Diskussion:Paradigm

message: Jag förstår inte varför det blir två [edit] efter första rubriken. Jag ser inget fel på det inskrivna. //Åke Persson 12 augusti 2003 kl.13.55 (CEST)
replies: text: Det är en nyhet i och med senaste uppgraderingen av programvaran. Det blir en [edit] brevid varje rubrik, om man klickar på den så kan man redigera bara det avsnittet. Det gör det enklare att ändra i stora artiklar.  Icke-inloggade användare ser dem inte, och om man är inloggad kan man stänga av dem om man vill. E23 12 augusti 2003 kl.14.23 (CEST)

text: Ah, nu tror jag jag förstod vad du egentligen menade. Två [edit] brevid varandra var det ja. Orsaken är nog att det alltid är en [edit] högst upp på sidan (för området före första rubriken). När första rubriken är högst upp så blir det alltså två [edit]. Det får nog räknas som en bugg. E23 12 augusti 2003 kl.14.27 (CEST)

message: I nuvarande version av artikeln, http://sv.wikipedia.org/w/index.php?title=Paradigm&oldid=3155332 , sägs:
replies: text: Paradigm är ojämförbara, inkommensurabla, varför ett paradigm inte

text: kan sägas vara sannare än ett annat då dessa måste bedömas utifrån

text: en position i ett paradigm. Ett tacksamt exempel är hur Newtons

text: klassiska mekanik ersätts med Einsteins relativitetsteori.
Detta bör jämföras med vad Kuhn skriver konkurrens mellan paradigmer:

text: There is no more precise answer to the question whether or how well an individual theory fits

text: the facts. But questions much like that can be asked when theories are taken collectively or

text: even in pairs. It makes a great deal of sense to ask which of two actual and competing

text: theories fits the facts better. Though neither Priestley’s nor Lavoisier’s theory, for

text: example, agreed precisely with existing observations, few contemporaries hesitated more than

text: a decade in concluding that Lavoisier’s theory provided the better fit of the two.
Här framgår att val av paradigm är ett rationellt val mellan konkurrerande teorier som i högre eller lägre grad överensstämmer med kända observationer och försök. Någon inkommensurabilitet föreligger inte, det är inte så att Lavoisiers teori utvärderas inom Priestleys teori, eller tvärtom, utan kemisterna utvärderar bägge teorierna från kända resultat, vilka ges olika tolkningar i de olika teorierna.
Passusen i artikeln "Ett tacksamt exempel är hur Newtons klassiska mekanik ersätts med Einsteins relativitetsteori" ger i sammanhanget intrycket av att Newtons fysik skulle vara lika sann som Einsteins, men det är en felaktig framställning av saken, det går inte att hitta en enda fysiker som idag anser att Newtons teori är riktig, den är lika död som Ptolemaios lära om att de övriga himlakropparna, inklusive solen, kretsar kring jorden. Lustigt nog var en av Kuhn  motiv för att skriva De vetenskapliga revolutionernas struktur just det förhållande att många personer fortfarande 1960 hävdade att Newtons fysik var "sann".

text: Inte ens Popper, Lakatos och Kuhn själv var ense om vad Kuhn menade, så det är nog att räkna som dödsdömt att genom närläsning komma fram till en slutsats i vissa frågor. Inkommensurabiliteten är dock någonting som alla som skriver om Kuhn tar upp, så det är märkligt om man får ut något som bestrider detta. Se t.ex. Lars-Göran Johansson Introduktion till vetenskapsteorin, eller Lübckes Filosofilexikonet. Båda tar upp inkommensurabiliteten som självklar och obestridlig när det gäller Kuhn. Vad beträffar hans syn på rationalitet, kan man inte se det från det hållet. Johansson tar f.ö. upp en debatt om just detta, s.168. Som sagt, detta har det varit en lång debatt om, där inte ens Kuhn är ense med andra, och är ett ämne för långvarig forskning. Så det är bättre att redogöra för olika syner på Kuhn, än att själv besluta vad som är rätt.//--IP 26 november 2006 kl. 18.42 (CET)

text: Se även :en:Commensurability (philosophy of science).//--IP 26 november 2006 kl. 18.53 (CET)
thread_title:  Inkommensurabiliteten bör strykas 

message: Kuhn använder "paradigm" i mer än tjugo olika betydelser i sin introducerande bok, och det är fullt möjligt att för mer än nitton av de betydelserna är dessa "saker" ojämförbara, men inledningsvis ger han ett försök till definition av sitt begrepp, "en originell landvinning som lämnar många problem att lösa av nya forskare", och i den betydelsen är det fullt möjligt att göra jämförelser mellan olika landvinningar.
Så länge inte artikeln reder ut vilka betydelser ordet "paradigm" har är det orimligt att hävda inkommensurabilitet.
Det skulle inte kunna uppstå några anomalier inom paradigm om dessa vore helt ojämförbara, så inkommensurabilitet må vara tilltalande, men i strid med vad vi vet om vetenskapliga revolutioner. 
Det är troligen så att Kuhn själv trodde på något slags inkommensurabilitet, men han lyckades inte visa hur den fungerade i de exempel han anförde.
Alltså: Låt inkommensurabiliteten utgå tills artikeln är tillräckligt omfattande för att placera in frågan i rätt sammanhang.
replies: text: Som sagt, det finns flera olika läsarter av Kuhn. Alla dessa menar att inkommensurabiliteten är fundamental för hans teori om paradigm. Om du är av annan uppfattning, så bör du hänvisa till de Kuhn-skolor som står för ditt betraktelsesätt. Det är inte konstruktivt att tro att man själv kan komma på det enda rätta sättet att förstå honom, när det har varit ämne för forskning i flera årtionden. Därför är det bättre om du hänvisar till litteratur om Kuhn för att vidhålla att Kuhn nog inte trodde på inkommensurabilitet. Jag tror förstås inte att du kommer att finna någon sådan.//--IP 27 november 2006 kl. 09.51 (CET)
replies: text: :<<--
I artikeln sägs nu:

text: :Dock fastställde Kuhn senare, i artikeln Second thoughts on paradigms i skriften Essential tension (1977), två grundbetydelser av paradigm - den smala betydelsen och den breda betydelsen. Enligt den smala betydelsen är ett paradigm de gemensamma övningar som studenter måste genomgå i sin utbildning för att bli t.ex bli doktor i ett ämne. Enligt den breda betydelsen är ett paradigm den kunskap som forskarna i en forskningsdisciplin räknar som fakta. Kuhn menade att det är den smala betydelsen som är den vikigaste. Men ordet paradigm betecknar idag oftast den breda betydelsen.
Frågan kan nu ställas mot denna tudelning av paradigmbegreppet: Är både smala och breda paradigm inkommensurabla, endast ett av dem, eller inget av dem? Det verkar inte meningsfullt att hävda att smala paradigm är inkommensurabla, en uppsättningen studentexperiment kan inte sägas vara ojämförbara med en annan uppsättning. Kan de breda paradigmen vara inkommensurabla? Ta Newtons fysik vs Einsteins speciella relativitetsteori, finns där två uppsättningar av fakta inom forskningsdisciplinen fysik, en newtonsk och en einsteinsk? Då inga fysiker idag hävdar att Newtons fysik har en annan, och ojämförbar, uppsättning fakta än Einsteins, är det väl rimligast att genast stryka inkommensurabiliteten, och endast återinföra den när bra exempel på motsägande fakta kan ges. Motsägande tolkningar av experimentdata förekommer alltid, men så länge en föredragen tolkning inte blivit allmänt accepterad som kanonisk är skiljaktliga tolkningar inte att betrakta som fakta, och då faller de inte under rubriken "brett paradigm", utan "teori under lansering".
Kuhns problem är att han blandar ihop vetenskapen i arbete med vetenskapen i fullbordan, ett (brett) paradigm är alltså sinnebilden av vad som uppfattas som fakta, och då finns det inte någon konkurrerande tolkning. Om Kuhn hade sagt att "paradigm" betydde "mest omhuldad teori", hade det funnits drösvis med inkommensurabla exempel att ge, men när han nu envisas med att tala om "fakta", blir det inte något spelrum kvar för inkommensurabla varianter. Troligen avsåg någon av de 21 betydelser av "paradigm" som han använde just "mest omhuldad teori", och då hade inkommensurabiliteten varit på sin plats, men när nu Kuhn varit oförsiktig nog att dela upp paradigmbegreppet i två delar, som är mycket väldefinierade och tillsammans inte täcker det han ursprungligen avsåg, har han tappat bort inkommensurabiliteten. (Om betydelsen av ordet "fakta" skulle sättas ifråga för att rädda Kuhns inkommensurabilitetshypotes, torde saken inte kunna lösas med rationella metoder, utan då återstår bara att lämna rum för Wittgensteins noshörningar, dvs då har vi kommit fram till en oemotsäglig solipcistisk ståndpunkt.)
thread_title:  Inkommensurabiliteten bör strykas, faktiskt