Diskussion:Brittiska Palestinamandatet

message: Det finns säkert andra böcker att lägga till som litteratur. Men Gahrtons bok torde vara den mest faktaspäckade på svenska.Dinglenisse
thread_title: Neutralitet

message: Någon eller några som stödjer den palestinska sidan har tagit fram varenda punkt de kan tänkas, som stödjer den egna sidan.
=== Tillkomst ===
1. Hur viktig den arabiska hjälpen till britterna var under kriget är något som militärhistoriker inte har enats om. jag är själv medlem i SMB, men om inga bättre källor dyker upp yar jag bort detta, eller hittar en annan formulering.
2. McMahon-Husain-avtalet var ö h t inget "avtal" och dess text låg inte till grund för besluten i San Remo. Om britterna fäljde det, så var det självsvåldigt, inte en del av mandatet.
3. Det enda citat som berör Balfour-deklarationen, är dess begränsningar, inte dess huvudpoäng.
=== Palestinas befolkning ===
4. Den arabiska invandringen som skedde under mandatperioden nämns inte.
Irreleveant kommentar. Det skedde i princip ingen arabisk invanding under den brtttiska mandattiden
=== Löfte om arabisk stat ===
5. McMahon-Husain-avtalet nämner inga gränser och ingick aldrig i mandatet. Här framställs det som att en arabisk stat skulle upprättas enligt avtal. Avsnittet bör helt strykas.
6. Vitboken från 1939 var bara en enda i en lång rad utredningar och vitböcker som britterna framställde under mandatperioden. Att just denna tas med och inga andra är att här blir deras motstånd mot en judisk stat som mest uttalat. Dess folkrättsliga värde är noll.
=== Konflikterna ===
7.  Den avgörande aktionen blev sprängningen av deras högkvarter på Hotell King David i Jerusalem... Vad exakt avgjordes? (terrordådet kan gärna få nämnas, men vad menas?)
8. Man kan här fundera på om alla orsaker nämns. Inte heller nämns något om spänningarna på den palestinska sidan, mellan den mer försonliga Nashashibi-klanen och al-Husayni och hur våld riktades mot de förstnämnda och andra med liknande hållning.
=== Mandatet upphör ===
9. Vad är relevansen av att nämna Bevins kritik mot USA?
=== FNs delningsplan ===
10. Här franställs enbart vad som gjordes på ena sidan för att åstadkoma ett beslut. Med en hel del suspekta detaljer. Stycket är över huvud taget formulerat för att framställa den sionistiska "lobbyn" i sämsta möjliga dager.
11. Delningsplanen vann aldrig laga kraft. Det nämns över huvud taget inte.
=== Referenser ===
11 Här görs ingen skillnad mellan historiker och debattörer. Gahrton är inte historiker, inte heller Rosenberg. Pappe är en pseudohistoriker, på punkt efter punkt motbevisad och han erkänner själv att han drivs av en ideologisk agenda. Jag stryker dem med en gång.
12 Inga motsvarande böcker med ett alternativt perspektiv nänmns.
--Itpastorn (disk) 7 augusti 2012 kl. 01.46 (CEST)
replies: text: Tack för en bra sammanställning. Tyvärr så är de flesta artiklar som handlar om Israel väldigt antiisraeliska, och det brukar vara svårt att få till stånd en konstruktiv debatt. Men det här är en bra början. Markus a (disk) 7 augusti 2012 kl. 12.45 (CEST)
replies: text: :Jag numrerade dina kommentarer för att underlätta diskussionen, hoppas det var OK. Jag tycker du vill skära lite väl friskt, det finns andra sätt att balansera på och mer att problematisera. Här är mina fem öre och någon fråga:

text: : 1. Det står inte att den arabiska hjälpen var avgörande, det står att de stödde. Det gjorde dom och det har uppmärksammats så mycket att det borde nämnas. Hur judarna ställde sig under första världskriget vet jag inte. Jag har förstått att "sionisterna", med det menar jag i dess ursprungliga bemärkelse, snabbt kom på kant med britterna. I både ryssland och USA var de intellektuella ofta på kominterns sida, samtidigt som de bodde i länder som var allierade med Storbrittaninen. Det kan problematiseras mycket mer.

text: : 2. McMahon-Husain-korrespondensen brukar benämnas som ett avtal och uppfattades som ett löfte, det problematiseras i texten.

text: : 3. Redogör gärna för Balfour-deklarationens huvudpoäng och dess begränsningar, citatet behövs inte.

text: : 4. Det nämns hur befolkningen ändrades med källor. Den judiska invandringen trycks det på iofs, men den var också mycket kraftigare om källorna stämmer.

text: : 5. McMahon-Husain-korrespondensen ska absolut stå med, de har beskrivits och beskivs som ett brutet löfte.

text: : 6. Jag har personligen ingen aning om detta med vitböcker, som jag antar snarast är ett policydokument, dvs hur storbrittaninen förhåller sig till Palestinamandatet. Men beskriv helst i första hand någon eller några andra vitböcker för att balansera. Jag läser det som att vitboken nämnas för att den visar hur Storbrittaninen plötsligt ger så starkt stöd för ett arabiskt palestina till skillnad från de tidigare? Och därmed sviker judarna? Du verkar läsa avsnittet som att den skulle legitimera ett arabiskt Palestina?

text: : 7. Förtydligande på vad som var avgörande med det dådet behövs helt klart om det ska stå kvar, det blir taget ur sitt sammanhang i ett stridigheter med gerillakrigföring och terrordåd från alla sidor; britter, araber och judar. Jag antar att det menas "mest uppmärksammat". Jag förstår varför det har nämnts eftersom organisationen leddes av Menachim Begin men ensamt blir det konstigt.

text: : 8. Absolut bör mer problematiseras. Det fanns också sionistiska grupper som hatade Storbrittanien mer än Nazi-tyskland före och under andra världskriget. Sionistiska Irgun stred och besegrades av Israels armé till exempel.

text: : 9. Bevins kritik och storbrittaninens uttåg används av båda sidor: Kritiken används som bevis för att "USA är och alltid har varit sionistiskt" och när uttåget skedde menar sionister att britterna lämnade över vapen och befästningar till "arabsidan".

text: : 10. Håller helt med.

text: : 11. Var det inte delningsplanen man röstade om? Efter kriget/krigen har sedan gränserna inte blivit sådana och Jerusalem står inte under internationell kontroll men visst är det den delningsplanen och omröstningen som ligger till grund för FN:s erkännade av staten Israel?

text: :Jag saknar material om Kibutzerna och deras verksamhet i Palestian-mandatet. Storbrittanien var en erfaren kolonialmakt, van att söndra och härska, så alla avtal hit och dit och svikna löften har jag alltid förstått var en del av det. I så fall har de ju också verkligen lyckats...

text: :--LittleGun (disk) 7 augusti 2012 kl. 13.48 (CEST)
replies: text: :: Numreringen är helt OK. Dock handlar det inte bara om enskilda formuleringar, utan om den sammanlagda summan. Hela artikeln är skriven ur ett pro-arabiskt perspektiv och varje detalj jag nämner är ett biflöde till floden. -Oj, vad poetiskt det blev ;)

text: :: 1. Såväl araber som judar ställde sig på Ententens sida mot det Ottomanska riket, men det arabiska bidraget är mest känt, främst tack vare en viss Lawrence, men det är värt att lägga märke till att hans verksamhet huvudsakligen utfördes i Hijaz, inte inom det blivande Palestinamandatet. Hans viktigaste kompisar var ju också Husseini-klanen, inte palestinska ledare. Sionisterna bidrog främst med underrättelseverksamhet om turkisk verksamhet bakom fronten. Ingendera bidrog med några märkvärdiga mängder trupp till de divisioner som utförde de avgörande striderna i Gaza och runt Jerusalem eller upprensningsaktionerna på slutet i Galiléen/södra Libanon dit fronten hade flyttat 1918.

text: :: 2 + 5. "McMahon-Husain-korrespondensen brukar benämnas som ett avtal". Jag läser mest engelskspråkiga artiklar och böcker. Där används konsekvent ord som "correspondance", aldrig ord som "treaty". Att det uppfattades som ett brutet löfte är sant. Men brevväxlingen blev aldrig några regelrätta avtal, varken bilateralt eller som en del av mandatstexten från San Remo, till skillnad från Balfourdeklarationen. Den distinktionen tror jag är encyklopediskt viktig. Att beskriva arabisk besvikelse är också viktigt. Jag tror dock det behövs tydligare pregnans över formuleringarna.

text: :: 3. jag jobbar på det.

text: :: 4. Det är svårt att hitta exakta källor om den arabiska invandringens exakta antal. Mitt sammantagna intryck är att den i absoluta siffror var minst lika stor som den judiska, men även om jag läst ett antal artiklar, så utgör det inget encyklopediskt underlag. Problemet är att britterna inte höll räkning. Jag funderar vidare på en bra formulering.

text: :: 6. Ja, jag läser det som så, för det är så uppgiften används i modern debatt. Det var faktiskt därför jag hittade hit.

text: :: 7, 8 + div. typ Kibbutzerna. Jag tror att det skulle behövas ett helt omformulerat avsnitt om "politisk utveckling under mandatperioden".

text: :: 9. Bevins uttalande används säkerligen på olika sätt, men är det encyklopediskt relevant?

text: :: 11. delningsplanen bör förvisso nämnas. Kanske med ett eget avsnitt. Men med större encyklopedisk skärpa.

text: :: Den engelskspråkiga versionen är bättre, men något så stort arbete har jag inte tid att åta mig.
--Itpastorn (disk) 7 augusti 2012 kl. 17.53 (CEST)
replies: text: :::1. Jag tror du menar judar bosatta i palestina? De var inte särskilt många då. Andra judar var väl med i det lands arme där de bodde, men vet man vilka de stödde generellt? Insatserna från araberna beskrivs i källan inte som direkta strider på palestinskt område men tack vare deras insatser uppehölls trupper på andra ställen och förrådslinjer stoppades.

text: :::2+5. "Agreement" är ett vanligt ord på engelska, på svenska används ibland "avtal" . Men vi kan gott använda "korrespondensen". Jag ska se till att flytta McMahon-Husain-avtalet till McMahon-Husain-korrespondensen. Då är vi överrens om att det behövs artikeln. Och pregnans kan väl aldrig vara fel...

text: :::4. Jag känner bara igen argumentationen från Leon Uris böcker. Men han är ju skönlitterär. Har du andra artiklar kan de nämnas. Det finns trots allt källor på siffrorna i artikeln som den ser ut idag.

text: :::6. Du läser det alltså som att "eftersom britterna lovade 1939 att landet skulle gå till araberna så ska det det"? (Jag hade många frågeteceken i min kommentar så jag vet inte vilken du bekräftar). Jag läser det bara som ett löfte från Storbrittanien, som de inte hade mandat att ge eller inte säkert hade för avsikt att hålla. Mest för att gjuta olja på vågorna och slippa binda upp onödigt stora trupper där.

text: :::9. Vet inte, men det är en del av konflikten. Du läser det som om att han citeras som en auktoritet, att eftersom britternas utrikesminister kritiserar USA så skulle det bevisa att de gör fel. Så läser inte jag det, snarare att han skyller ifrån sig och lämnar judarna i sticket.

text: :::11. Delningsplanens beskrivning ser jag inget problem med, däremot är röstningsförfarandet beskrivet väldigt ensidigt. För visst var det delningsplan, såsom den är beskriven, som man röstade om? Annars ska vad man röstade om beskrivas istället för den delningsplan som står nu.

text: :::Det finns helt klart avsnitt som är proarabiska, men jag tycker du också har läst in pro-arabiskt där det inte finns.--LittleGun (disk) 7 augusti 2012 kl. 18.52 (CEST)
--LittleGun (disk) 7 augusti 2012 kl. 18.55 (CEST)== Utkast till upplägg (om jag får tid) ==
 1. Sammanfattning
 2. Bakgrund
    a. Ottomanska väldet, en liten aning om dess indelning och Palestinas status
    b. Första världskriget
    c. McMahon-Husain
    d. Balfourdeklarationen
    e. Syces-Picot
    f. Brittisk militäradministration 1917-22
  3. San Remo
    a. Diskussion under konferensen, relevanta punkter
    b. Mandattexten, viktiga punkter
    c. Gränserna
  4. Politisk utveckling under mandatet (ej stridigheter)
    a. Avstyckningen av Transjordanien
    b. Tillhörande begränsning av tolkningen av Balfourdeklarationen (bara väster om floden)
    c. Utvecklingen av Yishuv, inkl Hagana, kibbutzer och Histadrut (en tydlig statsbyggande förberedelse på självständighet)
    d. Palestinsk politisk utveckling, inkl Nashashabiklanen och Amin Al Husayni
  5. Konflikter under mandatperioden
    a. Palestinskt motstånd mot judarna, pogromer, försvarsåtgärder, fram till 1936
    b. Palestinskt motstånd mot britterna. Främst upproret 1936-39.
    c. Judiskt motstånd mot britterna. Lehi, Irgun, Sternligan.
  6. Demografi och jordfördelning (men inte lika löjligt detaljerat som den engelskspråkiga artikeln)
    a. Demografin 1920
    b. Judisk invandring och hur den begränsades
    c. Arabisk invandring
    d. Jordfördelning
    e. Demografin år 1947
  7. Brittiska administrativa åtgärder och utredningar
    a. Churchill White papers
    b. Etc, etc
  8. Mandatets upplösning
    a. Upptrappat våld mot britterna och brittisk repressivitet mot judarna (utan att ta ställning till vad som är ägg och vad som är höna)
    b. Judiskt våld mot araber 1946-48
    c. Arabiskt våld mot judar 1946-48
    d. Brittiskt tillbakadragande
    e. FN: Diskussion, delningsplanen, medling
    f. Staten Israels utropande
    g. En mycket kort sammanfattning av kriget 48-49.
Jag skulle kunna hålla ett föredrag enligt denna disposition på stående fot, men att leta upp källor lär ju ta tusen år. (Och jag har annat att göra....)
--Itpastorn (disk) 7 augusti 2012 kl. 17.53 (CEST)

text: Ser bra ut, lycka till med det och ingen brådska! Och akta så att det inte blir pro-israeliskt istället... Framförallt punkt 8 kan bli stökig. Och källor måste vi såklart ha.--LittleGun (disk) 7 augusti 2012 kl. 18.55 (CEST)
replies: text: :Och nu har det gått fyra år sedan det löftet om att förbättra artikeln. Vi kan inte ha en POV mall i oändlighet, antingen slaktas artikeln, de ifrågsatta meningarna kb mallas eller povmallen bara tas bort.Yger (diskussion) 2 september 2016 kl. 10.40 (CEST)
replies: text: ::Håller inte med. Låt POV-mallen vara kvar. Det står uttryckligen att den ska vara tills konsensus är nådd om att den kan tas bort och att utan vidare slakta en artikel som en "quickfix"-lösning är inte bra. Då försvinner information som kan vara användbar och också fullt korrekt, dock indikerar POV-mallen för läsarna att de måste läsa artikeln med försiktighet.212.181.23.202 2 september 2016 kl. 13.07 (CEST)
replies: text: ::: Fast vad har egentligen hänt? Två debattörer diskuterade artikeln. Den ena tyckte artikeln inte hade särskilt mycket problem medan den andra tyckte det. De kom överens om att personen med klagomål skulle få göra ett försök att förbättra den. Personen sade sig kanske inte ha tid. Det var fyra år sedan. Nu kan ju personen mycket väl ha ångrat sig, vi har ingen aning om vad det var för förändringar som skulle genomföras, det fanns som sagt ett antal frågetecken kring de ändringarna, men eftersom de aldrig genomfördes kan vi ju inte gissa hur de skulle ha kommit att se ut.

text: ::: Jag tycker mallen kan tas bort. Om någon vill ha kvar den får de lägga in mallen igen och motivera om kritiken är samma som Itpastorns. Nu har jag inte dubbelkollat hur mycket artikeln ändrats under senaste fyra åren och om mallen egentligen handlar om några helt andra detaljer, men i så fall borde det ha diskuterats här i samband med att den lades in.FBQ (diskussion) 2 september 2016 kl. 23.05 (CEST)
;Jag tar nu bort mallen. Kritiken motsägs av LittleGun, och utlovad kvalificering av kritiken har inte synts till. Om kritik finns kvar, var då mer konkret i förslag till modifierad text.Yger (diskussion) 3 september 2016 kl. 08.32 (CEST)
replies: text: ::::Jag måste säga att jag ser större problem med hur mandat-perioden skildras i artikeln Israel–Palestina-konflikten som är mer pro-Israelisk till sin tendens. Den här artikeln och det avsnittet har helt olika perspektiv på mandatets historia, de är helt osynkade. Jag tycker att man borde ta ett större grepp och synka dessa båda texter. Då allt som skrivs i ämnet blir kontroversiellt är det här extra viktigt att notbelägga varje påstående. Idag lider båda texterna av brist på notbeläggning.

text: ::::Man kan konstatera att de båda källor som Itpastorn kritiserar, Rosenberg och Gahrton, inte längre finns kvar i den här artikeln, däremot i artikeln Israel–Palestina-konflikten som inte är åtgärdsmallad. Då texten saknar noter går det dock inte att utesluta att vissa uppgifter är hämtade från deras böcker. Itpastorn framförde inga klagomål på artikelns nuvarande huvudkällor Persson och Wibeck. En framkomlig väg vore att notbelägga det som går med deras böcker, samt möjligen komplettera med NE och diplomaten Ingmar Karlssons böcker i ämnet (De obotfärdigas förhinder: myter i kampen om Palestina (1987) och Bruden är vacker men har redan en man. Om sionismens historia (2012)). Jag har själv inte läst dem, men Karlsson har ett mycket starkt renommé.

text: ::::Jag har inga problem med att POV-mallen finns kvar tills vidare trots att den lagts in utifrån en tydligt pro-Israelisk ståndpunkt. Eftersom vi måste sträva efter balans kan vi inte helt tillmötesgå kritiken. Det finns ett problem med POV-mallens motivering och det är att den är så omfattande och svår att sätta sig in i och ta ställning till. Jag skulle tro att de flesta som ser POV-mallen känner ett starkt motstånd mot att göra det. /Ascilto (diskussion) 3 september 2016 kl. 08.58 (CEST)
thread_title:  POV mall tillagd. Ensidiga och irrelevanta fakta 

message: 1. Hur viktig den arabiska hjälpen till britterna var under kriget är något som militärhistoriker inte har enats om. jag är själv medlem i SMB, men om inga bättre källor dyker upp yar jag bort detta, eller hittar en annan formulering.
2. McMahon-Husain-avtalet var ö h t inget "avtal" och dess text låg inte till grund för besluten i San Remo. Om britterna fäljde det, så var det självsvåldigt, inte en del av mandatet.
3. Det enda citat som berör Balfour-deklarationen, är dess begränsningar, inte dess huvudpoäng.
thread_title:  Tillkomst 

message: 4. Den arabiska invandringen som skedde under mandatperioden nämns inte.
Irreleveant kommentar. Det skedde i princip ingen arabisk invanding under den brtttiska mandattiden
thread_title:  Palestinas befolkning 

message: 5. McMahon-Husain-avtalet nämner inga gränser och ingick aldrig i mandatet. Här framställs det som att en arabisk stat skulle upprättas enligt avtal. Avsnittet bör helt strykas.
6. Vitboken från 1939 var bara en enda i en lång rad utredningar och vitböcker som britterna framställde under mandatperioden. Att just denna tas med och inga andra är att här blir deras motstånd mot en judisk stat som mest uttalat. Dess folkrättsliga värde är noll.
thread_title:  Löfte om arabisk stat 

message: 7.  Den avgörande aktionen blev sprängningen av deras högkvarter på Hotell King David i Jerusalem... Vad exakt avgjordes? (terrordådet kan gärna få nämnas, men vad menas?)
8. Man kan här fundera på om alla orsaker nämns. Inte heller nämns något om spänningarna på den palestinska sidan, mellan den mer försonliga Nashashibi-klanen och al-Husayni och hur våld riktades mot de förstnämnda och andra med liknande hållning.
thread_title:  Konflikterna 

message: 9. Vad är relevansen av att nämna Bevins kritik mot USA?
thread_title:  Mandatet upphör 

message: 10. Här franställs enbart vad som gjordes på ena sidan för att åstadkoma ett beslut. Med en hel del suspekta detaljer. Stycket är över huvud taget formulerat för att framställa den sionistiska "lobbyn" i sämsta möjliga dager.
11. Delningsplanen vann aldrig laga kraft. Det nämns över huvud taget inte.
thread_title:  FNs delningsplan 

message: 11 Här görs ingen skillnad mellan historiker och debattörer. Gahrton är inte historiker, inte heller Rosenberg. Pappe är en pseudohistoriker, på punkt efter punkt motbevisad och han erkänner själv att han drivs av en ideologisk agenda. Jag stryker dem med en gång.
12 Inga motsvarande böcker med ett alternativt perspektiv nänmns.
--Itpastorn (disk) 7 augusti 2012 kl. 01.46 (CEST)
replies: text: Tack för en bra sammanställning. Tyvärr så är de flesta artiklar som handlar om Israel väldigt antiisraeliska, och det brukar vara svårt att få till stånd en konstruktiv debatt. Men det här är en bra början. Markus a (disk) 7 augusti 2012 kl. 12.45 (CEST)
replies: text: :Jag numrerade dina kommentarer för att underlätta diskussionen, hoppas det var OK. Jag tycker du vill skära lite väl friskt, det finns andra sätt att balansera på och mer att problematisera. Här är mina fem öre och någon fråga:

text: : 1. Det står inte att den arabiska hjälpen var avgörande, det står att de stödde. Det gjorde dom och det har uppmärksammats så mycket att det borde nämnas. Hur judarna ställde sig under första världskriget vet jag inte. Jag har förstått att "sionisterna", med det menar jag i dess ursprungliga bemärkelse, snabbt kom på kant med britterna. I både ryssland och USA var de intellektuella ofta på kominterns sida, samtidigt som de bodde i länder som var allierade med Storbrittaninen. Det kan problematiseras mycket mer.

text: : 2. McMahon-Husain-korrespondensen brukar benämnas som ett avtal och uppfattades som ett löfte, det problematiseras i texten.

text: : 3. Redogör gärna för Balfour-deklarationens huvudpoäng och dess begränsningar, citatet behövs inte.

text: : 4. Det nämns hur befolkningen ändrades med källor. Den judiska invandringen trycks det på iofs, men den var också mycket kraftigare om källorna stämmer.

text: : 5. McMahon-Husain-korrespondensen ska absolut stå med, de har beskrivits och beskivs som ett brutet löfte.

text: : 6. Jag har personligen ingen aning om detta med vitböcker, som jag antar snarast är ett policydokument, dvs hur storbrittaninen förhåller sig till Palestinamandatet. Men beskriv helst i första hand någon eller några andra vitböcker för att balansera. Jag läser det som att vitboken nämnas för att den visar hur Storbrittaninen plötsligt ger så starkt stöd för ett arabiskt palestina till skillnad från de tidigare? Och därmed sviker judarna? Du verkar läsa avsnittet som att den skulle legitimera ett arabiskt Palestina?

text: : 7. Förtydligande på vad som var avgörande med det dådet behövs helt klart om det ska stå kvar, det blir taget ur sitt sammanhang i ett stridigheter med gerillakrigföring och terrordåd från alla sidor; britter, araber och judar. Jag antar att det menas "mest uppmärksammat". Jag förstår varför det har nämnts eftersom organisationen leddes av Menachim Begin men ensamt blir det konstigt.

text: : 8. Absolut bör mer problematiseras. Det fanns också sionistiska grupper som hatade Storbrittanien mer än Nazi-tyskland före och under andra världskriget. Sionistiska Irgun stred och besegrades av Israels armé till exempel.

text: : 9. Bevins kritik och storbrittaninens uttåg används av båda sidor: Kritiken används som bevis för att "USA är och alltid har varit sionistiskt" och när uttåget skedde menar sionister att britterna lämnade över vapen och befästningar till "arabsidan".

text: : 10. Håller helt med.

text: : 11. Var det inte delningsplanen man röstade om? Efter kriget/krigen har sedan gränserna inte blivit sådana och Jerusalem står inte under internationell kontroll men visst är det den delningsplanen och omröstningen som ligger till grund för FN:s erkännade av staten Israel?

text: :Jag saknar material om Kibutzerna och deras verksamhet i Palestian-mandatet. Storbrittanien var en erfaren kolonialmakt, van att söndra och härska, så alla avtal hit och dit och svikna löften har jag alltid förstått var en del av det. I så fall har de ju också verkligen lyckats...

text: :--LittleGun (disk) 7 augusti 2012 kl. 13.48 (CEST)
replies: text: :: Numreringen är helt OK. Dock handlar det inte bara om enskilda formuleringar, utan om den sammanlagda summan. Hela artikeln är skriven ur ett pro-arabiskt perspektiv och varje detalj jag nämner är ett biflöde till floden. -Oj, vad poetiskt det blev ;)

text: :: 1. Såväl araber som judar ställde sig på Ententens sida mot det Ottomanska riket, men det arabiska bidraget är mest känt, främst tack vare en viss Lawrence, men det är värt att lägga märke till att hans verksamhet huvudsakligen utfördes i Hijaz, inte inom det blivande Palestinamandatet. Hans viktigaste kompisar var ju också Husseini-klanen, inte palestinska ledare. Sionisterna bidrog främst med underrättelseverksamhet om turkisk verksamhet bakom fronten. Ingendera bidrog med några märkvärdiga mängder trupp till de divisioner som utförde de avgörande striderna i Gaza och runt Jerusalem eller upprensningsaktionerna på slutet i Galiléen/södra Libanon dit fronten hade flyttat 1918.

text: :: 2 + 5. "McMahon-Husain-korrespondensen brukar benämnas som ett avtal". Jag läser mest engelskspråkiga artiklar och böcker. Där används konsekvent ord som "correspondance", aldrig ord som "treaty". Att det uppfattades som ett brutet löfte är sant. Men brevväxlingen blev aldrig några regelrätta avtal, varken bilateralt eller som en del av mandatstexten från San Remo, till skillnad från Balfourdeklarationen. Den distinktionen tror jag är encyklopediskt viktig. Att beskriva arabisk besvikelse är också viktigt. Jag tror dock det behövs tydligare pregnans över formuleringarna.

text: :: 3. jag jobbar på det.

text: :: 4. Det är svårt att hitta exakta källor om den arabiska invandringens exakta antal. Mitt sammantagna intryck är att den i absoluta siffror var minst lika stor som den judiska, men även om jag läst ett antal artiklar, så utgör det inget encyklopediskt underlag. Problemet är att britterna inte höll räkning. Jag funderar vidare på en bra formulering.

text: :: 6. Ja, jag läser det som så, för det är så uppgiften används i modern debatt. Det var faktiskt därför jag hittade hit.

text: :: 7, 8 + div. typ Kibbutzerna. Jag tror att det skulle behövas ett helt omformulerat avsnitt om "politisk utveckling under mandatperioden".

text: :: 9. Bevins uttalande används säkerligen på olika sätt, men är det encyklopediskt relevant?

text: :: 11. delningsplanen bör förvisso nämnas. Kanske med ett eget avsnitt. Men med större encyklopedisk skärpa.

text: :: Den engelskspråkiga versionen är bättre, men något så stort arbete har jag inte tid att åta mig.
--Itpastorn (disk) 7 augusti 2012 kl. 17.53 (CEST)
replies: text: :::1. Jag tror du menar judar bosatta i palestina? De var inte särskilt många då. Andra judar var väl med i det lands arme där de bodde, men vet man vilka de stödde generellt? Insatserna från araberna beskrivs i källan inte som direkta strider på palestinskt område men tack vare deras insatser uppehölls trupper på andra ställen och förrådslinjer stoppades.

text: :::2+5. "Agreement" är ett vanligt ord på engelska, på svenska används ibland "avtal" . Men vi kan gott använda "korrespondensen". Jag ska se till att flytta McMahon-Husain-avtalet till McMahon-Husain-korrespondensen. Då är vi överrens om att det behövs artikeln. Och pregnans kan väl aldrig vara fel...

text: :::4. Jag känner bara igen argumentationen från Leon Uris böcker. Men han är ju skönlitterär. Har du andra artiklar kan de nämnas. Det finns trots allt källor på siffrorna i artikeln som den ser ut idag.

text: :::6. Du läser det alltså som att "eftersom britterna lovade 1939 att landet skulle gå till araberna så ska det det"? (Jag hade många frågeteceken i min kommentar så jag vet inte vilken du bekräftar). Jag läser det bara som ett löfte från Storbrittanien, som de inte hade mandat att ge eller inte säkert hade för avsikt att hålla. Mest för att gjuta olja på vågorna och slippa binda upp onödigt stora trupper där.

text: :::9. Vet inte, men det är en del av konflikten. Du läser det som om att han citeras som en auktoritet, att eftersom britternas utrikesminister kritiserar USA så skulle det bevisa att de gör fel. Så läser inte jag det, snarare att han skyller ifrån sig och lämnar judarna i sticket.

text: :::11. Delningsplanens beskrivning ser jag inget problem med, däremot är röstningsförfarandet beskrivet väldigt ensidigt. För visst var det delningsplan, såsom den är beskriven, som man röstade om? Annars ska vad man röstade om beskrivas istället för den delningsplan som står nu.

text: :::Det finns helt klart avsnitt som är proarabiska, men jag tycker du också har läst in pro-arabiskt där det inte finns.--LittleGun (disk) 7 augusti 2012 kl. 18.52 (CEST)
--LittleGun (disk) 7 augusti 2012 kl. 18.55 (CEST)== Utkast till upplägg (om jag får tid) ==
 1. Sammanfattning
 2. Bakgrund
    a. Ottomanska väldet, en liten aning om dess indelning och Palestinas status
    b. Första världskriget
    c. McMahon-Husain
    d. Balfourdeklarationen
    e. Syces-Picot
    f. Brittisk militäradministration 1917-22
  3. San Remo
    a. Diskussion under konferensen, relevanta punkter
    b. Mandattexten, viktiga punkter
    c. Gränserna
  4. Politisk utveckling under mandatet (ej stridigheter)
    a. Avstyckningen av Transjordanien
    b. Tillhörande begränsning av tolkningen av Balfourdeklarationen (bara väster om floden)
    c. Utvecklingen av Yishuv, inkl Hagana, kibbutzer och Histadrut (en tydlig statsbyggande förberedelse på självständighet)
    d. Palestinsk politisk utveckling, inkl Nashashabiklanen och Amin Al Husayni
  5. Konflikter under mandatperioden
    a. Palestinskt motstånd mot judarna, pogromer, försvarsåtgärder, fram till 1936
    b. Palestinskt motstånd mot britterna. Främst upproret 1936-39.
    c. Judiskt motstånd mot britterna. Lehi, Irgun, Sternligan.
  6. Demografi och jordfördelning (men inte lika löjligt detaljerat som den engelskspråkiga artikeln)
    a. Demografin 1920
    b. Judisk invandring och hur den begränsades
    c. Arabisk invandring
    d. Jordfördelning
    e. Demografin år 1947
  7. Brittiska administrativa åtgärder och utredningar
    a. Churchill White papers
    b. Etc, etc
  8. Mandatets upplösning
    a. Upptrappat våld mot britterna och brittisk repressivitet mot judarna (utan att ta ställning till vad som är ägg och vad som är höna)
    b. Judiskt våld mot araber 1946-48
    c. Arabiskt våld mot judar 1946-48
    d. Brittiskt tillbakadragande
    e. FN: Diskussion, delningsplanen, medling
    f. Staten Israels utropande
    g. En mycket kort sammanfattning av kriget 48-49.
Jag skulle kunna hålla ett föredrag enligt denna disposition på stående fot, men att leta upp källor lär ju ta tusen år. (Och jag har annat att göra....)
--Itpastorn (disk) 7 augusti 2012 kl. 17.53 (CEST)

text: Ser bra ut, lycka till med det och ingen brådska! Och akta så att det inte blir pro-israeliskt istället... Framförallt punkt 8 kan bli stökig. Och källor måste vi såklart ha.--LittleGun (disk) 7 augusti 2012 kl. 18.55 (CEST)
replies: text: :Och nu har det gått fyra år sedan det löftet om att förbättra artikeln. Vi kan inte ha en POV mall i oändlighet, antingen slaktas artikeln, de ifrågsatta meningarna kb mallas eller povmallen bara tas bort.Yger (diskussion) 2 september 2016 kl. 10.40 (CEST)
replies: text: ::Håller inte med. Låt POV-mallen vara kvar. Det står uttryckligen att den ska vara tills konsensus är nådd om att den kan tas bort och att utan vidare slakta en artikel som en "quickfix"-lösning är inte bra. Då försvinner information som kan vara användbar och också fullt korrekt, dock indikerar POV-mallen för läsarna att de måste läsa artikeln med försiktighet.212.181.23.202 2 september 2016 kl. 13.07 (CEST)
replies: text: ::: Fast vad har egentligen hänt? Två debattörer diskuterade artikeln. Den ena tyckte artikeln inte hade särskilt mycket problem medan den andra tyckte det. De kom överens om att personen med klagomål skulle få göra ett försök att förbättra den. Personen sade sig kanske inte ha tid. Det var fyra år sedan. Nu kan ju personen mycket väl ha ångrat sig, vi har ingen aning om vad det var för förändringar som skulle genomföras, det fanns som sagt ett antal frågetecken kring de ändringarna, men eftersom de aldrig genomfördes kan vi ju inte gissa hur de skulle ha kommit att se ut.

text: ::: Jag tycker mallen kan tas bort. Om någon vill ha kvar den får de lägga in mallen igen och motivera om kritiken är samma som Itpastorns. Nu har jag inte dubbelkollat hur mycket artikeln ändrats under senaste fyra åren och om mallen egentligen handlar om några helt andra detaljer, men i så fall borde det ha diskuterats här i samband med att den lades in.FBQ (diskussion) 2 september 2016 kl. 23.05 (CEST)
;Jag tar nu bort mallen. Kritiken motsägs av LittleGun, och utlovad kvalificering av kritiken har inte synts till. Om kritik finns kvar, var då mer konkret i förslag till modifierad text.Yger (diskussion) 3 september 2016 kl. 08.32 (CEST)
replies: text: ::::Jag måste säga att jag ser större problem med hur mandat-perioden skildras i artikeln Israel–Palestina-konflikten som är mer pro-Israelisk till sin tendens. Den här artikeln och det avsnittet har helt olika perspektiv på mandatets historia, de är helt osynkade. Jag tycker att man borde ta ett större grepp och synka dessa båda texter. Då allt som skrivs i ämnet blir kontroversiellt är det här extra viktigt att notbelägga varje påstående. Idag lider båda texterna av brist på notbeläggning.

text: ::::Man kan konstatera att de båda källor som Itpastorn kritiserar, Rosenberg och Gahrton, inte längre finns kvar i den här artikeln, däremot i artikeln Israel–Palestina-konflikten som inte är åtgärdsmallad. Då texten saknar noter går det dock inte att utesluta att vissa uppgifter är hämtade från deras böcker. Itpastorn framförde inga klagomål på artikelns nuvarande huvudkällor Persson och Wibeck. En framkomlig väg vore att notbelägga det som går med deras böcker, samt möjligen komplettera med NE och diplomaten Ingmar Karlssons böcker i ämnet (De obotfärdigas förhinder: myter i kampen om Palestina (1987) och Bruden är vacker men har redan en man. Om sionismens historia (2012)). Jag har själv inte läst dem, men Karlsson har ett mycket starkt renommé.

text: ::::Jag har inga problem med att POV-mallen finns kvar tills vidare trots att den lagts in utifrån en tydligt pro-Israelisk ståndpunkt. Eftersom vi måste sträva efter balans kan vi inte helt tillmötesgå kritiken. Det finns ett problem med POV-mallens motivering och det är att den är så omfattande och svår att sätta sig in i och ta ställning till. Jag skulle tro att de flesta som ser POV-mallen känner ett starkt motstånd mot att göra det. /Ascilto (diskussion) 3 september 2016 kl. 08.58 (CEST)
thread_title:  Referenser 

message: I don't speak Swedish so I'll write in English.
Please review following discussions, there was no official flag to Mandatory Palestine. The British used the Union Jack:
* Talk:Mandatory Palestine/Archive 2#The British Mandates' Flag
* Talk:Mandatory Palestine/Archive 7#Flag
* Talk:Mandatory Palestine/Archive 7#Flag should be the Union Jack
The current flag (that we are using in Wikipidia) is the Ensign flag, the flag had been use only for maritime purposes.
According to article Flag of Mandatory Palestine quote: "During the British Mandate over Palestine between 1920 and 1948, the de facto flag was the Union Jack or Union Flag of the United Kingdom, but several localised flags existed for Mandate government departments and government officials. The only Palestine-specific flag not restricted to official government use was the Palestine ensign (red with the Union Flag in the canton, and a white circle on the fly with the mandate's name inside it), which was flown by ships registered in the British Mandate territory from 1927 to 1948. This flag had an extremely limited use on land and was not embraced by either the Arabs or the Jews of the Palestine mandate territory".
We need to update the flag. Sokuya (diskussion) 9 juni 2017 kl. 13.54 (CEST)
replies: text: You might be right, but the union jack implies that the territory was a part of UK wich it wasn't. So the union jack can only represent the british rule but not the territory itself. /Ascilto (diskussion) 9 juni 2017 kl. 14.34 (CEST)
replies: text: :Well, the current flag in the Template is a maritime flag, that had been used only by ships. It didn't represent the mandate territories. Usually the official flag is different from the Ensign flag. By the way, I don't know if the mandate have been consider part of a UK's territories but the citizens of Mandatory Palestine held . Sokuya (diskussion) 9 juni 2017 kl. 20.07 (CEST)
replies: text: ::In my opinion the sollution seems to be to exclude flags totally from the fact box. /Ascilto (diskussion) 14 juni 2017 kl. 13.07 (CEST)
Encyclopædia Britannica : "By 1927 a civil ensign was in use that utilized the British Red Ensign defaced with a white disk on which was inscribed 'Palestine'. This flag, along with the Union Jack (the mandate’s official flag) and a similarly defaced British Blue Ensign, were flown until 1948." -Wvs (diskussion) 19 juni 2017 kl. 11.51 (CEST)

text: In that case the actual flag is correct. /Ascilto (diskussion) 19 juni 2017 kl. 14.00 (CEST)
replies: text: :I suggest that we shall show the official mandat flag, i.e. we should change to the Union Jack. -Wvs (diskussion) 19 juni 2017 kl. 14.43 (CEST)
replies: text: ::But as I said above, that flag only represents the British rule, not the territory. It was not a British territory, only a League of Nations mandate. /Ascilto (diskussion) 19 juni 2017 kl. 14.52 (CEST)
replies: text: :::Britannica clearly states that the Union Jack is the mandate’s official flag. The other flags mentioned were used beside that.-Wvs (diskussion) 19 juni 2017 kl. 14.59 (CEST)
replies: text: ::::The civil ensign is more representative for the territory itself. /Ascilto (diskussion) 19 juni 2017 kl. 18.18 (CEST)
replies: text: :::::OK, that seems resonable.-Wvs (diskussion) 19 juni 2017 kl. 20.09 (CEST)
replies: text: ::::::But it's still incorrect, ships flag is not good representer of territories. I suggest to put the Union Jack in the template. Sokuya (diskussion) 19 juni 2017 kl. 23.54 (CEST)
replies: text: :::::::According to Britannica it's not only a naval flag but a civil ensign. /Ascilto (diskussion) 20 juni 2017 kl. 00.41 (CEST)
replies: text: ::::::::A British overseas territorial flag generally consisted of a red field (background) with the Union Jack in the upper hoist corner and, at the fly end, a badge bearing the country's coat of arms. The territories' vessel flags could also have the same badge. Or am I wrong? -.Wvs (diskussion) 20 juni 2017 kl. 09.30 (CEST)
thread_title:  Wrong Flag  

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Brittiska Palestinamandatet. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20121029052318/http://www.smb.nu/index.php/militara-artiklar/foersta-vaerldskriget/i-lawrence-av-arabien-fotspar till http://www.smb.nu/index.php/militara-artiklar/foersta-vaerldskriget/i-lawrence-av-arabien-fotspar
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 16 juni 2017 kl. 06.09 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade