary expression”. Texten på den svenska avdelningen av Katolska kyrkans sida avviker högst väsentligt från den engelska. Men det är klart att vi måste återge den officiella. Roger Viklund (diskussion) 18 juli 2016 kl. 23.49 (CEST)
replies: text: ::: Katolska katekesen finns på nätet, den är länkad som källa. http://katekesen.se/index.htm?kkk101-.htm#110 Jag är inte så impad av Lars Cavallins översättning av katekesen. Den engelska är rent språkligt ljusår bättre, i den mån jag läser KKK kollar jag bägge språken. Sen vet jag ju inte vilken som ligger närmare originalet, (italienska eller latin, osäker). --Modernisten (diskussion) 19 juli 2016 kl. 00.37 (CEST)
thread_title: Literärkritik

message: "Detta perspektiv på bibeltolkning använder ungefär samma mål för att uppnå ungefär samma medel som feminism inom litteraturvetenskap i stort."
Vad betyder det att man använder mål för att uppnå medel? Roger Viklund (diskussion) 18 juli 2016 kl. 14.09 (CEST)
replies: text: Bytte plats på orden... men jag undrar om inte det feministteologiska stycket kunde lyftas ut. För det finns väl någon typ av skiljelinje mellan rena tekniker och sånt som mer är - eh, vet inte. Synsätt? Ska feministisk exeges finnas med, ska väl även befrielseteologisk? och det finns någon samlingsterm för den slags exegeter... om man ska vara petig finns väl även något slags skiljelinje mellan bibelvetenskap och exegetik. De här senare disciplinerna, de är definitivt teologi - men det vete katten om man egentligen kan kalla dem vetenskaper! Tyska wikin har tre artiklar där engelska har två, och deras uppdelning ser väldigt logisk ut. Att jobba gentemot tyska är dock väldigt jobbigt för mig, så vi får se. --Modernisten (diskussion) 18 juli 2016 kl. 21.01 (CEST)
replies: text: :Om andan faller på, kan jag gå igenom den tyska artikeln. Den feministiska exegesen känns malplacerad och kan nog tas bort. Den verkar mer utgöra en avsikt än en speciell metod. Roger Viklund (diskussion) 18 juli 2016 kl. 21.24 (CEST)
replies: text: :: Sedan det feministiska tagits bort återstår det psykologiska, som kanske mest malplacerat av det som finns kvar. Men jag lämnar det, så länge iaf. Gränsdragningen kan säkert göras på många olika sätt. --Modernisten (diskussion) 18 juli 2016 kl. 23.43 (CEST)

text: Efter att nu ha gått igenom hela texten har jag inget mer att invända mot, förutom då detta stycke om mål och medel, och det om literarkritik. Vad jag kan se är begreppen och beskrivningarna riktiga. Roger Viklund (diskussion) 18 juli 2016 kl. 17.14 (CEST)
replies: text: : Tackar för detta. Sen kan allt förbättras, osv. --Modernisten (diskussion) 18 juli 2016 kl. 21.01 (CEST)
replies: text: ::@Modernisten. Angående citatet från katolska kyrkan, förutsatte jag att den svenska texten var en Wikipediaöversättning gjord från det engelska originalet på en: Biblical criticism, där texten lyder: "In order to discover the sacred authors’ intention, the reader must take into account the conditions of their time and culture, the literary genres in use at that time, and the modes of feeling, speaking and narrating then current. For the fact is that truth is differently presented and expressed in the various types of historical writing, in prophetical and poetical texts, and in other forms of literary expression”. Texten på den svenska avdelningen av Katolska kyrkans sida avviker högst väsentligt från den engelska. Men det är klart att vi måste återge den officiella. Roger Viklund (diskussion) 18 juli 2016 kl. 23.49 (CEST)
replies: text: ::: Katolska katekesen finns på nätet, den är länkad som källa. http://katekesen.se/index.htm?kkk101-.htm#110 Jag är inte så impad av Lars Cavallins översättning av katekesen. Den engelska är rent språkligt ljusår bättre, i den mån jag läser KKK kollar jag bägge språken. Sen vet jag ju inte vilken som ligger närmare originalet, (italienska eller latin, osäker). --Modernisten (diskussion) 19 juli 2016 kl. 00.37 (CEST)
thread_title: Feministisk exeges

message: Uppdelningen mellan olika artiklar är inte helt självklar. Förutom att många av rubrikerna eg. borde vara en sammanfattning av en egen, längre rubrik om metoden (om man orkar) kanske större delen av den här artikeln eg. borde brytas ut till bibelvetenskapens historia. 
De sista punkterna i listan på den här artikeln, som den nu ser ut, är kanhända biblisk exegetik men inte egentlig bibelforskning? Bör "bibelforskning" ses som en synonym till historisk-kritisk sådan? Finns i så fall något annat ord som bör vara liksom "ingångssidan", där man hittar en översikt som leder vidare till alla andra artiklar?
Tyska wikis artiklar finns på exv
replies: text: :de:Biblische Theologie
replies: text: :de:Biblische Exegese

text: :de:Historisch-kritische Methode

text: :de:Biblische Hermeneutik
Det verkar vara rätt stor oreda i språklänkarna mellan olika wiki. Dem ska man uppenbarligen inte lita på. --Modernisten (diskussion) 19 juli 2016 kl. 11.52 (CEST)
thread_title:  Struktur 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Bibelvetenskap. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20160916112427/http://www.tillliv.se/begrunda/pdf/2007/1/FH.pdf till http://www.tillliv.se/begrunda/pdf/2007/1/FH.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20081212094526/http://www.teol.uu.se/homepage/SES/ till http://www.teol.uu.se/homepage/SES/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 27 augusti 2018 kl. 01.49 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade