Diskussion:Global uppvärmning/introduktion

message: Följande text fanns ursprungligen som egen artikel under rubriken "Kol och Växthuseffekten". Efter diskussion anses att texten skall bearbeteas, wikifieras och inkluderas under rubriken "Orsaker till den pågående globala uppvärmningen" i denna artikel. Texten är i helhet författad av 87.96.131.158 (= Cecbur 8 juni 2008 kl. 09.02 (CEST))
Jag skrev texten som en fristående introduktion för dem som inte har så mycket tid att lägga på att sätta sig in i kolets kretslopp etc. Är det någon som har några förslag angående hur man bäst gör den tillgänglig för dem?
Cecbur 8 juni 2008 kl. 09.02 (CEST)
replies: text: Jag motsätter mig att texten införs i artikeln. Den är klart oencyklopediskt skriven och har en ovetenskaplig ton med påståenden som "...ger oss en tidsfrist, men inte mer". Varför ska vi alls bry oss om oencyklopediska bidrag när det gäller viktiga ämnen som detta? Dessutom hade samma text kopierats in i artikeln kol (bränsle), men jag tog bort den. --Ace90 16 juni 2008 kl. 11.47 (CEST)
 
===En något förenklad bild===
Kol fins på tre ställenKolets kretslopp är naturligtvis något mer komplex, men geologiska processer tar hundratusentals eller miljoner år och kan försummas här.: 
# I underjorden i form av olja, stenkol och gas. Andelen kol i petroleum anges i den   till 83-87%. Artikeln hänvisar till 
Naturgas består huvudsakligen av metan.Grundämnet kol utgör nästan exakt sex åttondelar av metan.
# På jordytan i form av biomassaAllt biologiskt material i ett geografiskt område, d.v.s. en andel av den sammanlagda vikten av allt som lever."The carbon in biomass material ... makes up approximately fifty percent of its dry-matter content". Detta är ett citat från artikeln  i engelska Wikipedia
# I atmosfären (och haven) i form av växthusgaser.Världshaven lagrar växthusgaser på ungefär samma sätt som lufthavet. Eftersom mängden växthusgaser i havet står i proportion till mängden växthusgaser i luften kan de två tillsammans grovt räknas som en behållare för växthusgaser. Mycket mer finns att läsa under Carbon cycle.
Kol är ett grundämne. Därför är mängden kol på jorden konstant. All kol som tas upp ur underjorden måste alltså bli antingen biomassa eller växthusgaser.
Den totala mängden biomassa ökar inte, och kol som tas upp ur marken måste följdaktligen bli växthusgaser.Kolet blir växthusgaser när det förbränns, t.ex. som bensin i en motor eller plast i sopförbränning, eller när det bryts ner i .
===En något mer komplex bild===
Biomassan är inte konstant. I själva verket gör skogsskövlingen att biomassan minskar snabbt. Utsläppen därifrån motsvarar idag ca en fjärdedel av utsläppen från oljan. 
Kolutsläpp från skogsskövling: 
 
"Estimates of deforestation of tropical forest for the 1990s range from about 55,630 to 120,000 square kilometres each year". Detta är ett citat från  Eventuell övrig skogsskövling är inte medräknad i dessa siffor. 
Oljeproduktion per år enligt  
Kolbaserade växthusgaser finns i flera former. T.ex. är metan en effektivare växthusgas än koldioxid. Kor och andra djur omvandlar koldioxid till metan. Så länge mängden djur är konstant är dock andelen metan tämligen konstant. Att minska antalet kor utan att minska biomassan, kan altså ge oss en tidsfrist men inte mer. Metanets halveringstid i amosfären är troligen mindre än 10 år, vilket innebär att vi ganska snabbt kan få en tidsfrist som rätt använd kan vara mycket viktig.  (Notera att metanet som 'försvinner' i stället blir koldioxid. Motsvarande halverigstid för koldioxiden är beroende av geologiska processer och rör sig om hundratals tusen eller miljoner år.)
===Självförstärkning===
Ännu så länge räcker det att stoppa en förskjutning av temperaturen hos ett system i balans. Systemet kan t.ex. komma i obalans genom att:
* biomassan minskar när djur och växter dör av värmen. 
Minskad biomassa ger ökad koldioxid. Här ett exempel från skogsbränder: 
* haven börjar avge växthusgaser som en följd av den ökade temperaturen. 
* tundran tinar som en följd av den ökade temperaturen, och börjar avge växthusgaser. 
Obalansen kommer snabbare när glaciärerna smälter, så att en mindre del av solstrålningen reflekteras tillbaka ut i värdsrymden och en större del stannar på jorden.
Om systemet kommer i sådan obalans, så kommer det inte längre i balans ens om människan slutar helt med att släppa ut växthusgaser. Då släpper naturen själv ut växthusgaserna.Reuters citerar den ryska vetenskapsmannen Sergei Zimov: , EU har överträffat Kyoto-avtalet genom att minska sina utsläpp med . Om 0,07% av de 500 miljarder ton som finns i tundran kommer ut som växthusgaser, så uppväger det alla EU:s ansträngningar under ett helt år. Om 0,9% av det kommer ut årligen så är det lika mycket som alla EU:s samlade utsläpp.."carbon stock of the soils ... the total rate of loss across the UK is 13 Tg/yr . For comparison, the UK’s current industrial CO2 emission is about 150 Tg/yr." Detta är ett citat från: ,  12.5% av 150Tg/yr är 18.75Tg/yr. D.v.s. nästan två tredjedelar av Storbritanniens utsläppsminskning kompenseras bort av utsläpp från deras egna jordar.
===Se även===
*Fossila bränslen
*Global uppvärmning
*Växthuseffekten
*Klimatförändring
=== Fotnoter och Källor ===
Kategori:Diskussionssidor med text som bör arbetas in i artikeln
thread_title:  Kol och Växthuseffekten 

message: Kol fins på tre ställenKolets kretslopp är naturligtvis något mer komplex, men geologiska processer tar hundratusentals eller miljoner år och kan försummas här.: 
# I underjorden i form av olja, stenkol och gas. Andelen kol i petroleum anges i den   till 83-87%. Artikeln hänvisar till 
Naturgas består huvudsakligen av metan.Grundämnet kol utgör nästan exakt sex åttondelar av metan.
# På jordytan i form av biomassaAllt biologiskt material i ett geografiskt område, d.v.s. en andel av den sammanlagda vikten av allt som lever."The carbon in biomass material ... makes up approximately fifty percent of its dry-matter content". Detta är ett citat från artikeln  i engelska Wikipedia
# I atmosfären (och haven) i form av växthusgaser.Världshaven lagrar växthusgaser på ungefär samma sätt som lufthavet. Eftersom mängden växthusgaser i havet står i proportion till mängden växthusgaser i luften kan de två tillsammans grovt räknas som en behållare för växthusgaser. Mycket mer finns att läsa under Carbon cycle.
Kol är ett grundämne. Därför är mängden kol på jorden konstant. All kol som tas upp ur underjorden måste alltså bli antingen biomassa eller växthusgaser.
Den totala mängden biomassa ökar inte, och kol som tas upp ur marken måste följdaktligen bli växthusgaser.Kolet blir växthusgaser när det förbränns, t.ex. som bensin i en motor eller plast i sopförbränning, eller när det bryts ner i .
thread_title: En något förenklad bild

message: Biomassan är inte konstant. I själva verket gör skogsskövlingen att biomassan minskar snabbt. Utsläppen därifrån motsvarar idag ca en fjärdedel av utsläppen från oljan. 
Kolutsläpp från skogsskövling: 
 
"Estimates of deforestation of tropical forest for the 1990s range from about 55,630 to 120,000 square kilometres each year". Detta är ett citat från  Eventuell övrig skogsskövling är inte medräknad i dessa siffor. 
Oljeproduktion per år enligt  
Kolbaserade växthusgaser finns i flera former. T.ex. är metan en effektivare växthusgas än koldioxid. Kor och andra djur omvandlar koldioxid till metan. Så länge mängden djur är konstant är dock andelen metan tämligen konstant. Att minska antalet kor utan att minska biomassan, kan altså ge oss en tidsfrist men inte mer. Metanets halveringstid i amosfären är troligen mindre än 10 år, vilket innebär att vi ganska snabbt kan få en tidsfrist som rätt använd kan vara mycket viktig.  (Notera att metanet som 'försvinner' i stället blir koldioxid. Motsvarande halverigstid för koldioxiden är beroende av geologiska processer och rör sig om hundratals tusen eller miljoner år.)
thread_title: En något mer komplex bild

message: Ännu så länge räcker det att stoppa en förskjutning av temperaturen hos ett system i balans. Systemet kan t.ex. komma i obalans genom att:
* biomassan minskar när djur och växter dör av värmen. 
Minskad biomassa ger ökad koldioxid. Här ett exempel från skogsbränder: 
* haven börjar avge växthusgaser som en följd av den ökade temperaturen. 
* tundran tinar som en följd av den ökade temperaturen, och börjar avge växthusgaser. 
Obalansen kommer snabbare när glaciärerna smälter, så att en mindre del av solstrålningen reflekteras tillbaka ut i värdsrymden och en större del stannar på jorden.
Om systemet kommer i sådan obalans, så kommer det inte längre i balans ens om människan slutar helt med att släppa ut växthusgaser. Då släpper naturen själv ut växthusgaserna.Reuters citerar den ryska vetenskapsmannen Sergei Zimov: , EU har överträffat Kyoto-avtalet genom att minska sina utsläpp med . Om 0,07% av de 500 miljarder ton som finns i tundran kommer ut som växthusgaser, så uppväger det alla EU:s ansträngningar under ett helt år. Om 0,9% av det kommer ut årligen så är det lika mycket som alla EU:s samlade utsläpp.."carbon stock of the soils ... the total rate of loss across the UK is 13 Tg/yr . For comparison, the UK’s current industrial CO2 emission is about 150 Tg/yr." Detta är ett citat från: ,  12.5% av 150Tg/yr är 18.75Tg/yr. D.v.s. nästan två tredjedelar av Storbritanniens utsläppsminskning kompenseras bort av utsläpp från deras egna jordar.
thread_title: Självförstärkning

message: *Fossila bränslen
*Global uppvärmning
*Växthuseffekten
*Klimatförändring
thread_title: Se även

message: Kategori:Diskussionssidor med text som bör arbetas in i artikeln
thread_title:  Fotnoter och Källor