Diskussion:John Locke

message: Någon som orkar borde se över denna artikel. Den är svåröverskådlig och oorganiserad.
replies: text: Lagt in kvalitetskontroll-skylt. Då kanske någon ser det och sätter igång att åtgärda. / Elinnea 1 december 2004 kl.10.17 (CET)
replies: text: :jag tog bort kvalitetskontrollen nu Elinnea. Ok va? Etxrge har jobbat igenom artikeln och jag wikifierat hjälpligt. Tar bort den från den manuella listan med. --Damast 15 januari 2005 kl.00.10 (CET)

message: Jag har läst en hel del av Locke, både på kunskapsteoretisk basis och i fråga om naturrätten. Det står i ingressen att han "lär att människan föds som ett oskrivet blad" och jag opponerar mig mot den tolkningen. Det han säger är att kunskapen inte är medfödd (det fanns en del som trodde att kunskapen, t ex språket, var nedärvd alt. kom från Gud), och att medvetandet i det avseendet är som ett oskrivet blad. Däremot fanns en naturrätt, en slags human inställning till andra, som var nedärvd och medfödd. Gör det något om jag ändrar? Det är egentligen bara en fråga om nyansering, men i alla fall.--213.101 15 januari 2005 kl.13.06 (CET)
replies: text: Jag tillstyrker. Jag gjorde en snabbkoll (An essay concerning human understanding). Locke använder (förstås) uttrycket tabula rasa, men på ett mycket mer problematiserande sätt än Ugglan ger sken av. Jag instämmer i att Locke ger den rationella sidan (rent tänkande) mycket större tyngd. Jag tycker det är en svår uppgift du tar på dig. Hellre lyss' till den sträng som brast .... --Etxrge 15 januari 2005 kl.14.00 (CET)
replies: text: :Jag hade inte tänkt ge mig på någon mer omfattande redigering, till det är artikeln alltför omfattande och jag för lat. Jag hade tänkt något i stil med: " Locke lär att människans medvetande vid födseln är som ett oskrivet blad (una tabula rasa) och att all lärdom kommer från erfarenheten" (föreslagen ändring kursiverad).--213.101 15 januari 2005 kl.14.26 (CET)
Ur ett vetenskapligt perspektiv bör denna artikel ses över

message: Nedanstående spinoff ur en diskussion föranled av ett BOÅ-ärende har flyttats hit från Användardiskussion:FredrikT
replies: text: :[- - -] Just vad gäller ändringen om Locke (som jag inte sett förut) ställer jag mig dock litet frågande till Din upprördhet. Jag ser att Sintram motiverat dessa ändringar (t ex här ) med att Lockes verksamhet helt enkelt ligger kronologisk före upplysningen, och när jag kollar med den filosofihistoriska referenslitteratur jag har till hands verkar detta ganska rimligt. Standarverket Filosofilexikonet daterar t ex upplysningsfilosofin som hemmahörande under perioden c:a 1700-1789, och även om det angiver Locke (jämte Newton, Hobbes och Hume) som några filosofer på vilka upplysningen byggde vidare så klassar det, om jag förstått rätt, inte dessa herrar såsom själva tillhörande upplysningsfilosofin. Man kan t ex jämföra artikeln om Locke själv där denne i inledningen bara beskrivs som "eng. empiristisk filosof" (samma etikettering som han har i min gamla skolbok i filosofi) med den om Voltaire, vilken uttryckligen beskrivs som "ledande gestalt i fr. upplysningsfil."
replies: text: :Därmed inte sagt att dessa översiktsverk sitter på den absoluta sanningen - om utsträckningen av epoker och skolbildningar gissar att jag att det kan finnas lika många åsikter som idéhistoriker. Dock framstår Sintrams ändring på denna punkt inte som uppenbart galen. /FredrikT 4 februari 2009 kl. 21.07 (CET)
replies: text: ::Nej, Locke är allmänt taget som Upplysningsfilosfen bland cirka fyra-fem andra. Filosofilexikonet uttrycker sig otydligt när den skriver att "Med utgångspunkt från England (Newton, Hobbes, Locke och Hume) fann u. sitt mest markanta uttryck i Frankrike/.../". Alla dessa förs till upplysningsfilosofin, men i olika grad. När det gäller en del av Lockes politiska åsikter kan han kanske föras till tidigare epoker (så gör gärna Liedman), men det går inte att nämna upplysningen utan honom. NE skriver i "upplysningen" att han är en av dess centralgestalter, och i hans biografi att han är dess förgrundsfigur. Han levde dock före den tid man sätter upp - eller rättare sagt, han dog 1704, men det beror på att han i mångt och mycket grundade den (samma som Rousseau och upplysningen/romantiken). Skulle man trots all konvention mena att han inte ska stå omnämnd som upplysningsfilosof på wp, bör man åtminstone förklara sig mer än med ett icke understött påstående som bygger på privat uppfattning. Lockes roll i upplysningen är så fundamental att det inte räcker med svepande redigeringskommentarer.//--IP 4 februari 2009 kl. 22.14 (CET)
replies: text: :::Efter att ha tittat på Wikipedias egen artikel Upplysningstidens filosofi (vilken i och för sig verkar behöva en del översyn - här ryms visst både Hegel och Nietzsche inom upplysningen!) gissar jag att begreppsförvirringen i någon mån kan bero på att man ofta använder termen upplysningsfilosofi i första hand om den franska rörelsen kring encyklopedisterna medan man gärna kallar den besläktade - och delvis tidigare - rörelsen i England för empirismen? Måhända är det i detta fall mest fråga om en språkförbistring mellan Dig och Sintram? (observera att jag skriver "i detta fall" - jag har efter att ha studerat bl a hans diskussionssida helt klart för mig att ni haft åtskilliga andra duster som inte kan förklaras på detta sätt.) /FredrikT 4 februari 2009 kl. 22.28 (CET)

text: :::PS Jag kan inte se Lockes namn i den första av Dina länkar, men gissar att det kanske beror på att jag som icke prenumererande på NE på nätet bara har tillgång till kortversionen?
replies: text: :::::Jag prenummererar inte, du borde se Lockes namn. Jag klipper in fr.o.m. rad 7: Upplysningens kärna var kretsen kring den franska encyklopedin, vilken utgavs 1751–80, redigerad av Diderot och d'Alembert. Till upplysningens övriga centralgestalter hör Voltaire, Montesquieu, Locke och Rousseau. //--IP 4 februari 2009 kl. 22.35 (CET)
replies: text: ::::::Slarvigt läst av mig - missade den ende engelsmannen i raden av franska namn. /FredrikT 4 februari 2009 kl. 22.42 (CET)
replies: text: :::::::Upplysningen är en historisk epok och samtidigt en idéströmning, medan empirismen är en teoribildning/skola. De är inte utbytbara begrepp.//--IP 4 februari 2009 kl. 22.45 (CET)
replies: text: :::::::Vad gäller periodiseringen av filosofins historia, gjorde jag för några år sedan ett försök att gripa mig an detta, men det stockade sig när jag ställdes inför flera problem. På den tiden fanns ingen att diskutera saken med, så jag lämnade en stor lucka i fråga om detta, och sedan verkar ingen ha tagit sig an saken. Det finns flera sätt man kan periodiera filosofins historia på, samtliga med problem och fördelar. Som saken är nu saknas hela 1800-talet fram till 1989. Eftersom detta var så uppenbart tänkte jag att saken skulle rättas till av någon med idéer om struktur, men det har tydligen ingen gjort. Inte bara upplysningens filosofi, utan även artikeln 1600-talets filosofi har gestaltat sig på ett sätt som strider mot hur man periodiserar (jag tog upp Lockes politiska filosofi där, per Liedman, och det var då jag började tycka att det blev för svårt med periodiseringen och jag inte visste hur jag skulle fortskrida). F ö skulle det behövas minst tio fler användare som skriver om underavdelningar till historieämnet eller tvärvetenskaper, däribland kyrkohistoria, konsthistoria, litteraturhistoria, musikhistoria.//--IP 5 februari 2009 kl. 09.03 (CET)
replies: text: ::::::::Jag har med intresse följt diskussionen om Locke och upplysningen, och kan bidra med ett stycke ur standardverket i svensk filosofihistoria på universiteten: Svante Nordins Filosofins historia: "Genom hans [Lockes] skrifter tyckte många sig höra förnuftet självt tala." (s. 321). "Genom sin plädering för de mänskliga rättigheterna, för friheten och för den religiösa toleransen blev Locke en av den politiska liberalismens föregångare. För 1700-talets upplysningsrörelse fick såväl hans politiska som hans kunskapsteoretiska idéer vidsträckt betydelse. Oomtvistade blev de dock inte." (s. 332) När jag undervisar om filosofihistoria tar jag för det mesta upp Lockes plats bland 1600-talsfilosoferna/vetenskapsfilosoferna (Leibniz, Spinoza, Descartes o. co.) men poängterar hans stora vikt för upplysningen. Det är ju så att Voltaire fick mycket av sina idéer från England, men att det är först i Frankrike som det vi kallar upplysning tar sin börja med encyklopedisterna och Voltaire. Det är alltid problematiskt att dra skiljelinjer i tiden, men jag tror att man förstår Locke bättre i 1600-talets vetenskapsfilosofi/empirivurm än i den typiskt franska upplysningstraditionen som han visserligen påverkade. Nordin har inte med Locke bland upplysningsfilosoferna, utan tar som jag upp honom bland 1600-talsfilosofernas skara. /Hedning 5 februari 2009 kl. 10.36 (CET)
replies: text: :::::::::::Det Hedning nu tar upp är verkligen inte ett självklart sätt att placera Locke, vilket inte minst citaten från NE och Filosofilexikonet visar. Gör man en sådan indelning vet man med sig att man är oortodox, och nämner problmatiken. Samma problem finns f ö med Foucauld, fastän i en annan tidsepok. Konventionen hänför alltså Locke till upplysningen.//--IP 5 februari 2009 kl. 11.10 (CET)
replies: text: :::::::::::Encyclopedia Britannica anger 1600-1700-talet för upplysningen och för Locke dit (sjunde stycket).(klicka bort den svarta rutan när den dyker upp)//--IP 5 februari 2009 kl. 11.19 (CET)
replies: text: :::::::::::Jag gissar att Hednings uppfattning bygger på de senaste årens betydelseförskjutning av begreppet "sekulär". Den betydelseförskutningen är dock tämligen marginell internationellt sett.//--IP 5 februari 2009 kl. 11.31 (CET)
replies: text: ::::::::::::Nja. Det jag är ute efter är ju snarare att problematisera vår efterhandsindelning i epoker och fack. Det är inte heller självklart att placera Locke som upplysningsfilosof. Voltaire är ju en annan femma. Tillhör Dante medeltiden eller renässansen? Är Rousseau upplysningsman eller tillhör han romantiken? De nämnda herrarna är större än att de enkelt kan passa in i enskilda bestämda fack, och det är uppenbart när det gäller Locke. Det ser man inte minst i NE:s artikel om honom (inte kortversionen - jag prenumererar, och ser därför de längre versionerna, där Locke inte räknas som centralgestalt), där jag bara kan finna den precisering av honom som upplysningsman som IP nämnt ovan i bildtexten (i artikeln framgår det inte, utan i första meningen framgår istället: "engelsk filosof och politisk tänkare vars idéer fått avgörande betydelse både för empirismen i filosofin och liberalismen i politiken."): "John Locke är inte bara upplysningens förgrundsfigur på de brittiska öarna, där hans tankar vidareutvecklas av Berkeley och Hume, utan också i Frankrike, där Voltaire lanserar hans filosofi och Montesqieu tar upp hans maktdelningslära". I artikeln "Upplysningen" står det förtydligat att Locke var en inspiratör till upplysningen: "Upplysningskretsen utgjorde ingen fast organisation utan hölls samman av en stark intressegemenskap. Många medarbetade sålunda i Encyklopedien. Till de stora symbolgestalterna hörde givetvis Voltaire, som tidigt tagit intryck av brittisk kultur och presenterat Newton och Locke på franska. Viktiga var också Diderot och d'Alembert, redaktörer för det encyklopediska arbetet, och filosofer som Montesquieu, Condillac, Holbach, La Mettrie, Helvétius och Rousseau." När man ser den längre artikeln blir det uppenbart att den kortversion som IP ovan framförde ger en förenklad bild. Förtydligande från NE: "Upplysningen, intellektuell strömning under 1700-talets senare hälft med centrum i Frankrike. Vanligen avses den krets filosofer och författare som med förnuftets och vetenskapens hjälp sökte skapa en sammanhängande rationalistisk världsbild och kritiserade dogmatism och maktfullkomlighet i kyrklig eller statlig form. Som en inofficiell programskrift fungerade den franska Encyklopedien, vilken utgavs 1751–80. Ibland kan med 'upplysningen' också avses allmänt förnuftsinriktad 'upplysningsfilosofi' i vidare mening." (min fetstil). Det jag härmed vill ha sagt är att "upplysningen" som begrepp oftast inte inbegriper Locke mer än som inspirationskälla via Voltaire, men om man ser upplysningsprojektet i ett längre perspektiv så inbegriper det 1600-talsfilosoferna på de Brittiska öarna, men då går man lite utanför det man vanligen kallar upplysningen. Alltså: Locke tillhör självklart upplysningstraditionen i vidare mening, men inte upplysningen som vanligt begrepp. Det hela är inte så enkelt. Det hela liknar faktiskt problemen med att placera Rousseau och Dante - oftast placeras dessa i två olika fack samtidigt, vilket är rimligt./Hedning 5 februari 2009 kl. 12.24 (CET)
replies: text: :::::::::::::Nja, nu tror jag att Hedning har fel. Encyclopedia Britannica skriver om Locke i hans biografi att han räknas som en av grundarna av upplysningen (English philosopher who was an initiator of the Enlightenment in England and France); jag har tittat på några språkversioner av WP och alla verkar överens om detta. Att det finns personer med ett ben i ena epoken och ett ben i andra har förstås ingen betydelse för just den sakfrågan. Så jag vidhåller nog att vad Hedning nu påstår är en väldigt sentida, och framför allt svensk, periodisering. Hur som helst visar alla källor som refererats att det, om man gör som Hedning föreslår, bör redovisas i artiklarna och problematiseras (som ju Hedning själv gör). Att bara stryka Locke ur upplysningen, när våra källor samstämmigt pekar på hans fundamentala relevans för den, är ju inte rätt.//--IP 5 februari 2009 kl. 12.52 (CET)
replies: text: ::::::::::::::Fel och fel. Vi verkar vara överens, låter det som. Stryk inte Locke, utan låt honom ha ett ben i varje epok, och förklara i upplysnings- och 1600-tals-artikeln hur han hör hemma i båda, så är vi ju så bra vi kan vara. Jag fasthåller dock att Locke inte är en upplysningsfilosof bredvid Voltaire och 1700-talsfransoserna, men att han är en filosof i upplysningstraditionen från 1600-talet och framåt (och egentligen en länk i modernitetslinjen från renässansen och framåt). Jag tror att vi bör skriva lite om problemet med upplysningsbegreppet också. Locke är för upplysningen vad Dante är för renässansen. /Hedning 5 februari 2009 kl. 13.01 (CET)
thread_title: Hör Locke till upplysningen?

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på John Locke. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20050207163807/http://liberalismen.com/locke.shtml till http://www.liberalismen.com/locke.shtml
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 11 november 2018 kl. 02.09 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Såg en språkmall under Teoretisk filosofi. 
Jag har gjort lite förbättringar och förenklingar i texten. Någon får gärna kontrollera och ta bort språkmallen. MasterMindSwede (diskussion) 20 juli 2023 kl. 14.13 (CEST)
thread_title:  Språkvård Teoretisk filosofi