Diskussion:Köpenhamns pendeltåg

message: Först: ljuger rubriken - det finns inga "Pendeltåg" i Köpenhamn. 
S-togen har heller inte den funktion som t.ex. Stockholms s.k. "Pendeltåg har" dvs att transportera folk från förorter centralen. S-tågen har dock FLER funktioner än så. Att ta sig runt i det centrala Köpenhamn ! Pga att Köpenhamns kvartersbebyggelse har avsevärt större areal än Stockholms innerstad räcker inte de 87 stationerna Eller 101
om man inkluderar den nya metron för att fylla alla områden.
(varav "ringen" "HOVEDBANEN"-Vesterport-Nörreport-Österport-Nordhavnen-Svanemöllen-Ryparken-Bispjeberg-Nörrebro-Fuglebakken-Gröndal-Flintholm (med perronger i 3 etager)-KB Hallen -Ålholm-Flintholm-Danshöj-Vigerslev-NyElleberg-Själör-Sydhavn-Dybbölsbro-"HOVEDBANEN" igen) bildar en 25 km lång ring med 21 stationer som inte är utanför kvartersbebyggelsen någonstan (innutti denna ring finns ävenEnghave,Valby,PederBangsVej,Langgade og metrostationerna Forum, Fredriksberg, Solberg, Lindevang )
Bara för att tydliggöra skillnaden på Stockholms "pendeltåg" och Köpenhamns "s-tåg"
Och varför skall den som vill lära sig något om S-tog i Köpenhamn tvingas veta vad Stockholms "pendeltåg" är ?
Det är fel på RUBRIKEN  - skall stå "S-tog" eller "S-tåg"
I Stockholm finns "tunnelbana", "pendeltåg" och "tvärbana" (saltsjöbanan och tågen från Östra station är väl också "pendeltåg", antar jag.
I Köpenhamn har man (liksom i Oslo numera, fast i större skala) S-tog för transport
in till city OCH resten av innerstaden, samt mellan delar av inre Köpenhamn (med Fredriksberg som eg. är en stadsdel men istället ligger som en ö mitt inne i Köpenhamn
(helt inringad) S-tågens funktion påminner mer om Stockholms tunnelbana. Köpenhamnsområdets riktiga "pendeltåg" är Re-tågen. Efter "hovedbanen" stannar de i Valby
och därefter stannar tåget inte igen förrän vid Höje Tåstrup - avstånd: 17 km 
Därslutar S-tågen, och nu stannar Re-tågen på tv ställen (Hedehuserne och Trekroner)
före Roskilde därefter delar de upp sig på fyra linjer, och en femte kör istället norrut till Helsingör. (utan stop vid Vesterport,Nordhavn,Svanemöllen samt efter Hellerup Charlottenlund och Ordrup. S-tåget slutar vid Bakken (som är att föredra framför Tivoli, gratis inträde och med en Berg-och-Dal-bana som varit högst i Europa)- Klampenborg
Som jag skriver i den ändrade artikeln finns det dessutom Lokalbaner både norr och söder om Köpenhamn. (ex. En S-linje slutar i Hilleröd, men där kan man fortsätta till
Fredriksvärk-Hundested, Tisvildeleje, Gilleleje och Helsingör - men det finns fler.)
Spårbunden lokal/regional trafik i Berlin är U-bahn, S-bahn (båda går i tunnlar och inte)
spårvagnar av två klasser (till 90% i gamla öst, men har börjat byggas in i väst)
Regional-bahn och Regional-bahn express.
I Hamburg liksom i Berlin S-Bahn och U-Bahn samt A-bahn (som ligger längst ut, och jag aldrig provat)
I London finns ett 10 tal långa Undergroundlinjer, i söder en enda, men kollossalt lång tram(spårvåg). Det finnsförarlösa Dockland Light Railway. Massor av vanlig järnväg 
Samt en påbörjad s.k. Overground (fanns ej när jag var där sist)
I Paris finns ett 15-tal ganska korta metro linjer inom den officiella innerstaden, samt
Metro-express ett ganska nytt system som täcker förorter och som bara stannar på vissa stationer i innerstaden.
I Glasgow finns en Underground (denda utanför London med det namnet) men det är bara en 
järnvägslinje som går i en cirkel. En enda linje
Även i "lilla Lille" finns en Metro
I Italien kallas det istället metropolitana.
I New York finns det Subway, men även andra underjordiska järnvägar ... etc
Vi kan helt enkelt inte ändra namn på andra städers valda namn för deras lokaltrafiksystem
i syfte att översätta det till just Stockholmsförhållanden.
replies: text: Vi har just nu en diskussion i Diskussion:Köpenhamns metro om att kalla den artikeln Köpenhamns tunnelbana. Dvs gå ifrån användande av det utländska namnet. Här vill någon byta till utländska namn, S-tog, S-bahn, Métro, Metro, Metropolitana, Subway. De enda tunnelbanorna eller pendeltågen som av oss kallas vid eget namn är Paris metro och Helsingfors metro, alla andra runt 30 tunnelbaneartiklar heter i stil med Londons tunnelbana, Washingtons tunnelbana, New Yorks tunnelbana. Vi har valt detta för att det vad man säger i Sverige. Det finns massor av diskussioner om namn på järnvägsrelaterade artiklar, ytterligare en här som det verkar. En sak till, ha inte versaler och fetsil i diskussioner, ger skrikig stil, ger kanske fördel i vissa typer av disskussioner, men här gillar vi inte det. --BIL 11 februari 2009 kl. 22.07 (CET)
replies: text: :Användare:Beckmans instämmer till fullo i stora drag med det osignerade inlägget. Köpenhamns S-tog, S-tog eller S-togen i Köpenhamn är mycket bättre sidtitlar. Att kalla dessa tåg för "pendeltåg" är både missvisande och etnocentriskt, och bortser dessutom från vad vi som utnyttjar tågen kallar dem när vi talar svenska.

text: :Vänliga hälsningar! /Beckmans 20 februari 2009 kl. 23.22 (CET)
replies: text: ::Nja, söker man på Köpenhamn och pendeltåg på google får man upp ett antal relevanta träffar (t.ex.   ), men det är möjligt att ett annat namn skulle vara bättre. Det verkar ofta vara så att man i svenskspråkiga artiklar översätter S-tog till S-tåg. Så namnen S-tåg eller Köpenhamns S-tåg är kanske att föredra? --Kildor 21 februari 2009 kl. 09.22 (CET)
replies: text: :::Ja! När jag skrev "tog" tänkte jag inte tillräckligt långt. Jag skriver "tog" men säger ju "tåg".

text: ::: Beckmans 21 februari 2009 kl. 14.44 (CET)

text: .

text: .
Undrar vilken betydelse 1500 V har. Tekniska detaljer bör inte stå med i ingressen.
Och är det viktigt att S-tågen Höje Tåstrup-Klampenborg kör parallelt med Re-tåg (vilka
inkluderar Öresundståg i DK - regionaltåg i Sverige är dock inte samma sak som i Danmark)
Öresundståg är f.ö. mer ett namn än ett begrepp. Så möjligen också S-tåg - Stadsbana torde vara det bästa begreppet /Pontus Eriksson

message: Undertegnede københavner og bruger på dansk Wikipedia vil gerne påpege flere fejl og problemer i artiklen:
*  I innerstaden går tågen till stor del i tunnlar, bland annat i den 1,8 km långa Boulevardtunnelen
replies: text: Boulevardbanen er den eneste tunnel på hele S-banen bortset fra 200-300 meter ved Svanemøllen. Resten er på højbane eller i grav.
* I princip är S-tågets nät uppbyggdt av fyra huvudlinjer, varav tre ansluter Huvudbangården

text: Umiddelbart ser det sådan ud, men i praksis har man tre baner fra vest og syd og tre fra nord og nordvest, der alle er tilsluttet boulevardbanen. Men linierne (A, B, B+ ,C ,E ,F och H) er ikke bundet til bestemte baner. Af og til lægger man dem om. Indtil 2007 kørte linie A for eksempel til Hillerød, men nu kører den til Farum, og endnu tidligere har den kørt til Klampenborg.
* Omkörningsspår finns på Køgebugtbanan

text: Det ville være praktisk, men sådanne overhalingsspor findes desværre stadig ikke.
* Det finns dock en plan på en helt ny S-tågs linje, som skall gå längre ut än dagens Ringlinjen men förbinda utkanterna av Köpenhamnsområdet med varandra.

text: Det er et forslag fra DSB og et alternativ til kommunernes plan om en letbane (sporvej).
* Men chansa INTE och åk utan biljett, och böterna måste betalas på plats (annars lär man anhållas tills betalning inkommit).

text: Man bliver ikke tilbageholdt, hvis man ikke kan betale. Bøden kan sagtens betales senere, hvilket der uheldigvis er mange, der ikke gør . Til gengæld kan man tilbageholdes, hvis man ikke vil fortælle navn og adresse.
* På varje perrong finns en gulmarkerad linje och på den linjen finns också "stämpeluret", man får inte passera den gula linjen utan giltig biljett.

text: Den gule linie langs perronkanten er en sikkerhedslinie. Man må ikke passere den, før toget holder. Og da slet ikke, hvis toget er gennemkørende. Det har ikke noget at gøre med gyldig billet, selvom man selvfølgelig skal have det.
* Metroen

text: De forskellige omtaler af metroen bør fjernes. Det er to forskellige banesystemer, der ejes og drives af helt forskellige selskaber. Bortset fra at metroen har overtaget Frederiksberg - Vanløse, har den ikke noget at gøre med S-togene.
--Dannebrog Spy 5 april 2009 kl. 12.29 (CEST)

text: Jag har gjort en viss omskrivning av artikeln och har tagit med dina synpunkter ovan. --Kildor 8 april 2009 kl. 21.25 (CEST)

text: .
replies: text: :Till Dannebrog Spy

text: :Ang. det gula sträcket - det finns naturligtvis det "säkerhetssträcket" som du

text: :talar om här. Men vid den där automaten man stoppar in t.ex. rabattkort för ett eller

text: :flera klipp, så finns det också ett lite tunnare sträck man inte får passera.

text: :Det står också på skyltar att man "ikke må passere uden gyldig billet"

text: :Som dansk riskerar man troligen inte att bli arresterad utan giltig biljett, men jag

text: :har själv varit med om att S-kontrollanterna höll kvar en icke-dansk man till polisen kom

text: :enbart för han saknade giltig biljett och inte heller kunde betala böterna direkt.

text: :Det kan vara på sin plats att varna om att det inte är gratis att åka s-tåg,tycker

text: :jag.

text: :På DSBs sidor läste jag om att omkörningsspår höll på att byggas på Hillerödbanan, med

text: :hänvisning till att det skulle se ut som på Kögebugtbanan

text: :Angående antalet banor- det finns väl inte fler än 4 banor åtminstone ??? Tre banor

text: :kommer in söderifrån och tre norrifrån - dessa sammankopplas någonstans mellan

text: :Dybbelsbro och Svanemöllen, och jag vet att t.ex. linje B från Höje Tåstrup har gått

text: :såväl till Holte som till Farum. Linje F (som kör på Ringbanan) har tidigare kört

text: :till Klampenborg. Men varför krångla till det i en kort ingress, de mer tekniska

text: :detaljerna får väl behandlas under separat kapitel. Tillsammans med signalsystem

text: :strömförsörjning osv /Pontus Eriksson
replies: text: ::Jag har tagit bort en del av din text från artikeln, Pontus. Stora delar av det du la till finns redan i artikeln, och det är ingen större vits med att duplicera information. Dessutom finns det ingen aledning att ta upp namnfrågan i själva artikeln. Det får vi ta här på diskussionssidorna. --Kildor 15 april 2009 kl. 22.19 (CEST)
replies: text: :::Pontus: På langt de fleste tog, busser, sporvogne og så videre skal man betale for at køre med. Gør man ikke, risikerer man en bøde. Begge dele er standard overalt i verden og er ikke nødvendigt at nævne specielt her. Hvad din oplevelse angår, så vil jeg påpege, at man aldrig må dømme ud fra enkelte oplevelser men bør se generelt på tingene. Det andet svarer nærmest til at sige, at fordi man har set et lilla pågatåg i Skåne, så er alle svenske tog lilla.

text: :::Der er ønsker om overhalingsspor på både Køge Bugt-banen og Hillerødbanen, men ingen af dem er bygget endnu. De danske politikere er desværre ikke så gavmilde overfor den kollektive trafik som de svenske.

text: :::Hvad antallet af baner angår, så er det resultatet af en udvikling, der strækker sig fra 1847 til 1977. 130 år der har omfattet flere omlægninger af banerne i det centrale København, både før og efter de første S-tog begyndte at køre. Men kort fortalt er banerne i regionen bygget op efter det system, at København forbindes med købstæderne Køge, Roskilde (S-tog kun til Høje Taastrup), Frederikssund, Hillerød og Helsingør (S-tog kun til Klampenborg) samt Farum. Seks baner der ikke har noget med hinanden at gøre, men som har skullet bindes sammen på fornuftig vis. Det valgte man så i 1890'erne at gøre ved at tilslutte dem samme centrale bane, Boulevardbanen, der åbnede i 1917. Køge Bugt-banen og Hareskovbanen kom godt nok først til i 1970'erne, men ellers er princippet stadig det samme. Linierne kommer fra en hvilken som helst af de tre baner fra vest og kan fortsætte ad en hvilken som helst af de tre baner mod nord og omvendt. I øjeblikket kommer linie B og Bx for eksempel begge fra Høje Taastrup, men den ene kører til Holte og den anden til Farum. Så det er ikke tre gennemgående baner men seks baner, der bare med tiden er blevet bundet sammen tre og tre. --Dannebrog Spy 16 april 2009 kl. 08.45 (CEST)

text: .

text: Menar Dannebrog Spy att en ingress som ytligt beskriver uppbyggnaden av S-tågen a la 2009 måste ha med all historik och teknik ? Jag har f.ö. kopierat S-tågens historia från 1934 till
2007 i artikeln. Det tekniska får andra sköta. /Pontus
thread_title:  Fejl og problemer 

message: Jag har sett olika uppgifter på banlängden för S-tågen. På danska Wikipedia står det att den är 155 km, men på den engelska står det att den är 170 km. Vad gäller? Finns det någon källa? --Kildor 15 april 2009 kl. 22.20 (CEST)
replies: text: Det korrekta är troligen 155 km. Eftersom man i t.ex London räknar in DLR i tunnelbanan har man möjligen lagt till Köpenhamns metro vid ett tidigare tillfälle. Det är dock bara en gissning varför engelsmännen anger 170 km. Emellertid har S-banan först förkortats (Ringbanan vände förr in till Frederiksberg där den stoppade - nu är denna bit metro) och sedan förlängts igen (Flintholm-NyEllebjerg). Samma sak skall naturligtvis inte stå på två ställen i samma artikel, men när diskussionen blivit lång är det svårt med översikten /Pontus Eriksson
replies: text: :Jeg har været inde på Banedanmarks hjemmeside og regne på det (Banedanmark er dem der ejer spor og signaler). Det korrekte svar er for tiden 170,3 km. Kilde: Tjenestekøreplanens indledende bemærkninger s. 159-282. --Dannebrog Spy 17 april 2009 kl. 22.04 (CEST)
thread_title:  Banlängd 

message: Frågan om vilket namn artikeln ska ha har tagits upp ett par gånger nu. Det har framhållits att begreppet "pendeltåg" inte passar in på s-tågen, och att artikeln borde få ett annat namn. Jag föreslår att artikeln döps om till Köpenhamns S-tåg, ett förslag som verkade ha ett visst stöd ovan. Är det ett ok namn på artikeln? --Kildor 15 april 2009 kl. 22.23 (CEST)
replies: text: För övrigt diskuteras just detta fast för engelska språket på :en:Wikipedia:Categories_for_discussion/Log/2009_April_14#Category:S-trains_in_Copenhagen--BIL 16 april 2009 kl. 15.24 (CEST)
replies: text: :Till Pontus Eriksson: haka inte upp dig så hårt på namnet pendeltåg. Det är ändå omöjligt att få ett namn som får alla nöjda, och detta får duga. Det följer principen att vi kallar alla förortstågsystem på riktig järnväg i storstäder för pendeltåg. Det har förekommit mängder av diskussioner om järnvägsrelaterade namn, beteckningar och betydelser av dem på Wikipedia. På Wikipedia gäller en demokratisk princip om att majoriteten vinner. Det finns inga "som bestämmer" över Wikipedias artiklar utan det är vanliga läsare som du och jag. Det är inte den som skriker högst (eller använder fetstil och versaler i diskussioner) som vinner. Men det är väl inte så extremt viktigt vad denna artikeln kallas att du kör en kampanj i veckovis här och på den danska artikeln?? --BIL 20 april 2009 kl. 14.53 (CEST)
Ingen verkar ha något emot flyttförslaget, och två användare uttrycker ovan sitt stöd för en flytt. Jag begär flytt på WP:BOÅ. --Kildor 3 maj 2009 kl. 14.34 (CEST)
thread_title:  Artikelnamn