Diskussion:E-legitimation

message: Artikeln är tydligen kopierad till ett nytt namn, bankid. Detta borde göras med en #REDIRECT eller så att denna sida skulle ersättas med en artikel om det norska systemet och en hänvisning till den andra sidan. En redirect från BankID vore också på sin plats, om jag förstår artikeln rätt. Jag gör inget nu, då jag inte känner ämnet. Någon kunde kommentera om jag förstått saken rätt, eller göra ändringarna själv. LPfi 2 februari 2008 kl. 15.45 (CET)
replies: text: Det där tricket med en klipp-och-klistra-flytt är illa omtyckt och får absolut inte förekomma. Jag återställde. --Βονγομαν 2 februari 2008 kl. 16.23 (CET)
replies: text: :Inte så mycket "illa omtyckt" som att historiken måste följa med vid byte av artikelnamn. Det är under en sådan licens som innehållet i Wikipedia är skrivet under. --MagnusA 9 mars 2012 kl. 17.04 (CET)
thread_title: Dublett

message: Sidan ser ut att vara direkt kopierad från någon beskrivning en bank eller Skatteverket givit ut och bör därför tas bort. Om det ska vara någon mening med att ha kvar artikeln måste den förklara närmare hur det fungerar, lista sårbarheter och annan kritik, varför det inte duger med en enklare lösning osv osv. /Lasse 090207 
Artikeln beskrev helt okritiskt BankID i mobil där det framfördes att detta skulle leda till ett platformsoberoende. Detta är förvisso korrekt vad avser datorplatform, men leder istället till ett "platformsberoende" vad avser mobiloperatör, val av sätt att betala för mobiltrafik. Därtill är kostnaden för tjänsten, om än liten absolut belopp, i relativa termer helt hutlös.
thread_title: Artikeln är rent försäljningssnack

message: Beroendet av överföringsskydd (GSM, SSL etc) är en komplex fråga. De (tidigare) påstådda bristerna i 3G/HSDPA är dock felaktiga eftersom Kasumi algoritmen där inte används på ett sätt som medger att inte det kan attackeras enligt den anförda referensen.
thread_title: Säkerhet

message: Då jag själv använder Linux och har bråkat med att få BankID att fungera, så för jag ständigt en kamp om att alla banker som utfärdar BankID ska fungera under de flesta versioner av Linux. Vilket BankID faktiskt gör, därför kommer jag revidera denna i framtiden efter att jag har skrivit en guide runt detta så att vi har källhänvisning också. Användare:Kirill
thread_title: Uppdatering runt Linux

message: Jag rensade bort en massa kritiska åsikter och originalforskning. Naturligtvis ska artikeln inte vara en annons för BankID, men det som står måste vara sakligt och någorlunda balanserat (WP:NPOV), och särskilt kontroversiella åsikter måste ha källhänvisningar. Om man t.ex. hävdar att säkerheten hos mjuka certifikat är "obefintlig" så måste man ha en källa för detta påstående. Det är sant att mjuka certifikat har relativt dålig säkerhet, men den är definitivt inte obefintlig. På samma sätt kan man inte hävda att säkerhetsdosor är värdelösa med hänvisning till Nexus-manualen. Se även WP:IOF. --Per Olofsson 3 januari 2012 kl. 16.57 (CET)
thread_title:  Originalforskning och åsikter 

message: Varför är länkar till en viss typ av e-legitimation, en viss operativsystemspecifik klient eller statistik "högst relevanta länkar"? --MagnusA 9 mars 2012 kl. 17.59 (CET)
replies: text: Varför ska man behöva leta upp BankID:s officiella webbplats när något redan letat fram den infon?, Information om klientprogram som fungerar på andra plattformar såsom Mac, *BSD, Linux osv.. saknas i officiella kanaler, varför ska den döljas? Schh (diskussion) 9 mars 2012 kl. 18.35 (CET)

text: statistiken verkar dessutom komma från en relativt nyligen lanserad mobiltjänst. --MagnusA 9 mars 2012 kl. 18.02 (CET)
Länkar som visst ej får vara med:
*BankID – Officiell webbplats för BankID
*FriBID - Inofficiell BankID-klient som är fri programvara
*primeportal.com – Statistik för användning av e-legitimationer i Sverige
Schh (diskussion) 9 mars 2012 kl. 18.35 (CET)

text: I förlängningen skulle alltså länkar till andra lösningar av e-legitimation listas (BankID är ju långtifrån den enda)? Andra klienter, kommersiella såväl som fria? Statistik för alla andra länder som använder någon form av e-legitimation? Hur följer det Wikipedia:Externa länkar eller Wikipedia:Vad Wikipedia inte är#Ingen länksamling? Ger det fördjupad information om det generella begreppet elektronisk legitimation? Wikipedia är inte någon katalog över tillgängliga tjänster. --MagnusA 9 mars 2012 kl. 19.00 (CET)

text: Jag håller med MagnusA. Det finns fler tjänster än BankID (till och med på den svenska marknaden) och artikeln behandlar det generella fenomenet globalt, inte särskilda tekniska lösningar i Sverige. Jag noterar att BankID inte har någon egen artikel men egentligen är det en så pass stor lösning att det lika gärna skulle kunna ha det, och där kan det passa med vissa länkar. --Lajm (diskussion) 9 mars 2012 kl. 19.13 (CET)
replies: text: :Eftersom BankID omdirigerar hit och för de flesta oinsatta tolkas som en synonym till E-legitimation så tycker jag nog att en länk till www.bankid.com kvalar in som fördjupande. /ℇsquilo 9 mars 2012 kl. 23.02 (CET)
replies: text: :: Sidan länkar endast vidare till några företag som utfärdar e-legitimation. Jag tycker sådana länkar bör undvikas. För BankIDs del länkades till en sida som frågade om man har problem och länkade vidare till support. Sådana länkar bör finnas i den information man får som kund, inte i ett uppslagsverk. --LPfi (diskussion) 27 juni 2014 kl. 16.07 (CEST)
thread_title:  Externlänkar 

message: Mobilt BankID uppges använda smarttelefoners SIM-kort som "hårt digitalt certifikat". För att det skall kunna fungera som sådant krävs att SIM-kortet har nycklarna, sköter de kryptografiska funktionerna internt och gärna har skydd mot fysiska metoder att få fram nycklarna. Vad jag förstår har inte alla SIM-kort de funktioner som behövs.
Om de kryptografiska funktionerna sköts av appen kan en trojansk häst (eller man själv) skicka nycklarna vidare. Då motsvarar nycklarna på SIM-kortet en fil i mobiltelefonens minne. Om det är SIM-kortets kryptografiska funktioner som används, men kortet inte är skyddat mot fysiska metoder (t.ex. mätning av strömförbrukning och magnetfält vid olika indata) kan nycklarna fås fram om man själ kortet.
Vilken roll SIM-kortet spelar för BankID är alltså väsentligt och om någon har information om detta borde det framgå ur artikeln. Om vilket som helst SIM-kort duger är det antagligen appen som sköter den mesta kryptografin.
--LPfi (diskussion) 27 juni 2014 kl. 16.07 (CEST)
replies: text: GJorde ett försök att utöka med källor och reda ut detta. Men jag är osäker på om Sim-kortskopplingen helt har övergetts av mobiloperatörerna och i dagens app-baserade lösning.Mange01 (diskussion) 27 juni 2014 kl. 21.44 (CEST)
thread_title:  Mobilt BankID och SIM 

message: Jag tog bort "förtydligandet" om hög säkerhet vid klassificering som hårt certifikat. Också hårda certifikat är säkra endast då de används rätt, så jag upplevde det som en missvisande förenkling. Det är bättre att skillnaden behandlas i Digitalt certifikat, med ett mer omfattande resonemang. "Hårt" och "mjukt" antyder en skillnad i kvalitet, vilket är tillräckligt i E-legitimation#BankID i Sverige (jag tycker de olika certifikatmodellerna borde behandlas utan koppling till ett visst land, men det är inte viktigt här).
Hårda certifikat förutsätter tillgång till den fysiska enheten, vilket innebär dramatiskt ökad säkerhet, men för mobiltelefonernas del är det ett likaså avgörande problem att mobiltelefonen och certifikatet kan användas över nätet. Så länge man använder samma telefon och SIM-kort (och inte åtgärdat de svagheter som tillåter attacken) är det mer eller mindre oväsentligt för den som gör en attack att certifikatet är bundet till SIM-kortet.
Normalt används hårda certifikat via en separat enhet med begränsad funktionalitet, vilket minskar risken för att den fysiska enheten blir "kapad". En sådan fysisk enhet är också sällan kopplad till nätet mellan transaktionerna och kan kopplas via olika adresser, vilket gör det svårt att utnyttja enheten över nätet också då den har svagheter (så man inte kommer åt själva nyckeln; man måste i allmänhet då ha kontroll över den dator enheten ansluts till).
--LPfi (diskussion) 13 december 2014 kl. 13.25 (CET)
thread_title:  Hårt certifikat och hög säkerhet 

message: I intron finns nu meningen "En kombinerad kortläsare och bankdosa krävs för online-identifiering med eIC." Det verkar märkligt. Hur vet kortet att det talar med en bankdosa och inte med en vanlig dator? Om kommunikationsprotokollet är hemligt eller kräver nycklar som bankdosan har tillgång till, men användaren inte har, så förutsätter detta ett samarbete mellan den som tillhandahåller kortet och den som tillhandahåller bankdosan. Ett sådant samarbete kanske finns, men inte generellt för alla elektroniska id-kort. Ändrar, men ett förtydligande om hur samspelet fungerar vore bra. --LPfi (diskussion) 13 februari 2017 kl. 13.15 (CET)
replies: text: Ditt bidrag förbättrade texten. Men ska verkligen vanliga bankdosor nämnas i artikeln? 176.10.249.111 13 februari 2017 kl. 21.54 (CET)
replies: text: : Om de kan generera en elektronisk underskrift som accepteras av t.ex. myndigheter så förstår jag inte varför de inte skulle finnas med. Det är inte heller jag som fört in dem, utan jag har bara försökt ge en mer tydlig beskrivning av vad de gör. Tyvärr har jag inte koll på de olika produkterna, bara den bakomliggande tekniken, så jag är beroende av vad andra skriver för att förstå vilken teknik en viss produkt använder. Inte heller banker etc. brukar vara särskilt tydliga i beskrivningarna. Om någon med helhetskoll ville se över artikeln vore jag tacksam. --LPfi (diskussion) 14 februari 2017 kl. 16.46 (CET)
replies: text: ::Myndigheter accepterar inte bankdoseinloggning direkt, men indirekt via bank-ID. Bank-ID skulle kunna beskrivas som en id-växling från bankdosa till e-leg - för att skapa och förnya bank-ID krävs säker inloggning på banken.

text: ::Jag gissar f.ö. att denna redigering gjordes av någon som är "affiliated with" e-legitimationsnämnden, och som i huvudsak har gjort bra bidrag till artikeln. Jag tog dock bort de mest reklamiga formuleringarna, och la tillbaka en kritisk källa som personen raderade.176.10.249.111 15 februari 2017 kl. 22.19 (CET)
thread_title:  eIC och bankdosa 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 8 externa länkar på E-legitimation. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20131029192254/http://bankid.com/Documents/wwwbankidcom/Statistik/Statistik%20maj2013.pdf till http://bankid.com/Documents/wwwbankidcom/Statistik/Statistik%20maj2013.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20140703203722/http://bankid.com/sv/Om-foretaget/Historia/ till http://www.bankid.com/sv/om-foretaget/Historia/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130928174549/http://www.bankid.com/sv/Mobilt-BankID---information/ till http://www.bankid.com/sv/Mobilt-BankID---information/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20150220093421/https://support.bankid.com/sv/supportbankidcom/Mobil/Systemkrav-Mobilt-BankID/ till https://support.bankid.com/sv/supportbankidcom/Mobil/Systemkrav-Mobilt-BankID/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130928174549/http://www.bankid.com/sv/Mobilt-BankID---information/ till http://www.bankid.com/sv/Mobilt-BankID---information/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20140805044624/http://www.swedbank.se/privat/internet-och-telefontjanster/bankid-%28e-legitimation%29/bankid-i-mobil/index.htm till http://www.swedbank.se/privat/internet-och-telefontjanster/bankid-%28e-legitimation%29/bankid-i-mobil/index.htm
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20110120191446/http://bankid.com/Documents/wwwbankidcom/Swedbank%20GZ-EN%20BankID-dagen%202010-11-22.pdf till http://bankid.com/Documents/wwwbankidcom/Swedbank%20GZ-EN%20BankID-dagen%202010-11-22.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20140806094605/https://www.bankid.no/Dette-er-BankID/BankID-in-English/BankID-on-your-mobile/ till https://www.bankid.no/Dette-er-BankID/BankID-in-English/BankID-on-your-mobile/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 13 juli 2018 kl. 19.04 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på E-legitimation. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20111024210006/https://lagen.nu/2000:832 till https://lagen.nu/2000:832
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 20 oktober 2018 kl. 15.32 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hur kommer det sig att Bankid (Finansiell ID-Teknik BID) har inte en egen artikel? Har artiklar som Swish, Allabolag.se och Ratsit egna artiklar så borde den ha det också tanke på hur uppmärksammad den är och hur många som använder den. Ett annat är ju att storbankerna samäger den också. DIEXEL (diskussion) 11 februari 2019 kl. 18.44 (CET)
replies: text: Jag håller helt med och ska göra artikeln. —ajf (talk) 15 augusti 2019 kl. 21.00 (CEST)

text: Nu har jag gjort det: BankID. —ajf (talk) 15 augusti 2019 kl. 21.07 (CEST)
replies: text: :Ajfweb: Mycket bra gjort! Tack. DIEXEL (diskussion) 15 augusti 2019 kl. 21.58 (CEST)
thread_title:  Bankid (Finansiell ID-Teknik BID) 

message: Jag undrar varför det inte tas upp frågan kring datasäkerhet. Jag menar inte E-legitimationens mjukvara själv utan operativ system som krävs för det. Om jag uppfattar det rätt, behövs Windows eller MacOS på en PC eller Android eller iOS på en smartphone. För att använda en av dem krävs det att man skicka personliga data till USA och på de flesta ställen är det oklart vad exakt händer med dem data. Är det korrekt att skriva att det inte finns en möjlighet att använda någon svensk e-legitimation som (om man följar utgivarens rekommendation och inkludera operativt system) går att använda i överensstämmelse med den europeiska Dataskyddsförordningen (DSF), eller allmänna dataskyddsförordningen (engelska: General Data Protection Regulation, GDPR)? Sam-son 9 september 2021 kl. 10:16 (CET)
replies: text: Om du hittar nån källa skriven av experter som tar upp problematiken, och visar att t.ex. Windows inte skulle vara GDPR-kompatibelt, så kan det vara vettigt att ta med detta i relevant Wikipediartikel, annars inte. Tomastvivlaren (diskussion) 10 september 2021 kl. 18.34 (CEST)
replies: text: :Vad får dig att tro att svenska e-legitimationstjänster skickar personliga data till USA? Bank-ID är en app som körs på din egen telefon och som pratar (krypterat) med servrar i Sverige. Freja-ID gör samma sak, men då står servrarna inte nödvändigtvis i Sverige utan någonstans i Europa. /ℇsquilo 11 september 2021 kl. 21.09 (CEST)
replies: text: :: Det är inte nödvändigtvis legitimationstjänsten som skickar datat. Om Microsoft och Apple kräver att man lämnar uppgifter till dem i samband med att man installerar deras operativsystem, eller att man tillåter att de själva förser sig med data (vilket jag har förstått att de i allmänhet gör), och legitimationstjänsten förutsätter att man använder dessa operativsystem så går det inte att använda tjänsterna utan att personligt data överlåts till USA. Det är en annan sak att det är vanskligt att skriva om detta om man inte har goda källor där problemet uppmärksammats.

text: :: Huruvida uppgifter om användningen av tjänsten överförs är en annan sak – servrarna i Sverige har förstås möjlighet att vidarebefordra data, men så paranoid är jag inte att jag skulle utgå från att de gör det. För det behövs det i än högre grad goda källor. I det sammanhanget tror jag det är ett större problem att tidningar som DN (som ju annars är seriös) svär sig fria från vad deras samarbetsparter gör med data de får genom att tidningen länkar in innehåll från dem på sin webbplats.

text: :: Det problem Sam-so påtalat är alltså mycket större, borde uppmärksammas stort i samhällsdebatten, och behandlas av oss i andra artiklar än den här, också om det som specifikt berör dessa tjänster förstås borde nämnas eller behandlas här.

text: :: –LPfi (diskussion) 12 september 2021 kl. 23.50 (CEST)
replies: text: :::Ja, det problemet är mycket större och inte specifikt förknippat med just e-legitimation. /ℇsquilo 13 september 2021 kl. 10.12 (CEST)
thread_title:  Datasäkerhet