Wikipediadiskussion:Upphovsrätt/Arkiv 2008-2009

message: Jag har skrivit en artikel om glasgravyr. Wikipedia tror att det är brott mot upphovslagen. Samma text och andra förklaringar med bildexempel finns på min hemsida. Eftersoom Wiki inte hade någon som helst artikel om glasgravyr, hade jag trott att det var en bra idé att skriva denna artikel. Men ack vad jag bedrog mig. Jag har letat mig rödögd för att få kontakt förgäves. Nu har jag tröttnat, det blir som det blir. Ni måste väl ändå kunna se att jag är samma Maria Tingsund, med samma ipnummer, på min hemsida ser ni att jag är både kunnig och professionell i området.
replies: text: Jag svarar på Användare:Tingsunds diskussionssida. Thuresson 24 mars 2008 kl. 20.21 (CET)
thread_title:  min artikel tros vara copyright-brott 

message: Detta är en väldigt specifik upphovsrättsfråga. I höstas fotade jag några klänningar av den italienske modeskaparen Valentino på en utställning i Rom. Vad gäller kring dessa foton - kan jag ladda upp dem här och använda dem som illustration till en artikel om Valentino? Är klänningen i sig upphovsrättsskyddad (jämför foton av tavlor och annan konst) Loquax 21 juni 2008 kl. 13.23 (CEST)
thread_title:  Fotografier på klänningar 

message: :Hitflyttat från Wikipedia:Bybrunnen#Spårvägsmuseet om verkshöjd. --MagnusA 15 april 2009 kl. 18.44 (CEST)
Nedanstående mail har inkommit, som visar att detta med verkshöjd är en mycket känslig fråga. Jag kommer kommunicera med juridisk expertis, men misstänker det just nu inte är annat att göra än att radera bilderna. Wanpe 6 mars 2009 kl. 15.14 (CET)
replies: text: Vi är intresserade av en diskussion om hur Spårvägsmuseets bildmaterial på bästa sätt kan göras tillgängligt på nätet. Vår ambition sedan mitten av 1990-talet har varit att lägga ut alla skannade fotografier. De bilder vi lägger ut är både bilder som är helt fria (upphovsmannen död för 70 år sedan, fotografier med upphovsrätt, både fotografiska verk och fotografiska bilder. De rekommendattioner som finns inom museisektorn idag är att:

text: 1)      Alla fotografiska bilder (som inte har verkshöjd) som framställts före den 1 januari 1969 är enligt lagen fria att använda.

text: 2)      Fotografisk bild som tagits efter 1 januari 1969 är skyddade i femtio år efter framställandet.

text: 3)      Alla beställda fotografier, framställda på uppdrag innan 1 juli 1994, tillhör beställaren (om inget annat avtalats).

text: Det saknas dock prejudikat om vad som är fotografiskt verk respektive fotografisk bild. Vi anser till exempel att de bilder av Håkan Trapp som idag finns på Wikimedia Commons har verkshöjd.

text: Vi vill till att börja med att ni tar bort följande bilder:

text: *http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Hamngatan_1956a.jpg

text: *http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Hantverkargatan_1963.jpg

text: *http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Kungsbron_1964.jpg

text: *http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Rosenbad.jpg

text: *http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Sparvag2.jpg

text: *http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Stadshusbron_1963.jpg

text: *http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Strömgatan20b.jpg

text: *http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Nynäsvägen_1948.jpg

text: Problemet med att dessa bilder finns hos Wikipedia är att de alltså – enligt vår mening – inte är upphovsrättsligt fria. Problemet är också att Wikimedia Commins sätter en licens på dessa verk, vilken tillåter kommersiell användning. Enligt vår mening finns flera grader av Creative Commons-licenser, och dessa skulle vi gärna diskutera vidare med er (se http://creativecommons.org/about/licenses ).

text: För Håkan Trapp-samlingen har vi också ett donationsavtal som förbjuder oss att sprida bilderna okontrollerat. Vi måste ta betalt för all kommersiell användning. Att tillåta Wikipedia att publicera bilden som fria vore ett direkt brott mot avtalet. Vår omedelbara åtgärd nu för att förhindra, ur vår synpunkt, fortsatt oacceptabel användning av vår fotosamling är att vi  stängt vår fotodatabas på nätet samt tagit bort ett antal bilder ur Stockholmskällan.

text: Vi är dock intresserade av en fortsatt dialog med Wikimedia Commons om samarbete. Vi är angelägna om att våra samlingar blir tillgängliga för så många som möjligt. Vi ser också positiva effekter av att samarbeta med Wikimedia Commons och andra liknande aktörer på webben.
replies: text: : Knappast att de där bilderna har verkshöjd. Vem som helst hade kunnat ta dem, det finns massvis med nutida bilder på Commons som är tagna av amatörer och som är mycket snarlika. Och vem förlorar på att dessa bilder är fria? Ingen! Och varför ska ett skattefinansierat museum hålla på och försöka förhindra spridning av bilder? Bilder som de själva ställer ut just med syftet att de ska kunna beskådas av allmänheten? Koios 6 mars 2009 kl. 16.16 (CET)
replies: text: ::Vad som har verkshöjd och vad som inte har det verkar ju vara en hopplös fråga att svara på. Men i det här fallet tycks det inte som att de är emot att bilderna sprids som en principfråga utan mer om att de i sin tur har ett avtal med donatorn vilket kan göra denna fråga känslig för dem och möjligen påverka framtida donationer. Dock är det väl inte de som har brutit mot avtalet, om bilderna har verkshöjd så är det uppladdaren som har gjort fel. Jag tycker hur som helst inte att vi ska totalvägra och hålla stenhårt på våra (eventuella) rättigheter utan diskussion, att hålla sig på god fot med olika muséer kan i längden vara mycket mer värt än dessa bilder. Att radera dem åtminstone tills att frågan är utredd kunde vara en bra gest. De går ju att återskapa om vi senare, förhoppningsvis efter att experter konsulterats, kommer fram till att det är rätt beslut. Njaelkies Lea (d) 6 mars 2009 kl. 16.41 (CET)
replies: text: ::: Det är myndigheterna och staten som ska tjäna oss medborgare, inte vi som ska tjäna dem! Befria den offentliga informationen! Ge oss offentlighetsprincip på riktigt, utan upphovsrätt! Det är endast genom att protestera som man kan förändra något. Är det verkligen säkert att donatorn inte hade velat att bilderna används på Wikipedia, som är ett helt idéelt projekt? Det tror inte jag. Och museet har all rätt att sprida bilder som är fria oavsett vad donatorn säger. Koios 6 mars 2009 kl. 17.38 (CET)

text: Den här diskussionen passar kanske bättre på Commons-Bybrunnen? Här på Wikipedia kan vi bara ta bort bilderna från artiklar. -- BoiViE 6 mars 2009 kl. 16.52 (CET)
replies: text: ::::Koios, Wikipedia är inte en politisk aktivistplats, det är en fri encyklopedi. Jag håller med dig i det mesta du säger, jag tycker det är bra om så mycket som möjligt är fritt, men civil olydnad kan vi hålla på med på andra platser. //moralist 6 mars 2009 kl. 17.56 (CET)
replies: text: :::::: Vi ska inte vara aktivister. Men i det här fallet handlar det om tolkningar. Då bör man göra den friaste tolkningen, inte den mest restriktiva. Foton som är tagna före år 1969 och som inte har konstnärlig verkshöjd är fria enligt svensk lag (1994:190). Ett mått på verkshöjd är om bilderna hade kunnat tas "av vem som helst", av amatörer. Det är dessa enkla bilder typiska exempel på. Verkshöjd handlar om verk som "på något sätt är unika". Om två personer (fotografer) oberoende av varandra hade kunnat ta bilderna, så har de inte verkshöjd (Olsson, Copyright, sid 20). Verkshöjd gäller inte för dessa foton. Koios 6 mars 2009 kl. 20.14 (CET)
replies: text: :::::Jag håller också med Koios men likt Moralist kan vi inte hålla på att leka aktivister här. Nu kan vi ju inte radera bilderna heller. En första gest är väl att ta bort dem ur artiklarna och raderingsmärka på Commons med ovanstående mailkonversation som bakgrund. För den delen är det dock inte säkert att de kommer att raderas som sagt. I största allmänhet finns det ett problem i att sådant här diskuteras på Wikipedia och inte på Commons. Även om det inte finns så stor svensk gemenskap där så finns det en desto större engelskspråkig, som kan hjälpa till med sådant här förmodligen bättre än svwp:s användare. Detta eftersom de är vana vid att hantera upphovsrättsfrågor dagarna i ända. /Grillo 6 mars 2009 kl. 18.06 (CET)
replies: text: :::::: Det är inte rätt att radera på Commons bara för att en enskild byråkrat på ett museum önskar detta! Den här byråkraten är garanterat ingen expert på upphovsrätt. Jag sitter med en kopia av Henry Olssons bok "Copyright" (sjunde upplagan), framför mig just nu. Jag kan sätta min cylinderhatt på att herr byråkraten på Spårvägsmuseet inte ens har den boken. Koios 6 mars 2009 kl. 20.14 (CET)

text: Däremot, om jag tolkar dem rätt gör de inga invändningar mot att vi tar äldre bilder från dem som exempelvis , vilket ju är bra.

text: Däremot känner jag mig lite lätt oroad över diskussionen och eventuella konsekvenser för mig personligen om de skulle vidta rättsliga åtgärder (jag har laddat upp några av bilderna), även om de sannolikt skulle få svårt att hävda att det finns verkhöjd har jag verken tid eller resurser att sätta av för en eventuell rättslig prövning. Hur ser exakt ansvaret ut för uppladdade bilder på commons och eventuella brott mot upphovsrätten?--Ankara 6 mars 2009 kl. 19.44 (CET)

text: För mig är t ex :bild:Nynäsvägen 1948.jpg inte är något som vemsomhelst kunde skapat hursomhelst (vilket, om jag förstått rätt, är ungefär vad verkshöjd innebär). Detta bland annat för att den är medvetet komponerad, tillfället utvalt etc. /NH 6 mars 2009 kl. 20.08 (CET)
replies: text: : Det krävs mer än så för verkshöjd på foton. Fotografen har inte komponerat bilden genom att - exempelvis - arrangera gässen framför bilen; han har bara knallat runt i stan och råkat se en grupp gäss framför en bil. Sådana bilder har inte verkshöjd. Koios 6 mars 2009 kl. 20.18 (CET)
replies: text: ::Att komponera en bild innebär bland annat att välja en kameraposition och ett bildutsnitt. Fotografen har inte bara "knallat runt". Med ditt resonemang skulle t ex större delen av Henri Cartier-Bressons produktion sakna verkshöjd (exempelbilder finns i den engelska artikeln). /NH 7 mars 2009 kl. 09.25 (CET)
replies: text: :::Fotot på gässen är en schicklig bild, men det visar inga särskilda konstnärliga ambitioner. Förarbeten för 1960 års lag gjorde skillnad mellan bilder med konstnärligt värde och fotografiska bilder i allmänhet, som "exempelvis pressfoto och annat reportagefoto, reklam- och annat kommersiellt foto, passfoto och annan enklare porträttfotografering". Det som museet har här är reportagefoto, ett dokumenterande av sådant som fanns. För konstnärliga bilder ska man mer tänka på sådant som fotografen signerar, numrerar och säljer i högst 30 exemplar (ett kriterium för momssatsen som gäller för konst.) /Pieter Kuiper 7 mars 2009 kl. 14.14 (CET)

text: Om donationen kräver att museet tar betalt, är det ett krav som enligt min mening inte kan fungera. De har nu skickat ett brev, och det är nog deras sätt att skydda sig mot rättsliga åtgärdar från donatorn, ifall att. /Pieter Kuiper 6 mars 2009 kl. 20.37 (CET)
replies: text: :Jag diskuterade frågan om verkshöjd med en bekant som är professionell fotograf för en tid sedan. Han menade att det i princip enda som inte uppnår verkshöjd är foton av typen polisen-fotograferar-fartsyndare-med-fastmonterad-kamera-i-framrutan och påstod att det fanns prejudikat på detta. Han må ha talat i egen sak, men om han har rätt är alla bilderna listade ovan definitivt inte PD enligt lagen. /FredrikT 6 mars 2009 kl. 21.49 (CET)
replies: text: ::Ja, han talar i egen sak. Svenska prejudikat saknas, han syftar nog på engelska rättsfall. Svensk lagstiftning är lik finsk, och det upphovsrättsrådet i Finland har sagt att :Fil:Paavo Nurmi sytyttää olympiatulen 1952.jpg saknar verkshöjd. /Pieter Kuiper 6 mars 2009 kl. 22.06 (CET)
replies: text: :::Eftersom det är uppladdaren som är rättsligt ansvarig bör vi erbjuda radering om denna inte vill ta det rättsliga ansvaret. Sedan finns det inget som hindrar en annan användare från att ladda upp samma bild under samma filnamn och därmed överta ansvaret. Det egentligen inget som hindrar bilden från att laddas upp på nytt och sedan radera den gamla versionen (kan göra raderingen om det blir aktuellt).

text: :::Idealiskt sett skulle denna personen som övertar rättsansvaret öppet gå ut med sitt riktiga namn och kontakta Spårvägsmuseet och meddela att han har gjort avvägningen att bilderna inte uppnår verkshöjd och gärna går igenom en rättslig process för att få frågan om gränsen för verkshöjd klargjorde en gång för alla. Så efter ett par år (länsrätt, hovrätt, högsta domstolen, EU domstol?) så är frågan klargjord en gång för alla till både muséets och våran glädje. Under tiden bör bilderna inte användas i wikipediaartiklar och på Commons märkas med "rättsprcoess pågår" så att inga Wikipedia/Commons nyttjare blir lidande ifall domstolen avgör att bilderna var ofria.

text: :::Fram tills det finns ett klart rättsfall så är det bara en ren gissningslek från både våran och Spårvägsmuseets sida om vilka bilder som uppnår eller inte uppnår verkshöjd. /Lokal_Profil 9 mars 2009 kl. 21.01 (CET)
replies: text: ::::Vad skulle en sådan process kosta? Skulle inte detta kunna vara något för den juridiska personen Wikimedia Sverige att genomföra? Vad är värsta tänkbara scenario? undrar Jopparn 9 mars 2009 kl. 21.09 (CET)
replies: text: :::::Jag håller nu på att under mitt eget namn ladda upp bilder på gamla Nobelpristagare. Nobelstiftelsen skriver på http://nobelprize.org/nobelweb/terms_use.html under rubriken "Legal exemptions":
replies: text: ::::::Nobel Web does not object to your reproduction, distribution, display, transmission, performance, and use of the Content if done in accordance with the Swedish Copyright Act (Upphovsrättslagen, SFS 1960:729) or other applicable limitations and exemptions laid forth in the Swedish Copyright Act and related laws.

text: :::::Jag uppfattar det som att bilder från innan 1969 är fria. Lite vågat kanske, för de har säkert en större juridikbudget än spårvägsmuseet, men jag anser att det inte så stor fara. /Pieter Kuiper 9 mars 2009 kl. 21.12 (CET)

text: ::::Personligen resonerar jag precis som Lokal_Profil, men innan vi fått svar från vår juridiska expert (som nog kan ta ett tag) så kan jag inte ge ett bestämt och tydligt besked. Wanpe 9 mars 2009 kl. 21.27 (CET)
replies: text: ::::::Är det inte litet ologiskt att vi, samtidigt som det diskuteras (se längre ner på denna sida) en extremt hård tolkning om hur man får använda olika wikimediaprojekts egna logotyper, skall ha denna rätt godtyckligt generösa, mot oss själva maximalt-gynnande tolkning av verkshöjd på fotografier och framhärda i den även när en bilds ägare vänligen ber oss att respektera den bedömning vederbörande själv gjort? I avsaknad av klara prejudikat tycker jag att vi skall intaga en ödmjuk hållning och tillmötesgå Spårvägsmuseet och andra eventuella bildinnehavare som hävdar rätt till foton från gråzonsperioden 1945-69. Personligen använder jag bara PD-Sweden-licensen för fotografier från 1944 och tidigare. /FredrikT 9 mars 2009 kl. 21.26 (CET)
replies: text: :::::::Jo jag håller med. Därav kommentaren "Under tiden bör bilderna inte användas i wikipediaartiklar och på Commons märkas med "rättsprcoess pågår" så att inga Wikipedia/Commons nyttjare blir lidande". I civilrättsliga fall är det väll förloraren i rättegången (dvs. den person som tar på sig det rättsliga ansvaret) som står för ALLA kostnader (även motsidans) så det är nog mer pengar än vad de flesta skulle vilja riskera. Däremot kan det ju hända att det finns någon riksorganisation för museer eller nått som kan tänka sig att gå in men det är inte troligt. /Lokal_Profil 9 mars 2009 kl. 21.56 (CET)
replies: text: ::::::::För mig är det inte så mycket en fråga om pengar som om en respekt för de kulturinstitutioner vars material vi använder. /FredrikT 9 mars 2009 kl. 22.07 (CET)
replies: text: ::::::::: På vilket sätt "respekterar" man kulturinstitutionerna genom att förespråka att kultur inte ska få spridas till allmänheten?  Koios 10 mars 2009 kl. 02.00 (CET)

text: :::::::: Det är inte det minsta ologiskt - tvärt om! För det första så följer det lagen. För det andra så är det naturligt att Wikipedia främjar det som gynnar Wikipedia. Vad gynnar Wikipedia? Jo, en friare syn på upphovsrätt i allmänhet! Därmed bör vi även arbeta för just detta. Att återkommande förespråka mer restriktioner, som vissa tycks vara pigga på, är i strid med Wikipedias syfte. Koios 10 mars 2009 kl. 02.00 (CET)
replies: text: :::::::::Så Koios tar då på sig ansvaret? /Grillo 10 mars 2009 kl. 10.41 (CET)
replies: text: :::::::::: I det här fallet ja, inga problem. Koios 12 mars 2009 kl. 01.27 (CET)

text: :::::::För fotografier med konstnärligt värde gäller dödsår innan 1944. Det är ett problem med :commons:category:Lennart af Petersens - det finns en bild med tydliga konstnärliga ambitioner från 1935, och fotografen dog för bara fem år sedan. /Pieter Kuiper 14 mars 2009 kl. 21.15 (CET)
replies: text: ::::::::Jag är medveten om detta även om detta även om det inte framgick av hur jag formulerade mig ovan. De bilder jag laddar upp under "1944-licensen" är m a o antingen tagna av fotografer avlidna för mer än 70 år sedan eller tagna av oidentiferade fotografer före 1944. /Fredr_ikT 14 mars 2009 kl. 21.40 (CET)
replies: text: :::::::::Detta med "1944" är fel. Vid lagstiftning 1995 återupplivades upphovsrätt av en hel del verk där skyddet hade gått ut. Så för verk är det 70 år efter dödsåret som gäller. /Pieter Kuiper 25 mars 2009 kl. 20.07 (CET)
replies: text: ::::::::::På vad sätt är detta med 1944 "fel"??? Jag skrev ju precis ovanför att det avser foton tagna av oidentifierade fotografer före 1944 men att det annars är död +70 år som gäller. /FredrikT 25 mars 2009 kl. 21.46 (CET)   
Koios: för det första kan Du inte påstå att det "följer lagen" när lagen är diffust formulerad och prejudikat saknas. Det finns ingenting som säger att Din (eller vilken godtyckligt vald wikipedians som helst) tolkning av vad som är verkshöjd är mer korrekt än spårvägssmuseets. För det andra: gynnas verkligen spridningen av och tillgången till information av att vi hårdnackat sätter oss emot olika museers och arkivs anspråk på rätt till sitt material? Knappast. Fortsätter vi att agera på detta sätt har jag svårt att se att det kommer att leda till något annat än att dessa institutioner kommer att bli mycket mer restriktiva i att tillgängliggöra sina samlingar digitalt eftersom de vet att de riskerar att materialet blir "tjuvkopierat" och spritt mot deras vilja. Dessutom finns en risk att fotografer som Håkan Trapp slutar donera sina samlingar till arkiv och museer eftersom de riskerar att donationsvillkoren inte följs.
Jag är själv varm anhängare av Wikipedias fria licenser och har själv laddat upp drösvis med såväl egenhändigt tagna fotografier som fria pre-1944-bilder (se t ex mitt och Användare:Hednings pågående Commonsprojekt Images from Akademiska Föreningens arkiv), men detta får inte leda oss till att utifrån något slags demonstrativt glad-upphovsrättsanarkistiskt perspektiv missbruka andras egendom mot dessas önskan och utifrån våra egna godtyckliga lagtolkningar. /FredrikT 10 mars 2009 kl. 12.47 (CET)

text: Tva korta meddelanden.

text: *Det forsta ar att jag foreslagit att PD-Sweden-photo mallen ska delas upp i en 1944 del och en 1969 del for att gora tydlig skillnad mellan den typen av bilder som Sparvagnsmuseet kritiserar och den typ som FredrikT namner ovan. Diskussionen fors med fordel pa :Commons:Template_talk:PD-Sweden-photo#Split.

text: *Det andra ar att det finns en begaran om "adoption" av nagra bilder dar uppladdaren inte langre vill ta det rattsliga ansvaret. Om nagon ar redo att adoptera dessa sa meddela er garna pa :Commons:Commons:Bybrunnen#Bilder_och_rättsansvar eller nan av mina diskussionssidor.

text: Tack. /Lokal_Profil 10 mars 2009 kl. 13.46 (CET)
Jag har nu börjat skissa på ett svar på mailet ovan med ambition att skicka detta på söndag. Då jag i tidigare kontakter poängterat att jag vill få till stånd en dialog, så präglas även detta svar av det önskemålet. Jag är inte och vill inte bli betraktad som den som på något sätt bestämmer över Wikipedias innehåll, eller är den som "representerar" wikipediagemenskapen, utan jag ser mig bara som en som "får till"/underlättar dialogen mellan inblandade parter för att försöka komma till klarhet i denna svåra fråga. Synpunkter på föreslaget svarsmail tas tacksamt emot på sidans diskussionsida. Wanpe 11 mars 2009 kl. 09.22 (CET).

text: Mycket bra skrivet, och ett smart förslag. För om de släpper bilder i webbupplösning under en fri licens med en länk till museet, kan de få fler beställningar till bilden i tryckkvalitet. /Pieter Kuiper 11 mars 2009 kl. 10.01 (CET)
replies: text: :Ja, utom att också vi gärna skulle ha bilder av god kvalitet, också vad gäller upplösningen. Jag har full förståelse för museet, men en allmän tendens att publicera lågupplösta bilder på Commons som reklam för egna bättre är väl inte vad vi vill ha? De bilder som är fria oberoende av verkshöjdstolkningar borde väl kunna publiceras i bästa möjliga skick. För eventuellt ofria bilder tycker jag att gott sammarbete är viktigare än att vi propsar på vår egen tolkning av lagen (och vi har ju ingen rätt att kräva att en fotograf ger sina verk fria), men också där tycker jag att "webbkvalitet" inte räcker. --LPfi 11 mars 2009 kl. 13.08 (CET)

text: :Tanken är god, men sannolikheten att man ska få fler beställningar på en högupplöst bild är i det närmaste obefintlig. Jag har slutat räkna de förfrågningar som jag fått av typen "Har du någon liknande bild föreställande..." och mejlkonversationen dött ut omedelbart som jag nämnt att jag har liknande bilder, men de kostar pengar. Att ha bilder på Wikipedia skapar ingen som helst merförsäljning och är ingen bra reklamkanal då man snarare får dålig credit beroende på att man tar betalt för vissa bilder, men inte för andra. // Castrup 11 mars 2009 kl. 23.09 (CET)
Jag har nu också fått ett svar från Stadsmuseet som jag lagt in här. Jag avser inte svara på det, men avsändaren är också mottagare av det mail jag kommer skicka till spårvägsmuseet. Jag ser de två mailen mycket kopplade (sampratade?) och ser ingen anledning till att vi börjar diskutera detta separat.Wanpe 11 mars 2009 kl. 20.08 (CET)

text: Jag håller med Koios om att fotografen förmodligen inte har något emot att enkla gatubilder används i ett ideellt projekt som Wikipedia. Det r det i sanningens namn rätt få som har något emot. Problemet är att Commons kräver att bilderna också ska få användas i rent vinstgivande projekt, får retuscheras och förfogas med på i stort sett vilket vis som helst. Det är en stor anledning till att Wikipedia så sällan uppnår ett givande samarbete med institutioner och företag. Och den enda lösningen jag kan se är att Wikipedia gör avkall på en del av sitt paragrafrytteri. --Idrougge 12 mars 2009 kl. 16.46 (CET)
replies: text: :Vi har bara börjat kontakta institutioner och hittills har vi fått ett napp på tre försök, så sällan uppnår givande samarbete tycker jag inte det finns fog att sammanfatta med. Wanpe 12 mars 2009 kl. 17.07 (CET)

text: :Det är inte heller sant att bilderna får retuscheras och förfogas med på i stort sett vilket vis som helst. Formulering ur den finska lagen (motsvarande torde finnas i den svenska):
replies: text: ::Ett verk må icke ändras så, att upphovsmannens litterära eller konstnärliga anseende eller egenart kränkes; ej heller må verket göras tillgängligt för allmänheten i sådan form eller i sådant sammanhang, som är på angivet sätt kränkande för upphovsmannen.

text: :Detta förbud gäller oberoende av licens, om inte specifikt tillstånd givits (och sådana specifika tillstånd brukar varken vi eller commons be om).

text: :--LPfi 13 mars 2009 kl. 10.20 (CET)
replies: text: ::Fotografier hade inte skydd mot ändringar (HD-dom om Taube-fotografier), det var en av anledningar att ta upp dem i Upphovsrättslagen. /Pieter Kuiper 14 mars 2009 kl. 21.08 (CET)

text: ::En intressant detalj är att detta inte ens kan avtalas bort utan endast efterges. Det vill säga att det är bara ok så länge som upphovsrättsinnehavaren säger att det är det och att denne när som helst kan ändra sig.--Fredrik Ostrozanszky 19 mars 2009 kl. 12.54 (CET)
Ni borde betrakta bilderna som att de har verkshöjd. För att något ska ha verkshöjd krävs det att det är orginellt och särpräglat, det vill säga att det har funnits ett skapandeuttrymme. Tittar man på de bilderna som det handlar om här så har fotografen valt en viss vinkel och ett visst ögonblick att fotografera. Det skapandeuttrymmet är nog för att bilderna ska uppnå verkshöjd. Att sedan amatörer kan ta liknande bilder är egentligen irrelevant då även deras bilder skulle i så fall få verkshöjd. Att det är ett statligt muséum som har bilderna just nu är också irrelevant då enligt dem själva så har de fått rätten att visa bilderna på vissa vilkor. De kan ge andra tillåtelse att använda bilderna på samma vilkor, men de har ingen som helst laglig rätt att ge bort större rättigheter än vad de själva besitter. Rättigheterna har i det här fallet sitt ursprung hos fotografen och inte museumet. De enda som kan ge ut större rättigheter är fotografen själv alternativt den som ärvt upphovsrätten. Den som har ärvt upphovsrätten ska förvalta den i enlighet med de önskemål och samma anda som skaparen har haft. Man bör heller inte fästa allt för stor vikt vid eventuella prejudikat i andra fall då det är varje enskilt verk som måste bedömmas i sig. 
Problemet som verkar ha uppstått är att någon har tagit bilder ur deras webbarkiv och sedan lagt ut dem på commons med en licens som är mer omfattande än vad museet själva har haft rätt till. Det vill säga att de får inte sprida bilderna i kommersiella sammanhang utan att ta betalt för det. Något som Commons-licensen tydligen tillåter.//--Fredrik Ostrozanszky 19 mars 2009 kl. 12.49 (CET)

text: Det finns många uppfattningar i dessa frågor vad som är lämpligt och önskvärt, men det centrala är vad som är lagligt/olagligt. Problemet är in~te vad någon gjort utan att rättsläget är oklart. Wanpe 19 mars 2009 kl. 12.57 (CET)
replies: text: :Så väldigt oklart är det ju inte. Det ska ganska mycket till för att fotografier inte ska uppnå verkshöjd. Det är i princip endast bilder tagna i en tekniskprocess som inte faller in under det. Det som har skett är att bilderna har tagits från ett ställe och sedan publicerats på ett annat ställe under en licens som ger större rättigheter än den ursprungliga licensen. Det är ett solklart upphovsrättsintrång vilket är olagligt enligt svensk lag. I det här fallet är det inte så mycket oklarhet som okunnighet om vad upphovsrätten faktiskt omfattar. Att man sedan inte håller med lagen och tycker att den borde se annorlunda ut och tolkas på ett annat sätt har ju inte så mycket med juridik att göra som med politik. Men visst man kan ju hävda att bilderna inte uppnår verkshöjd och att de därför inte har något upphovsrättsligt skydd. Det är dock yttterst tveksamt att man skulle få rätt om man drev det vidare då man skulle bli tvungen att bevisa att bilderna inte uppnår verkshöjd, och det för varje enskild bild. --Fredrik Ostrozanszky 19 mars 2009 kl. 13.59 (CET)
replies: text: ::Du spekulerar dock precis lika mycket som Koios som bestämt hävdar att så gott som ingenting uppnår verkshöjd. Det är här det stora problemet ligger, ingen vet riktigt var gränsen skulle gå i ett rättsfall eftersom det inte finns en tydlig definition, bara åsikter, och inga domstolsutslag (av vad jag förstår). Njaelkies Lea (d) 19 mars 2009 kl. 14.04 (CET)

text: ::Både personer insatta i lagen som vi rådfrågat och avsändaren från Spårvägsmuseet av mailet ovan har uppfattningen rättsläget är oklart. Alla på wikidpia är oerhört måna att alltid hålla sig inom lagens råmärken, och om läget hade varit klart så skulle vi naturligtvis agerat i enlighet med vad som är lagligt tillåtet. Wanpe 19 mars 2009 kl. 14.11 (CET)
replies: text: :::Jag skulle inte säga att jag spekulerar helt hejdvilt då jag faktiskt läst en del om ämnet. Saker som ansetts uppnå verkshöjd tidigare innefattar tillexempel sportkommentatorers framföranden under matcher och Ulf Lundells arga brev till en journalist. Som regel brukar man titta på om personen i fråga har tillfört något av sig själv. Det vill säga om det är orginellt och särpräglat. Det krävs inte så jättemycket för att det ska göra det. Det man tittar på i dessa fall är detaljerna. Kan någon oberoende av den här personen framställa samma bild som den här personen har gjort? Inte snarlik eller liknande alltså, utan samma. Vad som inte finns är ett krav på att det ska vara estetiskt tilltalande. Det kanske stämmer att det inte har prövats i rätten än men som lagen är utformad är det ganska otroligt att dessa bilder inte skulle falla in under upphovsrätten. Syftet med upphovsrätten är att skydda skapare av verk rätten till deras verk. Det vill säga att om du skapar något så har du också rätten till det. Punkt. Det finns inget i den nuvarande lagstiftningen som säger när ett fotografi inte är ett verk. Däremot så finns det i lagstiftningen en lag som säger att har man tagit en bild, har det minst närliggande rättigheter. Så ska man utgå från någonting så är det att om en person har tagit en bild och denna har haft någon som helst skaparfrihet som kräver aktiva val när det gäller tagandet av bilden så är det att betrakta som ett verk. Tittar man närmare på de inskränkningar som finns i upphovsrätten ser man också att det inte ställs några krav på vad något måste uppfylla för att vara ett verk utan endast i vilka specialfall upphovsrätten sätts åt sidan, fotografier är inte ett sådant specialfall. Vill man ha lite lagar att stödja sig på kan man ju titta på Regeringsformen kap 2 §19, Upphovsrättslagen §1 punkt 5. I Upphovsrättslagen 49 a§ 3 st (som är lagen som ställt till med frågetecken) står det dessutom att om en bild är föremål för upphovsrätt så kan även denna rätt åberopas. Frågetecknen som uppstår eftersom det inte finns någon definition annat än orginellt och särpräglat för vad som är verkshöjd måste detta prövas från fall till fall. Skulle det prövas rättsligt är jag övertygad om att man skulle finna att bilderna har verkshöjd. Vill man visa motsatsen måste man bevisa att det är möjligt att oberoende återskapa bilderna. --Fredrik Ostrozanszky 19 mars 2009 kl. 16.29 (CET)

text: :::Man kan jämföra med följande. Om jag tar ett fotografi av en tavla så har jag inte upphovsrätten till fotografiet eftersom det är att betrakta som en reproduktion. Den som har upphovsrätten är personen som målade tavlan. Vad jag har är dock närliggande rättigheter enligt Upphovsrättslagen 49 a§. Det inebär att om någon vill använda mitt fotografi av tavlan så har jag rätt till ersättning för det i 50 år efter det att jag tog bilden. Har konstnären till tavlan varit död i 70 år behöver jag dessutom inte ha tillåtelse från denne för att ta bilden eller dela med mig av pengarna. Det är i sådana fall man kan säga att något inte uppnår verkshöjd. --Fredrik Ostrozanszky 19 mars 2009 kl. 16.51 (CET)
replies: text: ::::Är detta helt tillämpbart för att avgöra skillnaden mellan fotografiskt verk och fotografisk bild? För nyare foton är ju allt ofritt. Det är väl för foton från före 1969 som skillnaden mellan fotografiskt verk och fotografisk bild är relevant för att avgöra om fotot är fritt eller inte? Eller har jag missförstått något? --boıvıe  19 mars 2009 kl. 17.08 (CET)

text: ::::Att du är övertygad om hur verkshöjd för bilder tagna före 1969 skall tolkas är inte detsamma som ett rättsligt prejudikat. Som sagt, även den ansvarige för foton på Spårvägsmuseet anser situationen rättsligt är oklar enligt mailet ovan. Och din övertygelse av hur detta bör tolkas rättsligt  beivras av ett antal också i upphovsrättslagen väl insatta personer som är lika övertygade om motsatsen. Wanpe 19 mars 2009 kl. 17.22 (CET)

text: ::::Ostrozanszky tar exempel som sportkommentarer och skrivna alster, men man kan inte jämföra fotografi (att trycka på en knapp) med att skriva en text. Fotografilagen höll all fotografi utanför upphovsrätt, och gav all fotografi ett skydd på 25 år, med undantag för några få fotografier som hade "konstnärligt eller vetenskapligt värde". Den rimligaste tolkning är att sådant är bilder tagna av konstnärer eller vetenskapsmän i konstnärligt eller vetenskapligt syfte. Resten är "fotografier i allmänhet", och som exempel nämner förarbeten "pressfoto och annat reportagefoto, reklam och annat kommersiellt foto, passfoto och annan enklare porträttfotografering". /Pieter Kuiper 19 mars 2009 kl. 21.13 (CET)
replies: text: :::::Det du talar om är den mekaniska biten av att ta en bild. Precis som att skriva en text är att dra några streck på ett papper alternativt trycka ner massa knappar i följd. Att ta en bild kräver också val av vinkel, ljus och tidpunkt för att få en komposition. Det kan också innefatta val av olika linser och filter för att få vissa effekter. Man måste ju använda viss typ av film för olika tillfällen. För att inte nämna de valmöjligheter som uppstår vid framkallning och kopiering. Så riktigt att bara trycka på en knapp är det ju inte. Ser man på det så är det inte annorlunda från att från att måla av ett landskap, det kräver bara andra verktyg. Läser man lag om rätt till fotografisk bild (1960:730) §15 st2 "För fotografisk bild, som äger konstnärligt eller vetenskapligt värde, gäller rätten intill utgången av femtionde året efter det år, då fotografen avled." Den rimligaste tolkningen är att man måste avgöra om en bild har konstnärligt värde och det enda sättet att göra det är i rätten. Det enda sätt att bedömma det med är med de kriterier som vi har i dag. Det är värdet som ska avgöras och inte i vilket syfte bilden togs i eller av vem. Att det är ett reportagefoto eller taget av en amatör utesluter nämligen inte att bilden har ett konstnärligt värde. Med andra ord är vi tillbaka i att det är 70 år efter fotografens död för alla bilder tagna innan 1944. Om man vill vara säker det vill säga. För visst, det finns ju som sagt inga prejudikat. --Fredrik Ostrozanszky 20 mars 2009 kl. 16.54 (CET)
De har nu öppnat sin databas igen  efter stängningen i anslutning till mailväxlignen ovan .Wanpe 7 april 2009 kl. 21.09 (CEST)
thread_title:  Spårvägsmuseet om verkshöjd 

message: Jag kom att tänka på det här med upphovsrätt och byggnadsinteriörer. I 24 § av upphovsrättslagen står kort och koncist att "byggnader får fritt avbildas". Eftersom denna formulering inte utesluter byggnadens interiör, som är en del av en byggnad, borde det alltså att vara tillåtet. Problemet är däremot om bilden innehåller ett konstverk, eller för den delen en designad stol, eftersom panoramafriheten inte gäller inomhus. Men så länge konstverket inte är huvudobjektet för bilden är det väl inget problem? -- [ jiˈesˌdeːo ] 18 augusti 2009 kl. 10.42 (CEST)
thread_title:  Byggnadsinteriörer 

message: Det ska finnas någon sökmotor för att söka efter om det finns ngt strul med en text. Var då? -- Lavallen 7 oktober 2009 kl. 18.26 (CEST)
replies: text: Sidorna :Kategori:Wikipedia:Plagiat och Mall:Plagiat länkar till http://copyscape.com/. Kan det vara den du söker? --MagnusA 7 oktober 2009 kl. 18.33 (CEST)
replies: text: :Google fungerar bra, kopiera bara en del av texten och klistra in i Google med citationstecken. Thoasp 7 oktober 2009 kl. 18.34 (CEST)

text: :Det är ganska stora texter på src:Användare:Bie som förbryllar mig just nu. Kan vara författaren själv, vilket jag faktiskt skulle gissa. Frågan är om han är medveten om vad det innebär att publicera på denna plats. Sedan kommer frågan om detta ska betraktas som promotion och det vet jag inte hur vi då ska förhålla oss till. Något regelverk för sådant, vet jag inte om vi har på WS. -- Lavallen 7 oktober 2009 kl. 18.49 (CEST)
replies: text: ::Jag har fått en trovärdig bekräftelse på mejlen med telefonnummer som jag kan kolla upp... -- Lavallen 7 oktober 2009 kl. 19.27 (CEST)
thread_title:  Sökmotor 

message: Jag hittar ingen sådan länk. Den vore ju behändig, men finns den någonstans? --LPfi 10 oktober 2009 kl. 16.04 (CEST)
replies: text: Länken finns bara i artikelnamnrymden och ligger i vänstermenyn precis ovanför språklänkarna. /81.231.250.34 10 oktober 2009 kl. 20.15 (CEST)
thread_title: Länken "Citera denna artikeln"