Wikipediadiskussion:Relevanskriterier/Arkiv 2012

message: Hej! Jag tycker de listade relevanskriterierna är onödigt stela och "omoderna". Kanske är de skrivna för länge sedan och inte uppdaterats på ett tag? En uppslagsbok med 100 000 artiklar borde nog ha haft andra gränsdragningar än en med 450 000. :-) Det är gissningsvis ganska lätt att hitta information om konstnärer (m fl) som det skrivits om i olika sammanhang men som inte uppfyller någon av de listade kriterierna. Dagens kriterielista är klart användbar för folk från förr men betydligt sämre för konstnärer som är aktiva idag – furstliga hov, konsthistoriska översiktsverk och kungliga akademier är bara några av kriterierna som jag spontant hoppar till inför. Vad sägs om att skriva om texten så den bättre passar in på 2000-talet? :-)--Paracel63 (disk) 13 april 2012 kl. 12.54 (CEST)
replies: text: Mnja. jag tycker att de än så länge funkar ganska bra, om inte så för att slippa varenda graffare med sprayburk i näven eller kritkonstnärerna på gatan. Vilka andra kriterier hade du tänkt dig i så fall, såsom varande mer samtidsenliga? Riggwelter (disk) 13 april 2012 kl. 12.57 (CEST)
replies: text: :Har Paracel63 några konkreta förslag i sakfrågan annat än ett nyttjande av det tämligen historieföraktande "modernitetsargumentet"? Ricjac 14 april 2012 kl. 01.43 (CEST)
replies: text: :: Jag kan nog tycka att relevanskriterierna är extemt snäva - skulle säga att de flesta kvalificerar sig genom att finnas med i andra uppslagsverk. Att vi tillåter alla idrottare på högsta nationella nivå eller alla författare som fått böcker i mer än pliktexemplar på bibliotek är betydligt generösare. Frågan är dock hur man formulerar sig. Alla konstnärer representerade på Nationalmuseum eller Moderna museet är i min värld relevanta. Det skulle dock behövas lite funderingar på hur man skall formulera kriterierna så att de blir vettiga. Att en konstnär finns på Nordiska museet däremot säger ju exempelvis ingenting om relevansen som konstnär.--FBQ (disk) 14 april 2012 kl. 21.48 (CEST)
replies: text: ::: Jag håller med om att representation på museer bör vara relevansgrundande. FBQ:s sista mening förstår jag dock inte motivet till. Fernbom2 (disk) 15 april 2012 kl. 18.01 (CEST)
replies: text: :::: Vad jag menade är att Nordiska museet är ett kulturhistoriskt museum. Tavlor kan ha hamnat där för att ett helt hem donerats till museet, eller för att man velat dokumentera verk av amatörer som studerat måleri på ABF-kurser - inte av deras konstnärliga värde utan utifrån att vara representanter för en tidstypisk teknik, dekorationstrend eller fritidssysselsättning.

text: :::: Representation på museum fanns tidigare med som ett av relevanskriterierna för konstnärer, men plockades bort med hänvisning till att även rena amatörkonstnärer kan hamna på museum - minns inte längre vem som framförde argumentet. Tror kanske att det är nödvändigt med någon urskiljning om kriteriet skall återkomma, men vet inte exakt hur det bör formuleras.--FBQ (disk) 15 april 2012 kl. 18.21 (CEST)
replies: text: ::::: Det ser jag som en dålig orsak att stryka kriteriet. Jag menar tvärtom att representationen i sig är relevansgrundande, även om det handlar om amatörer vars verk inte anses ha större konstnärligt värde. Fernbom2 (disk) 15 april 2012 kl. 22.45 (CEST)
replies: text: :::::: Du får gärna återinföra kriteriet om du vill. Jag kan tycka att representation på större museer som Nationalmuseum, Moderna museet och givetvis utländska som Louvren, Ny Carlsberg Glyptotek, Louisiana (konstmuseum) och Statens Museum for Kunst. Kanske bör i rättvisans namn andra betydande även svenska konstmuseer inkluderas såsom Göteborgs konstmuseum med flera ,men känner mig osäker om det går att få konsensus kring att vara ännu och inkludera alla länsmuseer som kriterierna tidigare gjorde. Jag kommer dock inte att protestera mot en förändring som innebär generösare riktlinjer.--FBQ (disk) 16 april 2012 kl. 00.02 (CEST)
replies: text: ::::::: Jag tycker argumentet om amatörkonst är starkt. Om NN:s hem blir museum (eller dess inredning inkluderas i ett större museum) så tycker jag inte det betyder att NN:gudson, vars teckning hängts upp på väggen, därmed blir relevant som konstnär (ens om personen senare går i konstskola och som webbdesigner gärna finns på Wikipedia). Motsvarande gäller medborgarinstitutseleverna. Rummet med utställningen ifråga kan däremot vara relevant och personerna kort omnämnas i samband med det. Antagligen fungerar det att använda sunt förnuft, men en hänvisning till avvägningen bör finnas i kriterierna för att hantera den eventuella webbdesignern. --LPfi (disk) 4 juni 2012 kl. 13.02 (CEST)

text: Tycker de relevanskriterierna är ganska bra, alla som uppfyller dem borde vara relevanta. Så de behöver inte skrivas om. Däremot kan man lägga till fler kriterier. Men det är nog inte möjligt att skapa kriterier som får med alla relavanta personer, utan att ta med ickerelevanta personer. Det är ju inte heller så att ingen som inte uppfyller de skrivna kriterierna inte kan vara relevant. Tycker andra ämnen ibland har väl generösa kriterier, som får med en del saker som inte borde platsa i Wikipedia (finns något (verifierbart) att skriva om alla författare annat än att de skrivit en bok? eller om idrottare annat än någon bra placering i något nationellt mästerskap?). 217.210.57.95 15 april 2012 kl. 12.24 (CEST)
replies: text: : Hur man skall göra med andra ämnen är ju egentligen en annan fråga, men jag kan nog tycka att konstnärer är en av de kategorier där relevanskriterierna är väldigt hårda jämfört med andra grupper. Sedan det en annan sak att vid anmälningar till sffr så tillämpas inte de här kriterierna, men det vore ju bra om det fanns kriterier bättre formulerade efter praxis. Det kunde ju dock vara bra med synpunkter på exakt vad som skall in i relevanskriterierna för konstnärer, känner att jag just nu inte riktigt har tid att jobba med frågan.--FBQ (disk) 15 april 2012 kl. 14.02 (CEST)
replies: text: ::Håller med att konstnärskriterierna är hårda jämfört med andra ämnen, och att man kan göra dem mer generösa för modernare konstnärer. Jag ville bara peka på att det kanske samtidigit är andra ämnen som har lite för generösa kriterier, inte diskutera dem i detalj just här. 217.210.57.95 15 april 2012 kl. 15.00 (CEST)
Jag skulle vilja ändra på följande punkter: om man har haft egen utställning på något museum eller är representerad på ett nationellt museum borde det räcka. Fernbom2 (disk) 13 juli 2012 kl. 22.05 (CEST)

text: Åtminstone nationellt konst- eller konsthantverksmuseum. Skulle tro att majoriteten av dessa alla fall kvalificerar sig genom att finnas med i allmänna nationella uppslagsverk. Har svårt att se att någon skulle kunna tycka att det var för generösa relevanskriterier.--FBQ (disk) 13 juli 2012 kl. 22.14 (CEST)

text: Grundidén är god, men jag skulle vilja justera ditt förslag lite. I nuvarande skick har det två besvärande luckor: (1) vem som helst kan visa sin privata konstsamling för allmänheten och kalla det museum. En konstnär kan t.o.m. göra det själv. Att ha en utställning hos en kompis med ett sådant "museum" bör inte ge relevans. (2) Det finns föremål på nationella muséer som inte är där för att representera konstnären, utan för att t.ex. ge exempel på bygdemåleri eller hötorgskonst. Därför vill jag formulera kriterierna så här:

text: * Ha haft egen utställning på relevant museum.

text: * Vara representerad som individuell konstnär på nationellt museum.

text: Lsj (disk) 13 juli 2012 kl. 22.19 (CEST)
replies: text: : Absolut, även om det då skulle behöva förtydligas vad som menas med "relevant" museum för att inte bli oanvändbart. De museer som erhöller statsanslag skulle ju kunna användas i Sverige, men så ser det ju inte ut i alla länder, så jag har egentligen bra lösning på problemet. Kanske kan man ange exempel. Jag har ju annars länge funderat lite på att som test skriva några artiklar om några av Sveriges mest kända högtorgskonstnärer och se var en sffr-diskussion skulle säga, det finns ju faktiskt en del litteratur i ämnet :-) Men det får bli någon gång i framtiden, just nu har jag mer än nog artiklar att skriva ändå, och var dessutom att gå från ämnet.--FBQ (disk) 13 juli 2012 kl. 22.54 (CEST)
replies: text: ::Muséer faller väl om inte annat under våra allmänna kriterier för institutioner/organisationer: "Institutionen är utförligt beskriven i flera etablerade massmedier/skrifter utan anknytning till institutionen själv (tidningar, böcker, TV-dokumentärer, internetsajter)" Lsj (disk) 13 juli 2012 kl. 22.57 (CEST)
replies: text: ::: Jag ställer mig bakom Lsj:s formulering. Jag såg svagheten i mitt förslag men lade fram det i förhoppning om att något bättre sätt att uttrycka andemeningen skulle framkomma i samtalet. Lika litet som böcker på eget förlag eller skivor från okända bolag bör utställningar på obskyra museer ge relevans. Fernbom2 (disk) 14 juli 2012 kl. 16.22 (CEST)
Den här diskussionen synes ha landat i konsensus. Inget mer sagt på några månader. Jag verkställer! Lsj (disk) 2 oktober 2012 kl. 09.55 (CEST)

text: Låter bra. Den enda invändningen jag har är som sagt vad som menas med relevant museum. Ok, en konstnär vars verk hamnat på tekniska museet, eller konstnärer vars verk hänger på Övralid eller Mårbacka är inte automatiskt relevanta. Men är ett mindre privat konstmuseum relevant? Är ett kommunalt museum inrymt i ett kulturhus tillsammans med kommunbiblioteket? Eller räcker det med ett länsmuseum? Eller är det bara vissa större museer som räknas?

text: Men det kanske är bättre att använda den luddigare formuleringen, testa och se var de olika omröstningarna på sffr landar och sedan formulera om.--FBQ (disk) 2 oktober 2012 kl. 10.10 (CEST)
thread_title: Konstnärer?

message: Hur ska man ställa sig till hembygdsföreningar? De brukar oftast vara självständiga, och ha en lång historia. Kan varje hembygdsförening ha en egen artikel, eller behöver de utmärka sig på något sätt? /Yvwv [y'vov] 3 juni 2012 kl. 21.23 (CEST)
replies: text: Frågan har varit uppe. Yger föreslog att hembygdsföreningar skulle vara relevanta 2009. Då möttes förslaget av massivt motstånd. Sedan dess har jag fått uppfattningen att uppfattningen ändrats - jag har sett flera väletablerade användare skapa artiklar om hembygdsföreningar som inte utmärkt sig, snarast genomsnittliga i ålder, antal byggnader och verksamhetsområde. Jag har tolkat det som att de flesta hembygdsföreningar anses relevanta, men vet inte hur övriga ser på saken.--FBQ (disk) 4 juni 2012 kl. 12.38 (CEST)
replies: text: : Det är föreningens synlighet, aktivitet och förankring i sitt sammanhang som ska vara avgörande. Det bör gälla alla föreningar, oavsett inriktning. Hembygdsföreningar bör i den meningen inte skilja sig från andra föreningar, tycker jag. Man kan ta hänsyn till om föreningen driver anläggningar, ger ut skrifter, arrangerar välbesökta publika evenamang o dyl. Aktiviteter som i första hand vänder sig till den egna medlemsskaran bör dock inte väga så tungt. Detsamma gäller åldern. Men när åldern bidrar till andra kvalitéer, genom att äldre föreningar har ofta en starkare position i det samhälle som de verkar i, kan det stärka relevansen.  Janders (disk) 4 juni 2012 kl. 13.17 (CEST)
replies: text: :: Fast det kan ju vara värt att titta på detaljer. I Uppland fanns 1989 58 hembygdsföreningar i Uppsala län, 69 i Stockholms län och 9 i Västmanlands län. Om vi nu tittar på vilka som har artiklar är det bara två:
* Björklinge hembygdsförening är en av landskapets yngre, som grundad 1977, man har ett museum i gamla arrendeladugården till Björklinge prästgården, och ett fotoarkiv i gamla kyrkoarkivet, samt ger ut Björklinge förr och nu. Jämför jag med de övriga 126 ligger den nog i mitten, inget mer välkänt återkommande arrangemang, bygdespel eller liknande (eller har de möjligen börjat sedan 1989?) men en egen skriftserie, ett större byggnadskomplex för aktiviteter men inga insamlade andra äldre byggnader från socknen och äger inga byggnader eller bedriver verksamhet på annat håll. 1977 gör den till en av Upplands yngre föreningar, men den har visserligen anor i Björklingedalens hembygsutskott. 
* Bromma hembygdsförening finns inte med 1989 - den är troligen än nyare. Artikeln är ganska tunn, inget tyder på att de ligger högt i listan.
* Lidingö hembygdsförening, grundad 1931, av ganska gammalt datum. Man verkar dock inte ha haft någon hembygdsgård utan flyttat runt. Det hus föreningen befinner sig i idag hade man inte 1989, frågan är om det är föreningens. Man vekar arrangera en del aktiviteter och ansvara för Nationaldagsfirandet på Millesgården. Skulle också säga ganska ordinär.

text: :: Utåtriktade aktiviteter som kriterium har ett problem - de kan ha upphört fem år efter en artikel skrivs, och tanken med wikipedia är ju att en förening som uppnår relevans 2007 inte skall raderas 2012 för att föreningen är mindre aktiv.

text: :: Jag tycker att det verkar som de flesta hembygdsföreningar uppnår de här kraven.--FBQ (disk) 4 juni 2012 kl. 21.48 (CEST)
thread_title: Hembygdsföreningar

message: Hur är det med relevanskriterier för läkemedel? Det finns humanläkemedel, veterinärmedicin, homeopatiska läkemedel, s.k. "traditionella läkemedel", vad jag kan komma på nu i alla fall. Det finns läkemedel som försäljs i ett land men inte andra, läkemedel som är allmänt kända men som indragits (t.ex. Neurozedyn, hur det nu stavas), läkemedel som ännu inte godkänts för försäljning men som kan nämnas i media, etc. En annan aspekt på samma fenomen är huruvida man ska ta produktnamn eller substansnamn...--95.206.23.48 17 juli 2012 kl. 20.08 (CEST)
replies: text: När det gäller produktnamn är det regeln för varumärken som gäller, det vill säga att det ska vara känt nog: Wikipedia:Relevanskriterier#Varumärken och produkter. Det räcker inte att det finns. Wikipedia:Att skriva om medicin har mer info, men ger dålig ledning om artiklarna ska handla om produkt eller substans. Enligt min mening ska förstahandsvalet vara substansnamn, dels på grund av relevanskriteriet för varumärken men också för att det i många fall skulle bli flera nästan identiska artiklar om produkter med samma verksamma substans.18 juli 2012 kl. 08.12 (CEST)
replies: text: :Som jag ser det är substans det självklara valet. Sedan kan olika produktnamn få omdirigera dit. Substanser som är eller har varit godkända som läkemedel i mer än något enstaka land bör vara relevanta.  För ännu icke godkända substanser bör krävas omfattande medial uppmärksamhet.  Alternativmedicinska preparat är knepigare... örtmedicinska preparat och liknande bör behandlas i artiklarna om respektive örter. Och ska man följa substansprincipen så blir alla homeopatiska preparat omdirigeringar till vatten :) Lsj (disk) 18 juli 2012 kl. 09.08 (CEST)
replies: text: ::Det står i detta dokument att läkemedlet i så fall ska vara allmänt känt - skulle man ta alla läkemedel som är eller varit godkända i något land skulle vi ha hundratusentals artiklar. Att underhålla hundratusentals artiklar (nya biverkningar upptäcks ständigt) ser jag inte som möjligt. Tittar man igenom kategorierna för läkemedel ser man dock tämligen snart att det är ganska odiskriminerande, i synnerhet beträffande psykofarmaka, vilka artiklar som fått vara kvar, det är preparat man måste vara expert för att känna till.--95.206.16.168 18 juli 2012 kl. 09.35 (CEST)

text: ::Ytterligare en infallvinkel på saken är: när övergår det i reklam/produktplacering? Fler och fler köper receptbelagda läkemedel via internetföretag. Det är inte säkert att det sker efter att en läkare ställt diagnos...--95.206.16.168 18 juli 2012 kl. 11.25 (CEST)
replies: text: :::Godkänt som läkemedel betyder inte att det är allmänt känt. Jämför med andra varumärken, bara för att något t.ex. är registrerat varumärke är det inte relevant för en egen artikel.Sjö (disk) 18 juli 2012 kl. 12.36 (CEST)
replies: text: ::::Ytterligar ett skäl för att i första hand skriva om substanser, inte produkter. Lsj (disk) 18 juli 2012 kl. 12.57 (CEST)
replies: text: :::::Det har hittills varit vår praxis. Kollar man på några av de kanske mest kända varumärkena på svenska som Alvedon, Losec, Nexium etc omdirigerar till substansen. I artikeln om substansen finns varumärket nämnt men det tar upp en begränsad del av utrymmet. Det kan finnas undantag i artikelsamlingen förstås där varumärken fått egna artiklar men då tycker jag man bör eftersträva en liknande lösning med artikeln under substansens namn. Luttrad (disk) 18 juli 2012 kl. 13.50 (CEST)
Diskussionen har nästan mest kommit att handla om ett stickspår, så jag betonar (utan att klandra någon) vilka frågeställningar som dryftas:
# Produktnamn eller generiskt substansnamn?
# a. Godkänt läkemedel (i något land) eller b. allmänt känt? Om b. hur bedöms detta?
# Humanläkemedel eller också andra läkemedel? (Och vaccin?)
# Hur förhåller sig ämnet till gränsen mellan information och reklam/produktplacering?--95.206.16.168 18 juli 2012 kl. 14.14 (CEST)

text: :Första punkten har vi diskuterat va? Övervikten i diskussionen verkar ligga på att presentera under generiskt substansnamn.

text: :Andra punkten. Att "bara" vara godkänt torde inte vara tillräckligt. Allmänt känt - där går det väl att hitta vägledning i form av verifierbar försäljningsvolym, många år på marknaden eller dokumenterad uppmärksamhet i övrigt (ett uppmärksammat genombrott med behandling av någon "smal" spektakulär sjukdom exempelvis)

text: :Tredje punkten - jag tycker inte att det är någon skillnad för vaccin eller naturläkemedel jämfört med godkända läkemedel i princip. Stor volym och/eller stor uppmärksamhet.

text: :När det gäller reklam/information får det bedömas för varje enskilt fall. Inga skillnader mot andra varumärken eller företeelser. Luttrad (disk) 18 juli 2012 kl. 14.53 (CEST)
replies: text: :: Instämmer med Luttrad. När det kommer till fjärde punkten kanske även WP:Reklam hjälpa hur detta kan beskrivas. Vänligen, dnm (d | b) 18 juli 2012 kl. 14.57 (CEST)
replies: text: :::Dessutom bör man tänka på att det behovet av separata artiklar minskar om det finns en bra artikel att omdirigera produktnamnet till. I Johannesört exempelvis står det om användningen som naturläkemedel så vi behöver ingen egen artikel Johannesört (naturläkemedel). På samma sätt kan det ofta ge en bättre översikt av ämnet om olika preparat behandlas i artikeln om substansen. I sådana fall kan även ett klart relevant produktnamn vara utan egen artikel. Jag ser till exempel att de mycket välkända namnen Ipren och Panodil båda omdirigeras till substansen, vilket jag anser är klokt.Sjö (disk) 18 juli 2012 kl. 16.52 (CEST)
thread_title:  Läkemedel 

message: Kriterierna just för scoutkårer (Wikipedia:Relevanskriterier#Scoutkårer) rimmar illa med de för organisationer i allmänhet (skrolla upp lite från scoutkårerna). Avsnittet skrevs in 2006 och har alltså legat länge, och dessutom finns en del artiklar om scoutkårer i :kategori:Scoutkårer. Detta har diskuterats tidigare, men jag har svårt att se varför just scoutkårer inte ska kunna jämföras med andra föreningar/organisationer. /NH 2 oktober 2012 kl. 09.44 (CEST)
replies: text: Instämmer. Ingen anledning att särbehandla scoutkårer. Lsj (disk) 2 oktober 2012 kl. 09.56 (CEST)
replies: text: : Jag har också funderat över detta, och ser inte heller vad det är som utmärker scoutkårer från andra föreningar. En viktig faktor att ta hänsyn till när man funderar över vilka organisationer som bör presenteras i egna artiklar här bör vara att föreningen engagerar och berör samhället utanför den egna föreningen och medlemsskaran. Här tycker jag att man iofs bör ha en "tillåtande" grundsyn och det bör alltid göras individuella bedömningar. Men generellt sett finns massor med föreningar - församlingar, körer, idrottsklubbar, intresseorganisationer som arbetar med opinionsbildning och många andra - som (oavsett ålder, storlek och andra traditionella relevanskriterier) har en betydlig starkare samhällsförankring (och därmed relevans) än just en scoutkår. Med en massa undantag naturligtvis... Det kan säkert finnas särskilt bemärkta kårer som bör klara tröskeln. Janders (disk) 2 oktober 2012 kl. 09.58 (CEST)
replies: text: :: Jag tror att det behövs specifika kriterier för scoutkårer för att de har många medlemmar som kan tänkas vilja skriva om sin kår (jfr grundskolor). Jag ser inte någon särskilt stor diskrepans mellan kriterierna för scoutkårer och andra föreningar, men jag tror kriterierna för scoutkårer skulle vinna på att diskuteras och skrivas om.

text: :: En nyckelfråga är på vilket sätt scoutkårerna skiljer sig från idrottsföreningar, körer med mera. Jag ser flera specifika drag. Inom scoutingen strävar man efter att utveckla medlemmarna till goda aktiva samhällsmedlemmar.  Inom ramen för det sysslar man ofta med verksamhet som syns i och påverkar lokalsamhället eller åtminstone den generation unga som finns med i verksamheten. Scoutkårerna är också väldigt självständiga; åtminstone i Finland styr scoutkårerna självständigt sin verksamhet, medan distrikts- och centralorganisationer närmast erbjuder utbildning, material och kompletterande verksamhet - som kårerna kan välja att utnyttja eller strunta i (med undantag av t.ex. scoutledarkursen, scoutlöftet och säkerhetsföreskrifterna). Därtill uppfattar scouterna sina traditioner som väldigt viktiga och enskilda kårer försöker skapa egna sådana, som kan vara intressanta att skriva om.

text: :: Jag uppfattar att idrottsföreningar främst strävar efter att producera toppidrottare, ge medlemmarna god kondition, färdigheter inom en gren och en positiv inställning till idrott och - beroende på enskilda ledare - bidra till en allmänt vettig uppfostran. De två förstnämnda målen är gemensamma för alla idrottsföreningar (också om någondera kan tonas ned) och det är sällan man kan se någon särskild linje eller strategi i en enskild förening (en idrottsförening som är särskilt framgångsrik eller ofta varit en föregångare är självfallet värd en artikel). Det sista målet drivs av enskilda personer och har knappast en väldokumenterad roll förankrad i själva föreningen. Motsvarande gäller t.ex. körer.

text: :: Det finns en mängd scoutkårer utan särskild prägel. Om en kår inte har särskilda traditioner är det lätt att direkt falla tillbaka på rekommendationer från centralorganisationen, med variationer enligt medlemmarnas ad hoc-beslut. Men de scoutkårer som årtionde efter årtionde lockar en betydande del av årskullen har antagligen en tradition som skiljer dem "från mängden". Det finns också scoutkårer med många lokalt betydande medlemmar, som tydligen fått (eller förväntar sig) tillräckligt av kåren för att engagera sig i dess öden. Eftersom scoutrörelsen strävar efter att ge mångsidig vägkost för livet är det naturligt att se en viss scoutkår som betydelsefull för hur man utvecklats i sin ungdom. Det betyder att scoutkåren kan ha ett indirekt inflytande också då verksamheten inte är utåtriktad. Samma kan gälla studentorganisationer (som ofta har artiklar) och vissa typer av ideologiska föreningar (som dock sällan åtminstone på lokalplanet har samma kontinuitet).

text: :: Källproblematiken är förstås reell. Enskilda evenemang beskrivs ofta i lokalpressen, men sammanfattande information om en scoutkår hittas vanligen främst i dess egna historiker. De torde vara rätt pålitliga ifråga om faktauppgifter, men knappast gällande subjektiva bedömningar. Det begränsar hur man kan beskriva scoutkårerna. Ibland kan man hitta omdömen om enskilda kårer i verk som behandlar scoutrörelsen i stort.

text: :: --LPfi (disk) 3 oktober 2012 kl. 13.38 (CEST)
replies: text: :::Ett utslag i SFFR som berör Scoutkårer finns här: Wikipedia:Sidor föreslagna för radering/Djupadals scoutkår Stigfinnare (disk) 12 augusti 2013 kl. 12.39 (CEST)
replies: text: :::: Här handlade det om en källös stubb med inbjudan till 50-årsjubileet. Diskussionen är knappast relevant, förutom ett par inlägg, som fick stå obesvarade då diskussionen handlade om den enskilda artikeln. Diskussionen visar att 50-åriga kårer inte per automatik uppfattas som relevanta. --LPfi (disk) 12 augusti 2013 kl. 15.16 (CEST)
thread_title:  Scoutkårer 

message: Idag ser relevanskriterierna ut som följer.. Jag har samlat mina tankar under varje enskild punkt som anses vara ett relevanskrier nedan.
Ett företag eller ett bolag är relevant eller har encyklopediskt värde om det uppfyller ett av följande kriterier:
    Företaget har emitterat värdepapper som noterats på etablerad värdepappersbörs
replies: text: : Många företag som emitterat värdepapper som noterats på en etablerad börs har inte nödvändigtvis encyklopedisk relevans. Var aktien handlas bör inte styra relevans för en artikel samtidigt som jag håller med om att många företag som handlas på en etablerad värdepappersbörs antagligen har relevans.
    Företaget eller bolaget förekommer i listor över viktiga företag, publicerade av renommerade och oberoende publikationer, till exempel stjärnmärkta restauranger i Michelinguiden.
    Företaget har stor marknadsandel i en eller flera branscher, vilka i sig är av encyklopediskt intresse.
replies: text: : Detta kriteriet är svårt att argumentera för. Det finns inget som säger att wikipediagemenskapens kunskaper har insikt i samtliga branscher och därmed kan avgöra vad en stor marknadsandel kan vara i en bransch eller för den delen undersöka marknadsandelar. Vidare anser jag att det uppstår problem kring detta kriteriet nu då e-handel växer kraftigt och ett bolag kan snabbt komma att bli störst på nätet medan detaljhandeln fortfarande dominerar i storlek. Det betyder ju dock inte att artikeln saknar relevans. Hur skall detta avgränsas?
replies: text: ::För att det kriteriet ska vara giltigt krävs naturligtvis oberoende källor som beskriver företagets marknadsandelar. Det är inget som vi wikipedianer ska behöva räkna ut själva. Det är i så fall originalforskning. /ℇsquilo 9 oktober 2012 kl. 07.05 (CEST)
replies: text: ::: Jo, men det finns ju inget som beskriver vad en stor marknadsandel är. I en liten bransch kanske man behöver 20-30% marknadsandel för att vara en betydande aktör medan i större branscher räcker ett par %! IDarth (disk) 9 oktober 2012 kl. 17.46 (CEST)
replies: text: ::::Relevanskriterierna är inga exakta lagtexter, utan tumregler som skall användas med sunt förnuft. Marknadsandel ÄR en relevant parameter även den inte kan användas mekaniskt.Yger (disk) 9 oktober 2012 kl. 17.55 (CEST) 
    Företaget har bidragit starkt till utveckling av produkter med stor betydelse för många

text: : Bör det inte även vara intressant med företag som bidragit starkt till försäljning av produkter/tjänster som har stor betydelse för många, måste företaget verkligen ha utvecklat produkten/tjänsten för att vara relevant?
    Företaget har grundats av personer, väletablerade inom näringslivet eller som på annat sätt gjort sig kända utöver det vanliga (till exempel genom att vara förtjänta av en egen biografisk artikel)
    Företaget äger ett relevant varumärke

text: : Denna punkt känns alldeles för luddig. Jag har själv varit i diskussioner kring detta kriteriet där det känns som om humör snarare än kunskap kan avgöra en artikels relevans. 
Ett företags storlek kan även det vara en indikation på relevans. Ett företag som uppfyller två av följande kriterier för minst två år i följd är oftast encyklopediskt relevant:
    Företaget har minst 500 helårsanställda

text: : Detta känns ju helt galet, vem uppfann dessa regler eller kopierades de från USA eller någon annan gigantisk marknad? Varför just 500 anställda eller 250 miljoner SEK i tillgångar eller omsättning motsvarande 500 mijoner SEK? Varför måste 2 av dessa höra ihop för att det skall vara relevant? Det känns här verkligen som att någon bara satt upp fingret i luften och höftade ut sig något och därefter instämde några och så blev det en riktlinje. Jag förstår också att dessa riktlinjer är just riktlinjer men verkligheten här på wikipedia är annorlunda, problemet med denna typ av riktlinjer är att alltför många branschokunniga tyckare kommer att luta sig tillbaka på dessa och hävda irrelevans och personligen så tycker jag att wikipedia som uppslagsverk saknar otroligt många artiklar för näringslivet. Jag tror också att vi som engagerar oss lite grann här på wikipedia är fruktansvärt underrepresenterade av näringslivet varför vi egentligen är helt fel tyckare kring detta ämne, något som skapar problem eftersom det är vi som kommer att tycka till om ett företag är relevant eller inte. 
    Företaget har tillgångar värda motsvarande minst 250 miljoner SEK

text: : Se ovan
    Företaget har en omsättning på motsvarande minst 500 miljoner SEK

text: : Se ovan
Även ett företags ålder bör tas med i bedömningen. Ett företag som bedrivit verksamhet under lång tid (historiskt eller i nutid) kan antas ha blivit mer uppmärksammat än ett som är nystartat eller bara existerat en kort tidsperiod.

text: : Det finns nog många företag som funnits i generationer men som ändå inte bör antas ha blivit mer uppmärksammat än ett som är nystartat. Här bör det läggas till något kring vilket historiskt värde företaget skapat eller om företaget historiskt varit betydande eller bidragit med arbetskraft osv enligt rel. kriterierna ovan.
Varumärken och produkter
    Varumärken och produkter som är allmänt kända, åtminstone på nationell nivå.

text: : Vad är allmänt känt? Rörande de artiklar jag skrivit om där diskussioner uppstått så har företagen haft en betydande allmän kännedom, diskussioner uppstår ändå och en artikel, Guldbrev AB, blev trots den allmänna kännedomen (artikeln som enligt mig även uppfyllde flera kriterier ovan också) raderad efter omröstning.
Sist men inte minst, jag vill inte slå en massa grymma ambitiösa wikipedianer på fingrarna med detta inlägg - det ni gör/har gjort är grymt bra samt jag tycker att det är bra att man har riktlinjer annars vore det omöjligt att förhålla sig till vilka artiklar som faktiskt förtjänar relevans eller ej. Samtidigt tror jag det är bra att man omvärderar äldre beslut löpande för att inte låsa in sig i ett hörn pga praxis!
IDarth (disk) 8 oktober 2012 kl. 17.33 (CEST)

text: Företags ålder spelar roll. Att det inte står med i relevanskriterierna beror på att någon enighet inte kunnat nås kring var gränsen skall gå. En generell gräns på 500 anställda är kanske väl hög - å andra sidan saknas många även svenska företag som haft mer än 500 anställda, ja även mer än 1000. Men jag håller med om att jag tycker nuvarande kriterier inte är särskilt lyckade. Kom gärna med ett nytt förslag.--FBQ (disk) 8 oktober 2012 kl. 23.25 (CEST)
replies: text: : Ja det verkar vara många med mig som inte anser de rådande kriterierna som särskilt lyckade. Som du ser på mitt inlägg så är det inte endast gränsen kring antal anställda som jag är emot utan att samtliga relevanskriterier bör genomarbetas igen till dess att vi når konsensus gemensamt. Jag har tyvärr inte ett solklart svar ännu, men jag skall definitivt komma med ett förslag om jag kommer på något som är tillräckligt bra! Rörande åldern så visst spelar den roll, dock ganska liten om inte företaget har en utmärkande hög ålder, men du kan nog finna flera bolag som är mer än 50 år gamla men som ändå saknar encyklopedisk relevans, så ålder som en enskild faktor är nog inte att föredra som en garant för relevans. Förslagsvis tycker jag iaf redan nu att det ej skall behövas en kombination av 500 anställda, 500 msek i omsättning samt 250msek i tillgångar (2 av 3) för att ett bolag skall vara relevant ur det perspektivet. Att något är relevant bör vara förknippat med att det finns ett intresse utanför en liten grupp människor. IDarth (disk) 9 oktober 2012 kl. 00.43 (CEST)
replies: text: :: Visst kan vi föra en principdiskssion här, men erfarenhetsmässigt är det bästa att praxis prövas genom ärenden på SFFR. När den förändras efter samtal där brukar det vara dags att gå vidare här. Tostarpadius (disk) 9 oktober 2012 kl. 07.54 (CEST)
replies: text: ::: Fast SFFR hanteras redan annorlunda och ålder spelar in. Jag tycker att det är vettigt att relevanskriterierna i möjligaste mån speglar verkligheten. Jag har tidigare föreslagit en glidande skala, där företag helt utan historik har höga relevanskrav, medan företag som existerat i 50 år har lägre krav, och företag som existerat i 100 eller 200 år har ännu lägre krav. Ett problem är ju dock att genom att köpa upp andra företag, hänvisa till att liknande tillverkning tidigare funnits på samma plats osv. kan många företag skapa sig en högre ålder än de har täckning för. Det är alltid svårt att hitta skrivningar som på ett bra sätt motsvarar praxis, men alla försök är välkomna :-)--FBQ (disk) 9 oktober 2012 kl. 10.56 (CEST)
replies: text: ::::Jag har uppfattat att i praktiken är kunskapsinnehållet i förädlingen det avgörande. En PR byrå blir relevant redan vid 30-50 anställda, en reklamfirma vid 75, en magmtkonsultfirma vid 100, en IT konsultfirma vid 150, bemanningsföretag vid 200 etc. Jãg uppfattar också att dessa kriterier inte underhålls då det finns oenighet i frågan.Yger (disk) 9 oktober 2012 kl. 12.27 (CEST)

text: :::: Jag tycker också att det är rimligt att göra skillnad på ett tillverkningsföretag, en PR-byrå och ett bemanningsföretag. Frågan är bara var gränserna bör gå. Det stämmer nog att det inte finns enighet, men praxis ligger som jag uppfattar det långt från de här kriterierna, så det kunde ju vara värt ett försök att få dem att stämma överens bättre.--FBQ (disk) 9 oktober 2012 kl. 12.36 (CEST)
replies: text: :::::Instämmer i att kriteriet antal anställda i högsta grad måste vägas mot typen av företag. 500 helårsanställda känns som ett tänkande som utgår från traditionell tillverkningsindustri. Låt oss inte glömma att ökad automatisering, nyttjande av underleverantörer/konsulttjänster/bemanningsföretag, franchaising etc i dag kan innebära att även mycket stora och betydande företag kan ha rätt få "egna" anställda. /FredrikT (disk) 9 oktober 2012 kl. 12.45 (CEST)
replies: text: :::::: Instämmer helt och hållet att olika branscher skall ha olika krav på antal anställda, omsättning likaså då vissa branscher har en omsättning som innefattar produktionskostnad medan andra branscher endast har omsättning som ett mått på Täckningsbidraget som produkten/tjänsten genererar, här bör man ha lägre omsättningskrav. Exempelvis så kan man jämföra retail med e-handel där retail kräver butiker med butikspersonal och således har fler anställda medan ett e-handelsföretag inte behöver någon butikspersonal och kommer således ha färre anställda. E-handelsbolaget kan trots detta vara mer lönsamt och växa snabbare eller ha en större marknadsandel på nätet än vad retailföretaget har "offline". IDarth (disk) 9 oktober 2012 kl. 13.52 (CEST)
replies: text: ::::::: Jag har tidigare pläderat för att vi, som komplement till relevanskriterierna, måste föra in en starkare faktor som bygger på individuella, ämnes- och artikelspecifika bedömningar. Jag har kvar den uppfattningen. Viktiga värden och egenskaper som viktighet, betydelse, marknadsposition, varumärkeskändhet och varumärkesrelevans, storlek och ålder i relation till övriga aktörer inom samma marknadsnisch, och andra liknande faktorer går inte att mäta med siffervärden. De kvantitativa relevanskriterierna är ingen bra metod för automatisk inkludering, och en riktig bristfällig metod för mer eller mindre automatisk exkludering. I vissa fall sätts ribban för högt. I andra fall sätts den för lågt. I bägge fallen påverkas kvalitén på SvWP. Janders (disk) 9 oktober 2012 kl. 19.36 (CEST)
replies: text: :::::::: Där satt du pricken över "i":t, kunde inte ha formulerat det bättre själv, tack! Instämmer, om inte det var uppenbart, till 100% med Janders. IDarth (disk) 9 oktober 2012 kl. 20.26 (CEST)
replies: text: ::::::::: Fast som jag skrev nedan, wikipedia är inte en kundupplysningssajt. Om E-handelsbolaget är mer lönsamt och växter snabbare är givetvis en faktor men en ytterst liten sådan. För relevans på wikipedia spelar ju roll om bolaget växte och var betydelefullt även för 5, 10, 25, 50 eller 100 år sedan. Ett växande företag kan vara på nedgång ett halvår senare. Och även om butikskedjan skulle vara mindre lönsamt och han lägre vinst än e-företaget, har butikskedjan fler anställda betyder det fortfarande att fler personer varit anställda eller haft kontakt med personer som varit anställda, det har därmed på det planet betytt mer för människor. Har de innehaft butiker, kanske uppfört byggnader så är det är i högre grad relevant än om man inte gjort det. Relevansen bör i stor utsträckning bygga på - om företaget gick i konkurs och försvann nästa vecka - hur mycket skulle företaget ha lämnat kvar efter sig om 25 år? Om svaret är i stort sett ingenting, ja då är inte relevansen särskilt stor. Därmed inte sagt att e-företag inte kan vara relevanta. FBQ (disk) 3 juli 2013 kl. 16.58 (CEST)
thread_title:  Relevanskriterier för Företag och varumärken bör ses över.. 

message: För författare anges bara två kriterier utan modifikation. Får antas även gälla manusförfattare. Nu har med anledning av en relevansdiskussion här utan sakdiskussion tillagts här, att det nu skulle räcka om ett av villkoren är uppfyllt. Godtagbart initiativ?  /Kurtan (disk) 24 november 2012 kl. 12.58 (CET)
replies: text: Självklart bör endast ett kriterium räcka Har vunnit ett kvalificerat pris skulle ju annars exkludera alla författare som uppmärksammats först efter sin död och möjligen men inte säkert vunnit priser postumt, eller författare före 1900-talet då det i det närmaste inte fanns några litterära priser att vinna - idag är de ju legio. Sedan är en annan sak att första relevanskriteriet Enskild eller huvudsaklig upphovsman till två eller flera verk som publicerats av förlag och uppmärksammats av oberoende källor är väl generöst. Publicerats av förlag kan jag tycka egentligen är lite underligt kriterium, det finns massor med världslitteratur som getts ut på eget förlag. Å andra sidan har de i de flesta fall getts ut i nya upplagor och i översättningar på andra förlag. Dessutom gäller ju alltid: allmänhet är det ett tillräckligt, men inte nödvändigt, krav för en person att finnas i ett etablerat biografiskt lexikon, till exempel Svenskt biografiskt handlexikon, Svenskt biografiskt lexikon eller Vem är det, eller vanligt lexikon som Bonniers lexikon, Bra Böckers Lexikon, Nordisk familjebok, Svensk uppslagsbok eller Nationalencyklopedin.

text: Enligt min mening kunde kriterierna skrivas om, men det är en annan fråga och jag har entligen inget bra förslag.--FBQ (disk) 24 november 2012 kl. 20.52 (CET)
replies: text: : Jag har alltid tolkat det som att en punkt räcker, och att priset tillkommit för att kunna ge relevans även åt någon som bara skrivit en – men prisad och omtalad – bok. Att kräva av en författare att den inte bara skall ha skrivit flera böcker, som omtalats i media, utan dessutom mottagit pris känns om ett ganska högt krav på författare. // Romulus74 (disk) 24 november 2012 kl. 20.59 (CET)
replies: text: :: Instämmer till fullo med de föregående! Tostarpadius (disk) 24 november 2012 kl. 21.02 (CET)
replies: text: :::Kriteriet med pris är bra. "Uppmärksammats av oberoende källor" vet jag inte riktigt, men det känns som ett kriterium baserat på böckerna borde samordnas med de för enskilda böcker. Sedan är nog det där med "minst två" ganska obetänkt, vill man hårdra det skulle till exempel Thomas Malory (oj, det var en artikel som behöver skrivas om) inte vara relevant. Möjligen får man ställa upp olika kriterier för döda och levande författare.

text: :::andejons (disk) 24 november 2012 kl. 21.25 (CET)
replies: text: ::::Jag har inte varit här tillräckligt länge för att veta något om ursprunget egentligen, men författarförbundet använder "minst två" som kriterie för att de ska ge någon medlemskap. Antalet kan härröra därifrån. Jag kan se en poäng i att kräva mer än en bok när det gäller ett generellt krav på moderna författare (jag kan på rak arm räkna upp ett par bloggare som vi ger relevans som författare om vi sänker kravet till en). En historisk författare som Malory skulle överleva en relevansdiskussion oavsett produktion. // Romulus74 (disk) 24 november 2012 kl. 22.41 (CET)
replies: text: ::::: Punkten om ett "kvalificerat pris" ser jag som helt okontroversiell. Orsaken är dock inte priset i sig, utan att det så starkt indikerar att författaren har byggt upp en tillräckligt stark position i kultur- eller samhällslivet. Att det andra kriteriet ensamt skulle kunna varen grund för "automatisk relevans" är jag däremot direkt motståndare till. Urval som bygger på kvantitatviva gränser (här "två eller flera") innebär att grunden för relevansbedömningen förskjuts från artikelobjektets roll och inflytande, till dess rena existens. Det faktum att en författare har givit ut ett par böcker kan vara helt ointressant eller ovidkommande, t ex om ingen har läst dem, ingen har recenserat dem, ingen refererar till dem och ingen känner till dem. Vi har alldeles för många kvantitativa trösklar här, även inom andra kulturområden. På så sätt tar  vi ett steg tillbaka i vårt eget relevansarbete och överlåter grunden för urvalsprocessen - att göra enskilda bedömningar av ämnena - till artikelobjekten själva och andra krafter som ligger utanför Wikipedia. Det är ett kvalitetsproblem som bidrar till ett spretigare och delvis mindre relevant uppslagsverk. Janders (disk) 25 november 2012 kl. 08.58 (CET)
replies: text: ::::::Kjell E. Genberg har vunnit ett litterärt pris, osäker på hur "kvalificerat" det är. Harper Lee har tydligen också vunnit ett litterärt pris, men har bara skrivit en enda bok. Le Lapin Vert (disk) 25 november 2012 kl. 09.40 (CET)
thread_title:  Författare 

message: Det finns flera artiklar om gator. Det står "Område, torg eller gata med flera samhällsfunktioner.", men är varje gata relevant? Välkommen, Göteborg till exempel, fyller den någon samhällsfunktion? /Kattegatt (disk) 25 november 2012 kl. 09.21 (CET)
replies: text: Nej, alla gator är inte relevanta eftersom WP inte är någon databas över all världens gator. Däremot finns det många som är värda att beskriva i ett uppslagsverk. En diskussion om just "Välkommen, *Göteborg" har fyllt någon samhällsfunktion hör bäst hemma på dess diskussionssida. --MagnusA 25 november 2012 kl. 09.46 (CET)
thread_title:  Gator 

message: Det behövs en bredare diskussion kring relevansen hos bloggar och webbtidningar, apropå diskussioner som Wikipedia:Sidor föreslagna för radering/Feministiskt Perspektiv, Wikipedia:Sidor föreslagna för radering/Fria Tider 2, Wikipedia:Sidor föreslagna för radering/Rebell (tidning) och Diskussion:Avpixlat, utan vidare jämförelser av respektive webbtidnings innehåll.
Finns det några allmänna principer? I fallet med Rebell kan man, enligt rådande praxis, infoga i Revolutionär Kommunistisk Ungdom. Men var går gränsen för alla bloggar och webbtidningar? Kan Alexa-rankning någon roll längre? /Yvwv [y'vov] 27 november 2012 kl. 17.49 (CET)
replies: text: I en lång och omständlig diskussion på Diskussion:Fria_Tider tycker jag att Romulus74 anförde rätt starka skäl för att Alexaranking även fortsättningsvis ska spela roll i bedömningen. I synnerhet högre rankning säger faktiskt något riktigt om hur "stor" och väsentlig sidan är. Vi tyckte dock även att det är bätre att ange den rankningen i en infobox, och inte som en reklamtext i själva artikeln. Annars kan jag upprepa ungefär vad jag skrev i diskussionen för [Feministiskt Perspektiv]:

text: Viljan att radera smärre politiska medier förstår jag mig inte riktigt på. Internet är trots allt lite av en "egen värld", och sidor med många läsare/aktiva besökare borde rimligen bedömas som relevanta. Några omnämnanden i riksmedia tycker i alla fall jag borde vara tillräckligt som extra belägg, om hemsidan ifråga är märkbart stor inom sitt eget fält. Det blir konstigt om hemsidor som många intresserar sig för plockas bort från Wikipedia bara för sakens skull.

text: Sedan tycker jag att det verkar finnas en viss tendens att vilja "jämna ut" mellan olika ytterlighetspolitiska strömningar - lite "om inte den ska finnas ska inte den finnas heller". Det är helt bakvänt; om man tycker att en åsikt man sympatiserar med vinklas illa eller tas bort omotiverat är det ju det man ska motverka, inte försöka utsträcka bedömningar och regler man tycker är dåliga till att gälla fler sidor. Det viktiga är inte att Wikipedia är lika vinklat och inskränkt mot alla åsikter som går utanför vissa parametrar, det viktiga är NPOV.

text: Det vore också skönt om fler användare som inte har helt uppenbar agenda ville ge sig in i POV-arbetet på de mest infekterade artiklarna, istället för att bara "rösta på" den de håller med på ett ungefär. Det ska inte vara omöjligt ens för de mest engagerade att begripa att artiklar om politiska fenomen varken ska vara PR eller smädelseskrifter, och det vore väldigt bra om det funnes fler röster från folk som bryr sig mer om Wikipedia (på wikipedia, i alla fall) än om kampen mot genusmaffian, rasismen eller vad det nu kan handla om.

text: Frezno77 (disk) 27 november 2012 kl. 18.12 (CET)
replies: text: : Om någon missat det så fördes också nyligen en allmän diskussion kring användares syn på bloggars relevans här: Wikipediadiskussion:Sidor föreslagna för radering#Bloggars relevans  // Romulus74 (disk) 27 november 2012 kl. 18.22 (CET)
replies: text: :: Egentligen är väl inte detta mer komplicerat än allting annat här? Vi ska göra bedömningen om den företeelse som vi berättar om är en etablerad verksamhet av tillräcklig omfattning, om den har gett avtryck i ett samhällsliv, om den berör större grupper än de närmast sörjande, om vi kan räkna med att företeelsen och informationen om den är av bestående art o s v. Som stöd för de bedömningarna brukar vi fundera över begrepp som ålder, storlek, spridning, förankring o s v. Här finns det väl skäl att använda ungefär samma grundkriterier som andra medier. Dock - spridning/publik måste ses på ett annat sätt. Det går inte att jämföra webbrankningar, sidvisningar, klick o dyl med upplaga, räckvidd och andra spridningsmått som används för t ex tryckta medier. Alexa och andra kommersiella verksamheter som har som affärsidé att sälja tjänster som används för att optimera webbtrafik är en mycket olämplig grund för relevansbedömningar, i alla fall när det gäller "automatisk relevans". För min egen del tycker jag dessutom att "recentism-argumentet" bör väga tungt. Vi har svår att avgöra om det som är aktuellt idag kommer att vara relevant i morgon. Därför bör vi - rent generellt - vara ganska återhållsamma med att uppmärksamma "omogna" företeelser, inklusive bloggar och webbplatser. Janders (disk) 27 november 2012 kl. 19.40 (CET)
replies: text: ::: Instämmer i att kommersiella SEO-lösningar som alexa inte bör användas som relevansmätare.  Däremot tycker jag att argumentet om "större grupp än de närmast sörjande", eftersom det i blogg/nättidningssammanhang tenderar att användas med en ton av att alla internetanvändare är "närmast sörjande".  Vi mäter inte relevans på antika filosofer efter hur ofta de citeras på twitter, det är nästan lika olämpligt att mäta relevans på nätsidor efter hur ofta de citeras i pappersmedia.  Recentism-argumentet är inte starkare mot bloggar / webbtjänster än om annat som är aktuellt.  Generellt ser jag hellre att vi har några aktuella artiklar för mycket och plockar bort det som inte är relevant när det visar sig vara övergående än att vi låter bli att skriva artiklar alls om sånt som fått sin relevans de senaste åren.  --kaj@kth.se 27 november 2012 kl. 20.27 (CET)
replies: text: :::: Efter Romulus74s förklaring av hur Alexa fungerar köper inte jag åsikten att tjänsten skulle vara olämplig som relevansmätare, i alla fall inte så länge rankningen är hyfsat hög. Som helt ensam källa till relevans duger den möjligen inte, eftersom det i så fall skulle kunna bli en del artiklar om porrsidor (men det kanske är helt rimligt, förresten?). Jag ser heller inte någon risk att det kan leda till att massor av poänglösa bloggar får egna artiklar; det är extremt få sådana sidor som faktiskt har hög rankning på Alexa, resten är saker som Facebook, Aftonbladet och lite extra tech-savy morgontidningar.

text: :::: Annars håller jag med Kaj@kth.se. Hur ofta refererar man egentligen till Flashback i pappersmedia? Det har varit några skandaler (barnporr en gång i tiden, numera lite om näthat), annars kan nog den rene pappertidningsläsaren lätt ha missat att forumet ens finns. Och jag tror att man ganska lugnt kan påstå att Flashback har och länge har haft större betydelse för ett brett segment av befolkningen än en rejäl andel av de (icke-vetenskapliga; akademiska prylar blir ju en annan sak) tidskrifter och böcker som utan minsta diskussion får egna artiklar. Frezno77 (disk) 27 november 2012 kl. 20.38 (CET)
replies: text: :::::Jag skall inte yttra mig om alexa-relevans och liknande, för på det området är jag skamligt obildad. I övrigt håller jag med Janders om det mesta h*n skriver. Jag skulle dock vilja tillägga att i.o.m. med vår iver att täcka aktuella ämnen riskerar vi att nöja oss med att det finns relevansgrundande källor, i många av de här fallen finns dock inte källor nog för att en heltäckande artikel baserad på oberoende tredjepartskällor skall kunna skrivas. Det här problemet blir extra tydligt när det handlar om såpass kontroversiella sidor som några av de som diskuterats på sistone, men det gäller även mer stillsamma artiklar.Niklas R (D#) 27 november 2012 kl. 20.56 (CET)
replies: text: ::::::Instämmer fullständigt med Niklas R. Det här är också ett problem för mindre kända personer, företag och organisationer mm, där relevanskriteriernas utgångspunkt – att försöka definiera vad vi vill ha artiklar om snarare än vad vi kan ha artiklar om – har lett till raderingsdiskussioner som ofta fokuserar på fel saker. Men det är kanske en annan fråga. //Essin (disk) 29 november 2012 kl. 22.05 (CET)
replies: text: ::::::::Jag tillhör den falang som tycker att faktaläget och uppmärksamhet i oberoende tillförlitliga källor generellt ska väga tungt. Ämnesspecifika relevanskriterier finns bara för att undvika godtycke och behandla jämförbara ämnen likvärdigt. Om det går att formulera enkla kvantitativa gränser, t.ex. för storlek, alexarankning, hur många år det bloggen har funnits, osv, bör gränserna sättas så att sannolikheten att tredjepartskällor finns är hög för dem som är över gränsen. Går det att se något sådant mönster i detta fall? Annars bör det räcka med krav på återkommande uppmärksamhet i tredjepartskällor. Mange01 (disk) 29 november 2012 kl. 22.41 (CET)
replies: text: ::::::::: Om ett internetfenomen är tillräckligt stort vill vi ha en artikel om det, förutsatt att vi överhuvudtaget hittar acceptabla källor (kriterium noll). Uppmärksamhet i tredjepartskällor är en mycket trubbigare mätare, då viktiga företeelser ibland förbigås med mer eller mindre total tystnad i offentligheten medan marginella händelser kan få enorm uppmärksamhet. Vi har ingen bra mätare på "storhet" heller (jag instämmer i att kommersiella räknartjänster är problematiska), varför ribban skall sättas högt: om det enda relevansgrundande är besöksantal räcker det inte med 68:e i Sverige. Att radera en artikel med goda källor för att sannolikheten för att hitta källor är liten är helt bakvänt, men riktigt så menade du väl inte :-) --LPfi (disk) 30 november 2012 kl. 13.12 (CET)
replies: text: :::::::::: Jag hör till dem som anser att vi bör vara mycket restriktiva med att ta upp internetfenomen här, men behovet av oberoende källor i alla dessa fall förstår jag inte. Precis som en bok måste kunna anges som referens i artikeln om sig själv måste även en webbplats kunna behandlas på samma sätt. Men det är kanske något jag missförstår? Tostarpadius (disk) 1 december 2012 kl. 08.05 (CET)
replies: text: :::::::::::WP:Relevans är tydlig med vad som avses. Poängen är att det inte är vi som skall avgöra att ett ämne är intressant, utan det skall andra göra. Vi behöver inte vända oss till andrahandskällor för att kunna referera innehållet i Doktor Glas, men vi behöver dem för att vi skall veta att det är värt att ha en artikel om boken. Hur hade du egentligen tänkt avgöra om t.ex. The Hamster Dance är relevant utifrån webbplatsen? (Notera att den har en artikel på enwp: :en:Hamsterdance)
replies: text: :::::::::::andejons (disk) 1 december 2012 kl. 09.27 (CET)
replies: text: :::::::::::: Min grundhållning är att internetfenomen inte behöver ytterligare reklam här. Visst behövs det tecken på uppmärksamhet i oberoende källor, men ibland får jag intrycket att man kräver att hela artikelinnehållet skall hämtas därifrån. Det är det jag vänder mig emot. Men vi kanske talar förbi varandra. Tostarpadius (disk) 1 december 2012 kl. 09.39 (CET)
replies: text: ::::::::::::: Vi sysslar inte med reklam. Vi sysslar med att sprida kunskap om alla diverse ämnen, av vilka många figurerar på vad som i dag är världens förmodligen viktigaste informationskanal, teh internetz.

text: ::::::::::::: Jag tycker att vi är alldeles för rädda för att skriva om internetbaserade saker som det är -- det stora problemet, som LPfi påpekat, är källor. Finns det inte trovärdiga källor? Då kan vi inte verifiera artikelinnehållet och bör inte skriva någonting. Finns trovärdiga källor? Det brukar korrelera med relevans, enligt min erfarenhet. Vare sig en bok eller en webbplats bör i någon större utsträckning vara en källa i artikeln om sig själv: mycket mer än dess existens kan man inte trovärdigt belägga på det sättet. /Julle (disk) 3 december 2012 kl. 10.58 (CET)
replies: text: ::::::::::::::Eller för att formulera det annorlunda: vi vill sprida kunskap om världen därför att världen påverkar människor. Vi tror att det finns en poäng i att veta vad Aristoteles menade, när det första konciliet i Nicaea ägde rum och vad man gjorde där, hur antibiotika fungerar, vem Fröding var, hur tidskrifta Komma fungerade på sextiotalet, vem som äger det elbolag man råkar ha eller hur många människor som bor i Nigeria. Vi, förmodar jag, gör det här därför att vi tror att det är viktigt att kunna få en översikt över de saker som påverkar och har påverkat vår värld och vår kultur.

text: ::::::::::::::Människor påverkas inte mindre av att någonting publiceras på nätet än på papper. Så varför skall vi vara så rädda för artiklar om webben? /Julle (disk) 3 december 2012 kl. 11.09 (CET)
replies: text: ::::::::::::::: Det är väldigt lätt att skriva om Internetfenomen om man använder dem själva (och bloggar, webbforum etc.) som källa. Och de som skriver på Wikipedia använder Internet och kan lätt övervärdera fenomenens betydelse. Det finns ett uppenbart problem att det skrivs mer om idag aktuella fenomen än vad vi orkar underhålla i morgon (då dagsländan glömts borde vi åtminstone komplettera artikeln med det konstaterandet). Wikipedia översvämmas knappast av artiklar om 1500-talsbiskopar och sannolikheten är betydligt mindre att det kommer fram avgörande ny information om den. Därför behöver vi på ett helt annat sätt vara restriktiva med artiklar om de förra. Och jag tycker vi själva kan och skall göra avvägningen om vilka fenomen vi tycker är tillräckligt viktiga. --LPfi (disk) 3 december 2012 kl. 16.40 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::Just att vi inte bör basera artiklar på bloggar, webbforum och själva artikelämnena gör att det blir betydligt mer begränsat, dock. Jag skulle säga att vi borde prata mindre relevans och mer verifiering. /Julle (disk) 3 december 2012 kl. 17.45 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::: Som jag ser det är verifieringen en förutsättning för en positiv relevansbedömning, men det vore mycket olyckligt om verifieringen blev ett tecken på relevans. Vi ska naturligtvis inte vara rädda för internetbaserade ämnen och artiklar om webben. "Internet" i sig (kanalen, mediet) är inte avgörande för relevansen. Det som styr måste vara ämnets egenskaper. Och där skiljer sig inte kraven på "internet-ämnena" från de krav som vi ställer på andra ämnen. I vissa delar kan - som jag ser det - mycket väl en blogg eller webbplats verifiera sig själv. Men det gäller bara i den stund som den existerar. Så fort som den är nedsläckt försvinner ju möjligheten att bekräfta dess existens, såvida den inte är beskriven på annat sätt. Då måste det finnas andra källor och då är det väl lika bra att de finns med från början? Sedan finns det ytterligare ett problem - många artiklar som handlar om företeelser på nätet beskriver ämnen som helt enkelt inte går att värdera om man ser till begrepp som beständighet, långsiktig betydelse, allmänintresse o dyl. Och ämnen som inte kan bedömas som relevanta, helt enkelt för att beslutsunderlaget är för osäkert, ska inte betraktas som relevanta bara för att de får en viss uppmärksamhet här och nu. Vi skriver för framtiden. Det innebär att vi måste kunna se det som troligt att skildringarna av "idag" är relevanta "i morgon". Janders (disk) 3 december 2012 kl. 19.36 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::::Vissa har invänt att vi måste kunna använda bloggar (eller böcker etc.) som källor om sig själva. Visst är det så, men den information vi kan få ut av det kommer sällan eller aldrig räcka till en hel artikel. Vi kan använda förstahandskällor som grund för ett referat av t.ex. en blogg, eller för att beskriva hur logotypen för en webbtidning ser ut, men om vi vill kunna skriva om en bloggs övergripande tema eller en webbtidnings politiska inriktning (eller för den delen karaktärsutvecklingen i ett skönlitterärt verk) behöver vi någon annan som gör tolkningarna åt oss, annars blir det egen forskning. Jag har också sett åsikten här att källor bör vara krav 0, men jag ser det sällan i bedömningarna på sffr. Visst vill vi se källor, t.ex. på att ett band är omnämnt i rikstäckande media, men vi tar sällan hänsyn till om det finns nog med källor för en heltäckande artikel... Ser vi tecken på möjlig relevans nöjer vi oss med en illa källbelagd artikel, hellre än att hålla huvudet kallt och vänta. Det är problematiskt även vad gäller annat än webbfenomen.Niklas R (D#) 3 december 2012 kl. 20.32 (CET)
thread_title: Bloggar och webbtidningar