Diskussion:Krypgrund

message: Kan det vara så att en viss skribent i ämnet lägger riktande smygreklam mot sin egen produkt för avfuktning? Detta har skett under samma användarnamn på ett antal forum, troligtvis!? Ledsamt om det är så!! Sök på "användarnamnet" + Forum så får man fram vissa fakta som talar för att det ev. skulle kunna vara så samt också misstankar om detta från andra användare av dessa forum. I vilket fall som helst så är objektiviteten kanske att anse som lite för riktad och man lägger här ut länkar även till kommersiella sidor.
Jag anser att om man ska lägga ut länkar till några kommerisella sidor så ska man göra det till ALLA kommersiella sådana. 
==Träguiden==
Den nya länken till träguiden beskriver en konstruktion som har hög risk för fuktskador. Med underliggande isolering mot blindbotten bildas i alla fall utom då isoleringen är diffusionsöppen en ångspärr på den kalla sidan. Jag tycker länken skall tas bort, någon däremot? 
replies: text: Hej, Länken till Träguiden är den enda referens som beskriver hur en krypgrund är konstruerad med en skiss. Vill någon klaga på att det finns något fel i beskrivningen får ni kontakta Träguiden och dess referenser, deras referenslista är följande.* . Om det är någon länk som ska tas bort är det den på Engelska eller bytas mot en på Svenska. För övrigt saknar artikeln helt referenser och belägg för att det förhåller sig så som det är skrivit eller vill informera sig mera, om en artikel ska förhålla sig trovärdig är det bra att referera till något bokverk för att läsaren ska kunna kontrollera om till exempel åtgärder i en kryppgrund har vetenskapliga belägg. Inte minst viktigt att skriva objektivt från ett neutralt förhållningssätt. Skriv helt enkelt under era diskunioner med fyra (tilde) så här svenboatbuilder 13 november 2008 kl. 11.25 (CET)
== Ventilation ==
En av mig anlitad byggnadsingenjör påstod att detta är föråldrat och nyare konstruktioner inte är ventilerade eftersom detta bidrar till sommarkondens. Grunden ska alltså tätas och om behov finns installeras en sorptionsavfuktare - Gthyni 13 november 2008 kl. 13.59 (CET)

text: Grunden bör ventileras av flera skäl, bl a emissioner från mark. Sommarkondens kan motverkas med mycket säkrare metoder inkluderande grundbottenisolering och termisk avfuktare, som dessutom är mer miljövänliga än sorptionstekniken. Många nya hus byggs med termisk avfuktare och grundbottenisolering men inga byggs idag med sorptionsavfuktare.
replies: text: :Krypgrund i sig kan vara en riskfaktor. Det är inte så många år sedan man det var viktigt med ett vist antal ventiler och storleken på dessa för att krypgrunden skulle få en bra ventilation, nu har man fått en annan insikt varför det i del fall kan ha förvärrat problemet med fukt. En plintgrund med ett klimat som växlar med årstiderna har inte dessa problem med fukt som en krypgrund kan påvisa. Att tänka på med mekanisk styrning och avfukting är oavsett utrustning måste den underhållas i all tid, det som ni kanske förstår husägarens kostnad och ansvar. Har man en krypgrund som uppvisar problem finns det säkert en del olika saker som måste göras, jag tror inte endast att det är att välja en vis sorts utrustning för att lösta problemet. svenboatbuilder 13 november 2008 kl. 19.13 (CET)
replies: text: ::Det har inte framkommit i artikeln hur en modern kryppgrund ska utformas byggnadstekniskt för att vara fuktsäker i jämförelse med sin äldre variant eller gentemot andra sätt att grundlägga. Definitivt måste man särskilja på ny metod och äldre annars blir det förvirade för läsaren, även ta med några exempel på skador från till exempel hus med träbjälklag eller av lättklinker, olika sätt för uppvärmning och dess för eller nackdelar.  En krypgrund kan vara mer komplex än att bara montera en speciell utrustning som det ofta framhävs i artikeln, det kan vara möjligt att det inte behövs någon utrustning för avfuktning om det byggs med rätt metod på rätt plats. Artikeln behöver städas enligt min menig och även tillföras källor som går att verifiera som jag har påpekat tidigare, (viktigt för wikipedias trovärdighet och er alla som skriver i artikeln om jag får tycka till), se här . MVH svenboatbuilder 15 november 2008 kl. 15.42 (CET)
==Varmgrund==
Om någon har tid och lust, utveckla gärna texten varmgrund eftersom det är en fuktsäker grund, gärna med källor.
svenboatbuilder 17 november 2008 kl. 09.04 (CET)
==Syfte?==
Svenboatbuilder, du verkar ha ett väldigt bestämt syfte med ditt engagemang för wikipedia. Sluta driva kampanjer och visa hänsyn till andras bidrag. Vänligen, be någon kontrollera stavning och meningsbyggnad i det du skriver, det blir väldigt ofta fel.

text: Jag är ordblind, det är ett handikapp, klart det var ännu sämre läge om jag var blind. Språkfel verkar flera än jag ha i så fall (ni också), jag rättar andras fel och även en del av mina egna som jag ser, Ingenting som jag bryr mig så mycket om eller pikar andra med. Och när det gäller kampanjer driver jag ingen eller inga mer än det som skrivs här på wikipedia ska var verifierbart med källor, därför är det viktigt att vi alla som skriver lägger till de källor som vi har för underlag för respektive text, annars är texten inget värt. Om någon skriver på wikipedia att en sak förhåller sig på ett vist sätt, är det viktigt att det går att verifiera för att en läsare ska kunna söka information vidare i litteraturen. Och det är ingen som ska förebrå mig för det, det ska vara så. Litteraturlista är inte svårt att lägga till med ISBN, då kan läsaren lätt gå vidare för att få veta mer, och en av byggstenarna i wikipedia och all annan kunskap också. Allt som skrivs här är fritt för alla att redigera, trots att en del skribenter har en viss motvilja mot att det är så. Vill man framförra någon bestämd linje i ett ämne får man helt enkelt lägga fram bevis i form av källor som går att verifiera som med allt annat i samhället. vänligen svenboatbuilder 30 november 2008 kl. 16.18 (CET)
replies: text: :Allt du skriver går ut på att förminska riskerna med platta på mark och förhöja riskerna med krypgrund. Det är oegentligt. Bägge metoderna har sina fördelar. Skriv om dem men värdera inte i texten utan grund. Dina referenser ger inte stöd för det du skriver och jag borde veta eftersom jag forskat i byggfysik under många år.
replies: text: ::Mina påstående finns det belägg för i mina referenser, därför skrev jag i diskussionen redan från början att ni skulle lägga till källor. Ni har inte lagt till en enda källa för era tidigare påstående, det som ni skrev inledningsvis är emot all känd Forskning på det här området. ( Hur ni skrev tidigare får till och med en novis att det kan inte stämma med verkligheten). Av en som påstår sig ha forskat i många år, gör det ännu mer besynnerlig att man dra en så dålig slutsats av sin och andras forskning. Här ska man inte ignorera vad andra tycker, läs igenom källor innan ni ändrar. Först ska ni lära er att hålla isär de olika sätten att bygga en grund, som ``varmgrund´´ eller ``uteluftsventilerad´´, samma med platta på mark efter det tidigare byggsättet eller som varmgrund. Här ska inte vinklas efter privata åsikter, för att någon inte kanske inte vill hålla med vad som är relevant. Lägg till källor på Svenska språket,om ni nu har har några som styrker era påstående. Ni var ganska duktig den 30/11 på att radera allt som jag skrivet inklusive källor, hur kom det sig? Skriv under era diskussioner med fyra tilde, så vi vet vem som skriver, eller har ni andra inlärningssvårigheter än jag? svenboatbuilder 1 december 2008 kl. 12.09 (CET)
replies: text: :::Eftersom ni nu har forskat som ni påstår kan ni lägga till en källa det det här påståendet (Förekomsten av radonproblem är mycket mindre frekvent än för platta på mark och källare.) Om ni inte har en källa är det enklast att du raderar det själv innan någon annan gör det. Källor och referenser som stöder texten nu vid tidpunkten i artikeln, har en som inte påstår sig forskar lagt till. svenboatbuilder 1 december 2008 kl. 12.22 (CET)
==Återställning av referens==
Jag har återställt referens från Anticimex angående Riskkonstruktion samt från SP angående hur en modern fuktsäker grund bör byggas. Mina referenser stöder vad jag har skrivit, dessa hjälper en läsare till att komma till en relevant överblick vad det är för skillnad mellan de olika grunder och metoder för att bygga en fuktsäker grund. Till Nulldotnet, det är bättre att ni lägger till fler trovärdiga  referenser än att radera de som finns. Ni kan börja med att lägga till referenser vid era egna påstående, tack. hälsning svenboatbuilder 1 december 2008 kl. 13.09 (CET).
Det är märkligt vilka svängningar det har gjorts i artikelns innehållet från 4 September. 
Jag har återställt tidigare text som finns nedan. Har någon bekymmer med artikeln innehåll finns den här sidan att diskutera saker och ting, diskunioner brukar fungera i de flesta fall. (Ombyggnad till platta på mark vid ombyggnader i hus med krypgrund eller där man har fått omfattande skador i träbjälklaget att det måste ersättas har metoden med att isolera med cellplast eller hård stenull med tillräcklig tjocklek och fuktskydd med en överliggande betongplatta kommit att ersätta krypgrunden. Den gamla grundbotten saneras och ersätts med makadam samt utrustning för avledande av radon läggs under isolering. Alla installationer för golvvärme [9] med mera läggs i eller under betongplattan. Grunden får utvändigt en ny dränering samt tjälisolering [9] i tillräcklig omfattning samt att angränsande markytor läggs med lutning från grunden för att leda bort smält och regnvatten. Efter betongens uttorkning reses eventuellt nya innerväggar på önskad plats och huset färdigställs.) Personligen vet jag om många hus som har fått den här lösningen, jag ska försöka vara närvarande för att göra  foto till artikeln vi ett sådant tillfälle. Jag har lagt in Källor från statliga verk, ett av de är boverket som reglerar byggandet i Sverige. Med en artikels innehåll kan det vara önskvärt för en läsare att berika sina kunskaper med dessa länkar och få en uppfattning hur en grundläggning med mera ska utformas. Det vore önskvärt att artikelns innehåll speglar den information från de statliga verken. Det kan vara lite förvirade i artikeln att en del information inte stämmer överens med den informationen som de statliga verk utger! Är den Informationen Fel kan man undra? 
Läs dessa här!
*Boverket Åtgärder mot radon 
*Energimyndigheten.
*Boverkets författningssamling.
(Ett litet utdrag av BBR. 6:532337 Grundkonstruktion och bjälklag
Kryputrymmen ska kunna inspekteras i sin helhet. (BFS 2006:12).
Allmänt råd
En grundkonstruktion bör utformas med ett kapillärbrytande system.
Särskild uppmärksamhet bör iakttas så att högsta tillåtna fukttillstånd inte
överskrids i uteluftsventilerade krypgrunder.
I avsnitt 3:4 behandlas driftutrymmen.
Den slutliga kontrollen av att betongen torkat tillräckligt, t.ex. före golvbeläggning,
bör ske med fuktmätning. Vägledning om hur fuktmätning i
betong kan utföras finns i Sveriges Byggindustriers handbok Manual –
Fuktmätning i betong.)
Försök att upprätthålla den kronologiska ordningen mad att krypgrundens historia är högst upp sedan orsak till fukt resp åtgärder av grund mm.svenboatbuilder 5 december 2008 kl. 19.07 (CET)
==Artikelstruktur==
Artikelstruktur: Det är säkert mer läsvärt och enklare att hålla isär de olika sätt och vis att avfukta olika miljöer, eftersom avfukting har en egen artikel. Krypgrund bör enklast handla om dess konstruktion eller problem och fördelar, inte om olika avfuktares förträflighet över varandra. Vill man framhäva en viss avfuktares förträfflighet finns det reklam eller olika bloggar att vända sig till.
svenboatbuilder 9 december 2008 kl. 19.39 (CET).

text: Artikeln är så lång att den bör börja med den moderna grunden. Därefter historik och sedan möjliga åtgärder. --Nulldotnet 10 december 2008 kl. 21.06 (CET)
replies: text: :Nja, det håller jag nog inte med om. Det är troligen bättre att, efter inledningen beskriva historiken och den klassiska krypgrunden. /rrohdin 10 december 2008 kl. 21.29 (CET)
replies: text: ::Det är ingen lång artikel, en tid tillbaka har det funnits ett avsnitt varmgrund, av vilken anledning ska det finnas två? Det är inte mycket som ni bidrar med i artikeln som stämmer med tillförlitliga referenser när man tittar närmre på dessa. Hur kan det komma sig att ni inte har haft intresse av att lägga till dessa, dessa är inte svårare för er att finna än för någon annan. Jag skrev tidigare i artikeln att det finns solfångare som avfuktar krypgrunder. Den texten tog du bort för att skriva att din avfuktare drivs av en solpanel. Det är en hel del fel och halvsanningar fortfarande i artikeln, som bör resas bort. Detta lär jag återkomma till. När det är trovärdighet i en artikel får man gå efter trovärdiga läsbara  källor och referenser, inte vad anonyma skribenter tycker eller vill styra en artikel i en viss riktning. svenboatbuilder 10 december 2008 kl. 21.44 (CET)
replies: text: :::Ursäkta, men du tar bort mina källor? Vad är det för fel med dem? Och jag har ingen avfuktare, har ingen solpanel och jag vet inte vilka fel och halvsanningar du syftar på. Vänligen specificera så skall jag bemöta det. --Nulldotnet 11 december 2008 kl. 20.53 (CET)
replies: text: ::::Jag tycker artikeln börjar bli riktigt dålig som den nu står. Det är en total röra mellan åtgärder i befintliga (felaktigt byggda) grunder och åtgärder för att skapa de moderna fuktsäkra krypgrunder som byggs idag. Många kockar... --Nulldotnet 11 december 2008 kl. 20.53 (CET)
replies: text: :::::Sämre har den varit, utan källor, med endast personliga åsikter. Ni får gå igenom era egna regeringar tillbaka i artikeln, så ser ni hur det ser ut till att börja med. Samt att läsa på receptet hur det ska vara uppbyggt från källor och referenser, det brukar kockar göra.svenboatbuilder 11 december 2008 kl. 21.13 (CET)
==Personliga åsikter==
Personliga åsikter eller intressen i eller omkring till exempel olika grundläggningar är ingenting som man bör framhäva på Wikipedia, det finns helt enkelt inte plats för sådant, det tar upp er egen tid och andras också. Den röda tråden lyser i era regeringar. Det viktigaste är att lägga fram korta sammandrag av fakta utifrån källor och referenser men att dra egna motstridiga slutsatser av källor är inte att anses som ok. Jag kommer att hålla på med det här tills det blir upp to date nu ett tag, ibland har jag inte tid. Här kan källor och reffereser uppdateras ganska omgående, det är inte säkert vad som skrev efter en äldre källa är aktuelt nu än mindre om ett eller fem år.  Det har varit diskutioner om att förbjuda det som man i vardagslag kallar kypgrund i minst 15 år, just på grund av fuktskador. Den finns kvar på grund av att har börjat isoleras cellplast och liknande isolering i konstruktionen, vi får se vad som sker, detta är ingen 100% garanti! Framtida fuktskador på grund av felkonstruktion får bekostas av ägaren till byggnaden i fråga, här finns ingen försäkring som vid vattenskador från rör mm. Kort sagt, har man byggt ett nytt hus och för dess grundläggning behövs en avfuktare för all framtid som behver tillsyn och underhåll, om det så kanske kan tyckas vara en blygsam driftkostnad i dag. Detta är ett att betrakta som ett misslyckande av de aktörer som har projekterat och byggt huset för den framtida ägaren och de boende i byggnaden. Denna kostnad är bättre att lägga på en fuktsäkerhetsprojekteringen, och åtgärder som löser det problemet. Slarv och nonchalans samt även okunnighet kostar samhället och den enskilde enorma belopp till ingen nytta varje år.svenboatbuilder 12 december 2008 kl. 00.53 (CET)

text: Jag håller med dig om vikten av källor och helst då vetenskapliga sådana. Referenser till företag med egenintresse (som Anticimex) kan väl godtas i brist på annat. Angående slarv, nonchalans och okunnighet, så är det min främsta kritik mot platta-på-mark. Otroligt få byggnadsarbetare förstår vikten av att plattan är ordentligt uttorkad och helt ren innan golvet läggs. Om plattan är lite smutsig och uttorkad till 85% och golvvärmen slås på så uppstår omedelbart förutsättningar för mögelpåväxt (se t ex senaste numret av Bygg&Teknik). Det finns många bra sätt att bygga en fuktsäker krypgrund idag och med väldigt energi&kostnadseffektiva lösningar. Varmgrunden som SP rekommenderar är helt säker men inte lika energieffektiv som den likaledes säkra grunden med grundbottenisolering och termisk avfuktare (varmgrundens fläkt förbrukar mer energi än en termisk avfuktare och drar dessutom ut varm luft ur huset. Mest energieffektivt är en stängd grund med omfattande dränerande isolering men där kommer problem med radon & strålsvamp istället.  Däremot håller jag med dig om att mekanisk avfuktning i en stängd grund är en dålig lösning. Det kräver ju kontinuerlig övervakning och har en stor skaderisk. Hur som helst tycker jag att våra olika perspektiv utgör en möjlighet att få en allsidig belysning i artiklarna. Men det kräver att den andra ståndpunkten får stå kvar i artikeln och att artikeln i så fall klargör att vetenskapen har intagit olika ståndpunkter i frågan. Jag skall försöka få tid att arbeta med källorna, men dagtiden försvinner iväg på arbete och kvällstiden är det många som konkurrerar om. Och så är jag lite nyfiken på vilken egen motstridig slutsats jag skall ha dragit? --Nulldotnet 14 december 2008 kl. 13.46 (CET)
replies: text: :Det motstridiga som du skriver, där vet jag inte vad du menar? Jag skrev om den röda tråden som lyser igenom, det är att krypgrunden ska avfuktas med en vis typ av avfuktare från dina första rader. Vad tycker de andra som tillverkar utrustning för avfuktning om det, är de inbjudna? Jag har ingen speciell ståndpunkt, jag föredra att skriva om trä. Om det ska bli en artikel som kan var läsvärd, det är viktigt att skriva ur en Neutral synpunkt, A och O är att undvika ord eller meningar och även länkar som är tveksamma. Det enklaste för att föreslå ett vist sätt att avfukta. Det finns inget belägg eller statestik för en viss avfuktare, Det räcker att skriva Avfuktning, i de avsnitt det behövs skrivas om den företelesen: Undertrycksventilerad grund där bjälklaget isoleras så lite som möjligt, luften går till en värmeväxlare, de bättre återvinner upp till 80% av värmen, samtidigt behöver innemiljöen frisk luft. Det är så beskivet i mina senaste böcker, saningarna ändrar ädrar sig hela tiden i recepten att bygga Fuktsäkert, vad som var ok för 5-8 år sedan är inte ok i dag. Boverket har även skärpt regler i fuktsäkerhet.

text: :*En viktig sak, Varmgrund är ingen uteluftsventilerad grund. Uteluftsventilerad grund ska alla undvika att bygga, ni också!

text: :*Vad finns den källan i forskningen att varmgrund ska utföras med en avfuktare?

text: :*Att de äldre krypgrunder som fungerar dåligt, eller efter ombyggnad till varmgrund  behövs en avfuktare? Alla får installera vad de tycker som avfuktare, Det är inte Wikipedias sak att framföra åsikter om det, eller vad tyker Ni?

text: :*Vad har den är länken med varmgrund att göra?  [sciencedirect.com/science?_ob=ArticleURL&_udi=B6V2V-45Y6HGP-2&_user=10&_rdoc=1&_fmt=&_orig=search&_sort=d&view=c&_acct=C000050221&_version=1&_urlVersion=0&_userid=10&md5=91a4d1e0827a6e89fc58955aa8607f16]

text: :*Av vilken anledning tog ni bort referens till? Stor risk för fuktskador i fel sorts krypgrund . Fråga innan ni tar bort referenser om ni inte förstår vad de handlar om. När det gäller organiskt material är det ingen skillnad angående mögel, är tämligen lika för alla grunder. Jag var i dag i Växjö vid montering av modulhus på varmgrund, vem tror du städar ut den mängd föroreningar som som fanns där på Isoleringen, och vid regnväder rinner föroreningar ned under isoleringen. All allmän text som inte är specifikt för en särskild grund, hör hemma i artikel grundläggning, det lär jag flytta på om ingen hjälper till. svenboatbuilder 15 december 2008 kl. 23.17 (CET)
replies: text: ::Jag har lagt till ett stycke från boken ``Byggnaden som system´´ var vänlig ändra ej på innehållet i det här eller ta bort Källa! (På varmgrundens [12] grundbotten läggs en geotextil varefter de prefererade betongelementen ställs ut, dessa kan vara tillverkade i fiberbetong som har ingjuten cellplast, varefter grundbotten beläggs med en plastfolie som beläggs med isolering med förskjutna skarvar, isoleringen är oftast bestående cellplast med flera för ändamålet godkända typer. Grundbotten och kantbalk isoleras sammanlagt med 2x100 mm cellplast, det är samtidigt viktigt att grunden och är helt lufttätt och även kantbalk mot dess utsida. Plastfolien som täcker grundbotten går upp och avslutas på utkant av grundmur, och det är viktigt att den ej skadas vid byggnadarbete. Bjälklaget över varmgrunden isoleras så lite som möjligt, grunden erhåller ett undertryck till en värmeväxlare. Det här sättet att projektera och bygga krypgrund varmgrund inte i behov av någon avfuktning.) svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 01.44 (CET)
replies: text: :::"det är att krypgrunden ska avfuktas med en vis typ av avfuktare från dina första rader. " Om du menar att jag tycker den termiska avfuktaren är bra så visst. Men det är ju välbelagt i litteraturen att den är bra, den drar mindre energi än andra system inklusive SPs varmgrund och den kräver inget av husägaren (underhåll, tillsyn mm). Fördelarna med uteluftsventilerad krypgrund bevaras (bl a radonsäkerheten). Jag kan inte se att jag inte kan få hysa den uppfattningen, när den står i samklang med modern forskning, när du själv tillåter dig att hylla platta på mark som är ett system med stora brister. Du uppfattar din subjektiva åsikt som neutral. Neutralt är tvärtemot något som är välbelagt i litteraturen, inte bara vad som råkar vara en poppis åsikt i byggsvängen just nu. Får jag påminna om att uppfattningen i byggbranschen svänger som en vindflöjel? "Det räcker att skriva Avfuktning" Ehh? Skillnaden är ju enorm mellan olika system, varför skulle de buntas ihop? Mekaniska system bygger på en stängd grund till att börja med - med ökad risk för problem med radon och strålsvamp - och de är benägna för driftsavbrott. Lämpligheten som fast installation i huset är helt olika.--Nulldotnet 16 december 2008 kl. 09.58 (CET)
replies: text: ::::Alla tekniska apparater kan få driftbroblem, för det finns inga garantier. Vad jag förstår kan alla byggas som fasta instalationer. Vad har ni den källan som belägger att det är just så som ni påpekar? De kan buntas ihop här i artikel krypgrund med ett ord artikel, det finns en artiklar anngående avfuktning. Det är enklare för den som läser att dessa olika avfuktare finns i en samlad artikel, där man bilda sig en uppfattning om dessa avfuktare. svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 17.46 (CET)
replies: text: :::::"En viktig sak, Varmgrund är ingen uteluftsventilerad grund. Uteluftsventilerad grund ska alla undvika att bygga, ni också!". - Det här är ju bara din personliga åsikt. I litteraturen har det visats att en uteluftsventilerad grund kan göras helt fuktsäker. Artikeln i Wikipedia bör reflektera detta. Med alla de stora fördelar en uteluftsventilerad grund har vore det tragiskt om tillfälliga modenycker bland byggare stod i vägen för bra lösningar.--Nulldotnet 16 december 2008 kl. 09.58 (CET)
replies: text: ::::::Vilken literatur är det, hur gammal är den som beskriver er teori? Det är klart vi ska beskriva vägen fram till en mera fuktsäker lösning, med referenser och så vidare. Det är Forskning som har visat vad man ska göra för att erhålla resultat, SP LTH, KTH, med flera universität. Studie av Anticimex, Källor. Boken få bukt med fukt. Boken Byggnaden i system, med flera som beskriver hur det bör utformas för att undvika fukt i möjligaste mån i grundkonstruktionen.svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 17.46 (CET)
replies: text: :::::::"* Vad finns den källan i forskningen att varmgrund ska utföras med en avfuktare?". - Med varmgrund avses vanligen Ingemar Samuelssons variant eller en stängd grund med dränerande isolering. Det är just därför jag tycker att den moderna krypgrunden bör beskrivas som just en modern krypgrund och inte varmgrund eftersom risk för sammanblandning föreligger.--Nulldotnet 16 december 2008 kl. 09.58 (CET)
Vad finns den moderna litteraturen att en utluftsventilerad grund är ett fuktsäkert och bra hälsoaltenativ 2008? Jag har kopierat in era alla altenativ för att göra en grund. En fuktsäker lösning är permanent installation av termisk avfuktare [8], ofta tillsammans med grundbottenisolering, i en uteluftsventilerad krypgrund. En oventilerad grund isoleras med så mycket isolering att det bara återstår en tunn spalt under trossbotten (och det är här frågan om man längre skall kalla det en krypgrund, men till byggsättet liknar det fortfarande en krypgrundskonstruktion med grundmur, grundbotten och ett utrymme mellan det och trossbotten för installationer, samt ett bottenbjälklag i trä). Det finns inga studier i litteraturen än eftersom lösningen är så ny men den liknar platta-på-mark och bör vara något bättre eftersom trossbotten är torr från början. En oventilerad krypgrund isoleras mot grundbotten och utanför grundmur med dränerande isolering. En annan vanlig lösning är installation av mekanisk avfuktare, ofta i kombination med grundbottenisolering. En annan fuktsäker lösning [9] är undertrycksventilerad krypgrund med väldigt omfattande isolering mot grundbotten och grundmur (minst 300 mm). En isolerad grund utan uteluftsventiler ventileras mekaniskt med frånluftsfläkt där tilluften tas inifrån boytan. De tre första lösningarna är inte beroende av mekaniska delar för sin funktion, vilket de tre senare är.
*Vilka av dessa lösningar är inte en varmgrund?
*Vilka är uteluftad grund av ovanstående grunder?
"*Vad har den är länken med varmgrund att göra?" - Det är en av flera vetenskapliga studier som visar att termisk avfuktning fungerar väl. Termisk avfuktning bygger på värmetillförsel i rätt tid, och för all del innebär det ju att grunden blir varmare, men jag tycker att rubriken rimligen bör vara en modern krypgrund på hela detta stycke.- Nulldotnet 16 december 2008 kl. 09.58 (CET)

text: De flesta avfuktare värmer för att avfukta. Vad finns den svenska Källan till just detta? På den här länken finns inget att läsa som bekräftar att det är den lösningen som gäller för en nyproducerad grund i Svergie, eller Vad menar Ni?svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 17.46 (CET)
replies: text: :"* Av vilken anledning tog ni bort referens till? Stor risk för fuktskador i fel sorts krypgrund " - Referensen fanns ju kvar i stycket ovanför? Det var i ett annat sammanhang? En modern fuktsäker [9] varmgrund är en grundläggning som är i dess utförande och fuktsäkerhet att jämföra med en dagens värmeisolerade platta på mark med underliggande värmeisolering, men med ett träbjälklag istället för betong. En varmgrund som är rätt projekterad [10] och utförd är inte i behov av någon avfukting. Grundbotten anläggs plan med ett tillräckligt djup under av bergkross för avledande av ytvatten, och i de fall det behövs tillräklig markisolering för att förhindra tjälhävning. På grundbotten läggs markisolering och eventuell utrustning mot radongas. Ni tog bort den här texten texten med referenser den 11-12-22-26. Det är ert vanliga beteende, jag blev inte förvånad. Det är lätt att se vad man gör och inte gör här på wikipedia. svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 17.46 (CET)
replies: text: ::"När det gäller organiskt material är det ingen skillnad angående mögel, är tämligen lika för alla grunder. Jag var i dag i Växjö vid montering av modulhus på varmgrund, vem tror du städar ut den mängd föroreningar som som fanns där på Isoleringen, och vid regnväder rinner föroreningar ned under isoleringen. All allmän text som inte är specifikt för en särskild grund, hör hemma i artikel grundläggning, det lär jag flytta på om ingen hjälper till." - Talar du om SPs varmgrund eller en skyddad uteluftsventilerad grund så kommer mögel och strålsvamp som växer i eller under grundbotten att ventileras ut i mycket stor omfattning och en väldigt liten mängd att leta sig upp i boytan. Smuts på ovansidan isoleringen kommer inte att ge upphov till mikrobiell påväxt eftersom utrymmet är för torrt. Med platta-på-mark finns ingen möjlighet för mögelsporer, mykotoxiner och och actinomyceter som växer på plattan att ventileras ut och en högre andel kommer att nå boytan. Detta är välbelagt i litteraturen. --Nulldotnet 16 december 2008 kl. 09.58 (CET)
replies: text: :::Allt bilogiskt material som blir fuktigt innehåller mögelsporer, mykotoxiner och och actinomyceter eller ger skador i trämaterial, listan kan göras lång. Allt har en helhet, och inget systen kan garantera 100% lösning. Det är inte lätt för en del att förstå än i dag, en så enkel sak som ökande isolertjocklek minskar energiförluster neråt i marken, samtidigt är det ger en positivt inverkan på fuktsäkerheten. Det är samma sak med det här, ju mindre fukt som tillförs i en grund, ju mindre behövs åtgärdas. Artikeln bör inte utformas som en blogg med olika ståndpunkter som nämndes tidigare här ovan, det ska vara Trovärdiga referenser till olika sätt att utforma grunden.svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 17.46 (CET)
== Instruktioner till Wikibooks ==
En stor del av den här artikeln bör flyttas till Wikibooks och då menar jag de delar som innehåller instruktioner av olika slag eftersom det är mer en handbok än en encykloedisk artikel. Wikipedia:Vad Wikipedia inte är#Ingen bruksanvisning, användarguide eller kokbok //StefanB 16 december 2008 kl. 17.57 (CET)
==Fler förändringar==
Jag har tänkt på någon förändring, det har eskalerat det senaste året med olika recept samt olika reklam i artikeln. Ej heller någon http://sv.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Vad_Wikipedia_inte_%C3%A4r#Ingen_kristallkula. Eller http://sv.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Vad_Wikipedia_inte_%C3A4r#Inte_en_produkt.2Ftj.C3.A4nstekatalog_eller_matrikel. Någon gång måste bromsen slås till! Det finns för mig och även andra trevligare saker att göra här än att `` mota olle i grinden´´ Ordspråk. Det finns nog ingen slut på det här problemet med fukt, det finns andra bloggar man kan vända sig till om man ventilera fukt. Det är bara att städa ut, och behålla det väsentliga - olika recepten. Det behövs inte så många källor eller länksamlingar från all värden hörn eller hänvisningar till olika apparaters förträfflighet över varandra.svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 19.10 (CET)

text: Men en artikel om krypgrunden bör rimligen belysa hur en krypgrund byggs idag? Liksom artikeln bör beskriva vilka risker och fördelar grunden innebär. Dessutom, med tanke på våra helt olika perspektiv, så tycker jag absolut inte att "det behövs inte så många källor". Det är just källor och referenser som är viktigt har vi nyss lärt oss. --Nulldotnet 16 december 2008 kl. 22.38 (CET)
replies: text: :Svenboatbuilder, snälla, ändra inte tillbaks texten till en "varmgrund". Vill du beskriva varmgrunden som du anser den skall vara utformad, gör en egen artikel om denna varmgrund. Denna artikel handlar om krypgrunden och hur den byggs idag. Varmgrunden i din tappning förekommer knappast alls och har inte heller förekommit historiskt (av ett byggnadstekniskt skäl som jag kan utveckla om du vill). Vi bör beskriva krypgrunden sådan den har byggts och sådan den faktiskt byggs idag. --Nulldotnet 16 december 2008 kl. 22.45 (CET)
replies: text: ::Den så kallade Varmgrunden är en krypgrund, principen är den samma, skillnaden är att man inte använder avfuktare under bjälklaget. Och den byggs i dag. Det vet du också, det ända du gör är att laborera med de källor som jag har lagt in fram och tillbaka. http://www.sp.se/sv/index/services/moist/constr/Sidor/default.aspx Du verkar inte alls seriös, det kan inte bara vara en olyckshändelse varje gång. Angående er forskning om ämnet som ni tidigare påstod, eftersom ni inte anser att vedertagna metoder som jag har lagt in som referenser inte håller måttet .svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 23.35 (CET)
replies: text: :::Det har varit ett avsnitt om varmgrund från i början av 2006. Och du själv har använt ordet vid tillfälle,, Det är ingen ny grund som jag har uppfunnit, varmgrund är ett vedertaget begrep hos byggfolk. Hål inte på och förstör mer nu, ta och lugna ner dig och tänk efter vad allt trassel som du ställer till ska tjäna till. Hälsning, svenboatbuilder 17 december 2008 kl. 01.22 (CET)
replies: text: ::::Varmgrunden (så som du beskriver den) existerar som en av alla varianter på krypgrunden. Den beskrivs också i listan på aktuella byggmetoder. Artikeln handlar dock om krypgrunden, inte varmgrunden, och därför bör alla de moderna varianterna på krypgrund beskrivas. Du återinförde alla varianter på åtgärder, jag trodde vi var överens om att det inte skulle finnas i artikeln?--Nulldotnet 17 december 2008 kl. 09.03 (CET)
replies: text: :::::Sven, jag har inget emot att alla åtgärdena står kvar. Jag uppfattade diskussionen ovan som att den långa listan på åtgärder (kokboken) inte hörde hemma på Wikipedia. --Nulldotnet 17 december 2008 kl. 09.43 (CET)
replies: text: ::::::Här får man helt enkelt tänka efter lite innan man reviderar all text, diskussioner och revidernigar av text är två av varandra skilda saker! Det finns någon given regel att ni är överförmyndare för alla andra. Du tycker inte att det är bättre att man diskuterar saker och ting innan, Eller? Gå tillbaka och läs hur ni skrev tidigare på hösten, det kan vara bra ibland för att få lite distans till ämnet innan det blir för rörigt. Ha en bra dag, svenboatbuilder 17 december 2008 kl. 10.40 (CET)

text: : Om jag får återkomma till ämnet, (har haft ont om tid på nya året) det  finns fler än sex sätt att bygga krypgrunder, 12 eller 24 är mer lämpligt. Vad som är viktigt är att skilja de olika sätt eller principer att bygga en krypgrund, det är lite osammanhängande och förvirade skrivet helt enkelt. Det finns inga sex principer att bygga grunden på? svenboatbuilder 27 januari 2009 kl. 01.38 (CET)
== Smygreklam igen !! ==
Avsnittet om "ventilerad zon" måste anses som smygreklam då bild från kommersiell sida används och man hänvisar till företaget genom varumärke samt deras försäljningsargument (som går att diskutera riktigheten i) När ska detta åtgärdas från Wikipedia dignitärer? 
== Externa länkar ändrade ==
Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Krypgrund. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20081211075658/http://www.energimyndigheten.se/sv/Hushall/Din-uppvarmning/Varmedistribution-och-reglersystem/Golvvarme/ till http://www.energimyndigheten.se/sv/Hushall/Din-uppvarmning/Varmedistribution-och-reglersystem/Golvvarme/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100820123526/http://www.bygging.se/husbyggaren/artiklar/913752377.html till http://www.bygging.se/husbyggaren/artiklar/913752377.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 19 maj 2017 kl. 22.16 (CEST)
== Externa länkar ändrade ==
Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Krypgrund. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070507213540/http://www.radonguiden.se/pdf/RADON.PDF till http://www.radonguiden.se/pdf/RADON.PDF
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 27 juni 2018 kl. 18.15 (CEST)
== Externa länkar ändrade ==
Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Krypgrund. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070316171016/http://www.smahusskadenamnden.se/Rapport_ssn.pdf till http://www.smahusskadenamnden.se/Rapport_ssn.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 21 juli 2018 kl. 13.33 (CEST)
thread_title: Möjlig Smygreklam

message: Den nya länken till träguiden beskriver en konstruktion som har hög risk för fuktskador. Med underliggande isolering mot blindbotten bildas i alla fall utom då isoleringen är diffusionsöppen en ångspärr på den kalla sidan. Jag tycker länken skall tas bort, någon däremot? 
replies: text: Hej, Länken till Träguiden är den enda referens som beskriver hur en krypgrund är konstruerad med en skiss. Vill någon klaga på att det finns något fel i beskrivningen får ni kontakta Träguiden och dess referenser, deras referenslista är följande.* . Om det är någon länk som ska tas bort är det den på Engelska eller bytas mot en på Svenska. För övrigt saknar artikeln helt referenser och belägg för att det förhåller sig så som det är skrivit eller vill informera sig mera, om en artikel ska förhålla sig trovärdig är det bra att referera till något bokverk för att läsaren ska kunna kontrollera om till exempel åtgärder i en kryppgrund har vetenskapliga belägg. Inte minst viktigt att skriva objektivt från ett neutralt förhållningssätt. Skriv helt enkelt under era diskunioner med fyra (tilde) så här svenboatbuilder 13 november 2008 kl. 11.25 (CET)
thread_title: Träguiden

message: En av mig anlitad byggnadsingenjör påstod att detta är föråldrat och nyare konstruktioner inte är ventilerade eftersom detta bidrar till sommarkondens. Grunden ska alltså tätas och om behov finns installeras en sorptionsavfuktare - Gthyni 13 november 2008 kl. 13.59 (CET)
replies: text: Grunden bör ventileras av flera skäl, bl a emissioner från mark. Sommarkondens kan motverkas med mycket säkrare metoder inkluderande grundbottenisolering och termisk avfuktare, som dessutom är mer miljövänliga än sorptionstekniken. Många nya hus byggs med termisk avfuktare och grundbottenisolering men inga byggs idag med sorptionsavfuktare.
replies: text: :Krypgrund i sig kan vara en riskfaktor. Det är inte så många år sedan man det var viktigt med ett vist antal ventiler och storleken på dessa för att krypgrunden skulle få en bra ventilation, nu har man fått en annan insikt varför det i del fall kan ha förvärrat problemet med fukt. En plintgrund med ett klimat som växlar med årstiderna har inte dessa problem med fukt som en krypgrund kan påvisa. Att tänka på med mekanisk styrning och avfukting är oavsett utrustning måste den underhållas i all tid, det som ni kanske förstår husägarens kostnad och ansvar. Har man en krypgrund som uppvisar problem finns det säkert en del olika saker som måste göras, jag tror inte endast att det är att välja en vis sorts utrustning för att lösta problemet. svenboatbuilder 13 november 2008 kl. 19.13 (CET)
replies: text: ::Det har inte framkommit i artikeln hur en modern kryppgrund ska utformas byggnadstekniskt för att vara fuktsäker i jämförelse med sin äldre variant eller gentemot andra sätt att grundlägga. Definitivt måste man särskilja på ny metod och äldre annars blir det förvirade för läsaren, även ta med några exempel på skador från till exempel hus med träbjälklag eller av lättklinker, olika sätt för uppvärmning och dess för eller nackdelar.  En krypgrund kan vara mer komplex än att bara montera en speciell utrustning som det ofta framhävs i artikeln, det kan vara möjligt att det inte behövs någon utrustning för avfuktning om det byggs med rätt metod på rätt plats. Artikeln behöver städas enligt min menig och även tillföras källor som går att verifiera som jag har påpekat tidigare, (viktigt för wikipedias trovärdighet och er alla som skriver i artikeln om jag får tycka till), se här . MVH svenboatbuilder 15 november 2008 kl. 15.42 (CET)
thread_title:  Ventilation 

message: Om någon har tid och lust, utveckla gärna texten varmgrund eftersom det är en fuktsäker grund, gärna med källor.
svenboatbuilder 17 november 2008 kl. 09.04 (CET)
thread_title: Varmgrund

message: Svenboatbuilder, du verkar ha ett väldigt bestämt syfte med ditt engagemang för wikipedia. Sluta driva kampanjer och visa hänsyn till andras bidrag. Vänligen, be någon kontrollera stavning och meningsbyggnad i det du skriver, det blir väldigt ofta fel. 
replies: text: Jag är ordblind, det är ett handikapp, klart det var ännu sämre läge om jag var blind. Språkfel verkar flera än jag ha i så fall (ni också), jag rättar andras fel och även en del av mina egna som jag ser, Ingenting som jag bryr mig så mycket om eller pikar andra med. Och när det gäller kampanjer driver jag ingen eller inga mer än det som skrivs här på wikipedia ska var verifierbart med källor, därför är det viktigt att vi alla som skriver lägger till de källor som vi har för underlag för respektive text, annars är texten inget värt. Om någon skriver på wikipedia att en sak förhåller sig på ett vist sätt, är det viktigt att det går att verifiera för att en läsare ska kunna söka information vidare i litteraturen. Och det är ingen som ska förebrå mig för det, det ska vara så. Litteraturlista är inte svårt att lägga till med ISBN, då kan läsaren lätt gå vidare för att få veta mer, och en av byggstenarna i wikipedia och all annan kunskap också. Allt som skrivs här är fritt för alla att redigera, trots att en del skribenter har en viss motvilja mot att det är så. Vill man framförra någon bestämd linje i ett ämne får man helt enkelt lägga fram bevis i form av källor som går att verifiera som med allt annat i samhället. vänligen svenboatbuilder 30 november 2008 kl. 16.18 (CET)
replies: text: :Allt du skriver går ut på att förminska riskerna med platta på mark och förhöja riskerna med krypgrund. Det är oegentligt. Bägge metoderna har sina fördelar. Skriv om dem men värdera inte i texten utan grund. Dina referenser ger inte stöd för det du skriver och jag borde veta eftersom jag forskat i byggfysik under många år.
replies: text: ::Mina påstående finns det belägg för i mina referenser, därför skrev jag i diskussionen redan från början att ni skulle lägga till källor. Ni har inte lagt till en enda källa för era tidigare påstående, det som ni skrev inledningsvis är emot all känd Forskning på det här området. ( Hur ni skrev tidigare får till och med en novis att det kan inte stämma med verkligheten). Av en som påstår sig ha forskat i många år, gör det ännu mer besynnerlig att man dra en så dålig slutsats av sin och andras forskning. Här ska man inte ignorera vad andra tycker, läs igenom källor innan ni ändrar. Först ska ni lära er att hålla isär de olika sätten att bygga en grund, som ``varmgrund´´ eller ``uteluftsventilerad´´, samma med platta på mark efter det tidigare byggsättet eller som varmgrund. Här ska inte vinklas efter privata åsikter, för att någon inte kanske inte vill hålla med vad som är relevant. Lägg till källor på Svenska språket,om ni nu har har några som styrker era påstående. Ni var ganska duktig den 30/11 på att radera allt som jag skrivet inklusive källor, hur kom det sig? Skriv under era diskussioner med fyra tilde, så vi vet vem som skriver, eller har ni andra inlärningssvårigheter än jag? svenboatbuilder 1 december 2008 kl. 12.09 (CET)
replies: text: :::Eftersom ni nu har forskat som ni påstår kan ni lägga till en källa det det här påståendet (Förekomsten av radonproblem är mycket mindre frekvent än för platta på mark och källare.) Om ni inte har en källa är det enklast att du raderar det själv innan någon annan gör det. Källor och referenser som stöder texten nu vid tidpunkten i artikeln, har en som inte påstår sig forskar lagt till. svenboatbuilder 1 december 2008 kl. 12.22 (CET)
thread_title: Syfte?

message: Jag har återställt referens från Anticimex angående Riskkonstruktion samt från SP angående hur en modern fuktsäker grund bör byggas. Mina referenser stöder vad jag har skrivit, dessa hjälper en läsare till att komma till en relevant överblick vad det är för skillnad mellan de olika grunder och metoder för att bygga en fuktsäker grund. Till Nulldotnet, det är bättre att ni lägger till fler trovärdiga  referenser än att radera de som finns. Ni kan börja med att lägga till referenser vid era egna påstående, tack. hälsning svenboatbuilder 1 december 2008 kl. 13.09 (CET).
Det är märkligt vilka svängningar det har gjorts i artikelns innehållet från 4 September. 
Jag har återställt tidigare text som finns nedan. Har någon bekymmer med artikeln innehåll finns den här sidan att diskutera saker och ting, diskunioner brukar fungera i de flesta fall. (Ombyggnad till platta på mark vid ombyggnader i hus med krypgrund eller där man har fått omfattande skador i träbjälklaget att det måste ersättas har metoden med att isolera med cellplast eller hård stenull med tillräcklig tjocklek och fuktskydd med en överliggande betongplatta kommit att ersätta krypgrunden. Den gamla grundbotten saneras och ersätts med makadam samt utrustning för avledande av radon läggs under isolering. Alla installationer för golvvärme [9] med mera läggs i eller under betongplattan. Grunden får utvändigt en ny dränering samt tjälisolering [9] i tillräcklig omfattning samt att angränsande markytor läggs med lutning från grunden för att leda bort smält och regnvatten. Efter betongens uttorkning reses eventuellt nya innerväggar på önskad plats och huset färdigställs.) Personligen vet jag om många hus som har fått den här lösningen, jag ska försöka vara närvarande för att göra  foto till artikeln vi ett sådant tillfälle. Jag har lagt in Källor från statliga verk, ett av de är boverket som reglerar byggandet i Sverige. Med en artikels innehåll kan det vara önskvärt för en läsare att berika sina kunskaper med dessa länkar och få en uppfattning hur en grundläggning med mera ska utformas. Det vore önskvärt att artikelns innehåll speglar den information från de statliga verken. Det kan vara lite förvirade i artikeln att en del information inte stämmer överens med den informationen som de statliga verk utger! Är den Informationen Fel kan man undra? 
Läs dessa här!
*Boverket Åtgärder mot radon 
*Energimyndigheten.
*Boverkets författningssamling.
(Ett litet utdrag av BBR. 6:532337 Grundkonstruktion och bjälklag
Kryputrymmen ska kunna inspekteras i sin helhet. (BFS 2006:12).
Allmänt råd
En grundkonstruktion bör utformas med ett kapillärbrytande system.
Särskild uppmärksamhet bör iakttas så att högsta tillåtna fukttillstånd inte
överskrids i uteluftsventilerade krypgrunder.
I avsnitt 3:4 behandlas driftutrymmen.
Den slutliga kontrollen av att betongen torkat tillräckligt, t.ex. före golvbeläggning,
bör ske med fuktmätning. Vägledning om hur fuktmätning i
betong kan utföras finns i Sveriges Byggindustriers handbok Manual –
Fuktmätning i betong.)
Försök att upprätthålla den kronologiska ordningen mad att krypgrundens historia är högst upp sedan orsak till fukt resp åtgärder av grund mm.svenboatbuilder 5 december 2008 kl. 19.07 (CET)
thread_title: Återställning av referens

message: Artikelstruktur: Det är säkert mer läsvärt och enklare att hålla isär de olika sätt och vis att avfukta olika miljöer, eftersom avfukting har en egen artikel. Krypgrund bör enklast handla om dess konstruktion eller problem och fördelar, inte om olika avfuktares förträflighet över varandra. Vill man framhäva en viss avfuktares förträfflighet finns det reklam eller olika bloggar att vända sig till.
svenboatbuilder 9 december 2008 kl. 19.39 (CET).
replies: text: Artikeln är så lång att den bör börja med den moderna grunden. Därefter historik och sedan möjliga åtgärder. --Nulldotnet 10 december 2008 kl. 21.06 (CET)
replies: text: :Nja, det håller jag nog inte med om. Det är troligen bättre att, efter inledningen beskriva historiken och den klassiska krypgrunden. /rrohdin 10 december 2008 kl. 21.29 (CET)
replies: text: ::Det är ingen lång artikel, en tid tillbaka har det funnits ett avsnitt varmgrund, av vilken anledning ska det finnas två? Det är inte mycket som ni bidrar med i artikeln som stämmer med tillförlitliga referenser när man tittar närmre på dessa. Hur kan det komma sig att ni inte har haft intresse av att lägga till dessa, dessa är inte svårare för er att finna än för någon annan. Jag skrev tidigare i artikeln att det finns solfångare som avfuktar krypgrunder. Den texten tog du bort för att skriva att din avfuktare drivs av en solpanel. Det är en hel del fel och halvsanningar fortfarande i artikeln, som bör resas bort. Detta lär jag återkomma till. När det är trovärdighet i en artikel får man gå efter trovärdiga läsbara  källor och referenser, inte vad anonyma skribenter tycker eller vill styra en artikel i en viss riktning. svenboatbuilder 10 december 2008 kl. 21.44 (CET)
replies: text: :::Ursäkta, men du tar bort mina källor? Vad är det för fel med dem? Och jag har ingen avfuktare, har ingen solpanel och jag vet inte vilka fel och halvsanningar du syftar på. Vänligen specificera så skall jag bemöta det. --Nulldotnet 11 december 2008 kl. 20.53 (CET)
replies: text: ::::Jag tycker artikeln börjar bli riktigt dålig som den nu står. Det är en total röra mellan åtgärder i befintliga (felaktigt byggda) grunder och åtgärder för att skapa de moderna fuktsäkra krypgrunder som byggs idag. Många kockar... --Nulldotnet 11 december 2008 kl. 20.53 (CET)
replies: text: :::::Sämre har den varit, utan källor, med endast personliga åsikter. Ni får gå igenom era egna regeringar tillbaka i artikeln, så ser ni hur det ser ut till att börja med. Samt att läsa på receptet hur det ska vara uppbyggt från källor och referenser, det brukar kockar göra.svenboatbuilder 11 december 2008 kl. 21.13 (CET)
thread_title: Artikelstruktur

message: Personliga åsikter eller intressen i eller omkring till exempel olika grundläggningar är ingenting som man bör framhäva på Wikipedia, det finns helt enkelt inte plats för sådant, det tar upp er egen tid och andras också. Den röda tråden lyser i era regeringar. Det viktigaste är att lägga fram korta sammandrag av fakta utifrån källor och referenser men att dra egna motstridiga slutsatser av källor är inte att anses som ok. Jag kommer att hålla på med det här tills det blir upp to date nu ett tag, ibland har jag inte tid. Här kan källor och reffereser uppdateras ganska omgående, det är inte säkert vad som skrev efter en äldre källa är aktuelt nu än mindre om ett eller fem år.  Det har varit diskutioner om att förbjuda det som man i vardagslag kallar kypgrund i minst 15 år, just på grund av fuktskador. Den finns kvar på grund av att har börjat isoleras cellplast och liknande isolering i konstruktionen, vi får se vad som sker, detta är ingen 100% garanti! Framtida fuktskador på grund av felkonstruktion får bekostas av ägaren till byggnaden i fråga, här finns ingen försäkring som vid vattenskador från rör mm. Kort sagt, har man byggt ett nytt hus och för dess grundläggning behövs en avfuktare för all framtid som behver tillsyn och underhåll, om det så kanske kan tyckas vara en blygsam driftkostnad i dag. Detta är ett att betrakta som ett misslyckande av de aktörer som har projekterat och byggt huset för den framtida ägaren och de boende i byggnaden. Denna kostnad är bättre att lägga på en fuktsäkerhetsprojekteringen, och åtgärder som löser det problemet. Slarv och nonchalans samt även okunnighet kostar samhället och den enskilde enorma belopp till ingen nytta varje år.svenboatbuilder 12 december 2008 kl. 00.53 (CET)
replies: text: Jag håller med dig om vikten av källor och helst då vetenskapliga sådana. Referenser till företag med egenintresse (som Anticimex) kan väl godtas i brist på annat. Angående slarv, nonchalans och okunnighet, så är det min främsta kritik mot platta-på-mark. Otroligt få byggnadsarbetare förstår vikten av att plattan är ordentligt uttorkad och helt ren innan golvet läggs. Om plattan är lite smutsig och uttorkad till 85% och golvvärmen slås på så uppstår omedelbart förutsättningar för mögelpåväxt (se t ex senaste numret av Bygg&Teknik). Det finns många bra sätt att bygga en fuktsäker krypgrund idag och med väldigt energi&kostnadseffektiva lösningar. Varmgrunden som SP rekommenderar är helt säker men inte lika energieffektiv som den likaledes säkra grunden med grundbottenisolering och termisk avfuktare (varmgrundens fläkt förbrukar mer energi än en termisk avfuktare och drar dessutom ut varm luft ur huset. Mest energieffektivt är en stängd grund med omfattande dränerande isolering men där kommer problem med radon & strålsvamp istället.  Däremot håller jag med dig om att mekanisk avfuktning i en stängd grund är en dålig lösning. Det kräver ju kontinuerlig övervakning och har en stor skaderisk. Hur som helst tycker jag att våra olika perspektiv utgör en möjlighet att få en allsidig belysning i artiklarna. Men det kräver att den andra ståndpunkten får stå kvar i artikeln och att artikeln i så fall klargör att vetenskapen har intagit olika ståndpunkter i frågan. Jag skall försöka få tid att arbeta med källorna, men dagtiden försvinner iväg på arbete och kvällstiden är det många som konkurrerar om. Och så är jag lite nyfiken på vilken egen motstridig slutsats jag skall ha dragit? --Nulldotnet 14 december 2008 kl. 13.46 (CET)
replies: text: :Det motstridiga som du skriver, där vet jag inte vad du menar? Jag skrev om den röda tråden som lyser igenom, det är att krypgrunden ska avfuktas med en vis typ av avfuktare från dina första rader. Vad tycker de andra som tillverkar utrustning för avfuktning om det, är de inbjudna? Jag har ingen speciell ståndpunkt, jag föredra att skriva om trä. Om det ska bli en artikel som kan var läsvärd, det är viktigt att skriva ur en Neutral synpunkt, A och O är att undvika ord eller meningar och även länkar som är tveksamma. Det enklaste för att föreslå ett vist sätt att avfukta. Det finns inget belägg eller statestik för en viss avfuktare, Det räcker att skriva Avfuktning, i de avsnitt det behövs skrivas om den företelesen: Undertrycksventilerad grund där bjälklaget isoleras så lite som möjligt, luften går till en värmeväxlare, de bättre återvinner upp till 80% av värmen, samtidigt behöver innemiljöen frisk luft. Det är så beskivet i mina senaste böcker, saningarna ändrar ädrar sig hela tiden i recepten att bygga Fuktsäkert, vad som var ok för 5-8 år sedan är inte ok i dag. Boverket har även skärpt regler i fuktsäkerhet.

text: :*En viktig sak, Varmgrund är ingen uteluftsventilerad grund. Uteluftsventilerad grund ska alla undvika att bygga, ni också!

text: :*Vad finns den källan i forskningen att varmgrund ska utföras med en avfuktare?

text: :*Att de äldre krypgrunder som fungerar dåligt, eller efter ombyggnad till varmgrund  behövs en avfuktare? Alla får installera vad de tycker som avfuktare, Det är inte Wikipedias sak att framföra åsikter om det, eller vad tyker Ni?

text: :*Vad har den är länken med varmgrund att göra?  [sciencedirect.com/science?_ob=ArticleURL&_udi=B6V2V-45Y6HGP-2&_user=10&_rdoc=1&_fmt=&_orig=search&_sort=d&view=c&_acct=C000050221&_version=1&_urlVersion=0&_userid=10&md5=91a4d1e0827a6e89fc58955aa8607f16]

text: :*Av vilken anledning tog ni bort referens till? Stor risk för fuktskador i fel sorts krypgrund . Fråga innan ni tar bort referenser om ni inte förstår vad de handlar om. När det gäller organiskt material är det ingen skillnad angående mögel, är tämligen lika för alla grunder. Jag var i dag i Växjö vid montering av modulhus på varmgrund, vem tror du städar ut den mängd föroreningar som som fanns där på Isoleringen, och vid regnväder rinner föroreningar ned under isoleringen. All allmän text som inte är specifikt för en särskild grund, hör hemma i artikel grundläggning, det lär jag flytta på om ingen hjälper till. svenboatbuilder 15 december 2008 kl. 23.17 (CET)
replies: text: ::Jag har lagt till ett stycke från boken ``Byggnaden som system´´ var vänlig ändra ej på innehållet i det här eller ta bort Källa! (På varmgrundens [12] grundbotten läggs en geotextil varefter de prefererade betongelementen ställs ut, dessa kan vara tillverkade i fiberbetong som har ingjuten cellplast, varefter grundbotten beläggs med en plastfolie som beläggs med isolering med förskjutna skarvar, isoleringen är oftast bestående cellplast med flera för ändamålet godkända typer. Grundbotten och kantbalk isoleras sammanlagt med 2x100 mm cellplast, det är samtidigt viktigt att grunden och är helt lufttätt och även kantbalk mot dess utsida. Plastfolien som täcker grundbotten går upp och avslutas på utkant av grundmur, och det är viktigt att den ej skadas vid byggnadarbete. Bjälklaget över varmgrunden isoleras så lite som möjligt, grunden erhåller ett undertryck till en värmeväxlare. Det här sättet att projektera och bygga krypgrund varmgrund inte i behov av någon avfuktning.) svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 01.44 (CET)
replies: text: :::"det är att krypgrunden ska avfuktas med en vis typ av avfuktare från dina första rader. " Om du menar att jag tycker den termiska avfuktaren är bra så visst. Men det är ju välbelagt i litteraturen att den är bra, den drar mindre energi än andra system inklusive SPs varmgrund och den kräver inget av husägaren (underhåll, tillsyn mm). Fördelarna med uteluftsventilerad krypgrund bevaras (bl a radonsäkerheten). Jag kan inte se att jag inte kan få hysa den uppfattningen, när den står i samklang med modern forskning, när du själv tillåter dig att hylla platta på mark som är ett system med stora brister. Du uppfattar din subjektiva åsikt som neutral. Neutralt är tvärtemot något som är välbelagt i litteraturen, inte bara vad som råkar vara en poppis åsikt i byggsvängen just nu. Får jag påminna om att uppfattningen i byggbranschen svänger som en vindflöjel? "Det räcker att skriva Avfuktning" Ehh? Skillnaden är ju enorm mellan olika system, varför skulle de buntas ihop? Mekaniska system bygger på en stängd grund till att börja med - med ökad risk för problem med radon och strålsvamp - och de är benägna för driftsavbrott. Lämpligheten som fast installation i huset är helt olika.--Nulldotnet 16 december 2008 kl. 09.58 (CET)
replies: text: ::::Alla tekniska apparater kan få driftbroblem, för det finns inga garantier. Vad jag förstår kan alla byggas som fasta instalationer. Vad har ni den källan som belägger att det är just så som ni påpekar? De kan buntas ihop här i artikel krypgrund med ett ord artikel, det finns en artiklar anngående avfuktning. Det är enklare för den som läser att dessa olika avfuktare finns i en samlad artikel, där man bilda sig en uppfattning om dessa avfuktare. svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 17.46 (CET)
replies: text: :::::"En viktig sak, Varmgrund är ingen uteluftsventilerad grund. Uteluftsventilerad grund ska alla undvika att bygga, ni också!". - Det här är ju bara din personliga åsikt. I litteraturen har det visats att en uteluftsventilerad grund kan göras helt fuktsäker. Artikeln i Wikipedia bör reflektera detta. Med alla de stora fördelar en uteluftsventilerad grund har vore det tragiskt om tillfälliga modenycker bland byggare stod i vägen för bra lösningar.--Nulldotnet 16 december 2008 kl. 09.58 (CET)
replies: text: ::::::Vilken literatur är det, hur gammal är den som beskriver er teori? Det är klart vi ska beskriva vägen fram till en mera fuktsäker lösning, med referenser och så vidare. Det är Forskning som har visat vad man ska göra för att erhålla resultat, SP LTH, KTH, med flera universität. Studie av Anticimex, Källor. Boken få bukt med fukt. Boken Byggnaden i system, med flera som beskriver hur det bör utformas för att undvika fukt i möjligaste mån i grundkonstruktionen.svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 17.46 (CET)
replies: text: :::::::"* Vad finns den källan i forskningen att varmgrund ska utföras med en avfuktare?". - Med varmgrund avses vanligen Ingemar Samuelssons variant eller en stängd grund med dränerande isolering. Det är just därför jag tycker att den moderna krypgrunden bör beskrivas som just en modern krypgrund och inte varmgrund eftersom risk för sammanblandning föreligger.--Nulldotnet 16 december 2008 kl. 09.58 (CET)
Vad finns den moderna litteraturen att en utluftsventilerad grund är ett fuktsäkert och bra hälsoaltenativ 2008? Jag har kopierat in era alla altenativ för att göra en grund. En fuktsäker lösning är permanent installation av termisk avfuktare [8], ofta tillsammans med grundbottenisolering, i en uteluftsventilerad krypgrund. En oventilerad grund isoleras med så mycket isolering att det bara återstår en tunn spalt under trossbotten (och det är här frågan om man längre skall kalla det en krypgrund, men till byggsättet liknar det fortfarande en krypgrundskonstruktion med grundmur, grundbotten och ett utrymme mellan det och trossbotten för installationer, samt ett bottenbjälklag i trä). Det finns inga studier i litteraturen än eftersom lösningen är så ny men den liknar platta-på-mark och bör vara något bättre eftersom trossbotten är torr från början. En oventilerad krypgrund isoleras mot grundbotten och utanför grundmur med dränerande isolering. En annan vanlig lösning är installation av mekanisk avfuktare, ofta i kombination med grundbottenisolering. En annan fuktsäker lösning [9] är undertrycksventilerad krypgrund med väldigt omfattande isolering mot grundbotten och grundmur (minst 300 mm). En isolerad grund utan uteluftsventiler ventileras mekaniskt med frånluftsfläkt där tilluften tas inifrån boytan. De tre första lösningarna är inte beroende av mekaniska delar för sin funktion, vilket de tre senare är.
*Vilka av dessa lösningar är inte en varmgrund?
*Vilka är uteluftad grund av ovanstående grunder?
"*Vad har den är länken med varmgrund att göra?" - Det är en av flera vetenskapliga studier som visar att termisk avfuktning fungerar väl. Termisk avfuktning bygger på värmetillförsel i rätt tid, och för all del innebär det ju att grunden blir varmare, men jag tycker att rubriken rimligen bör vara en modern krypgrund på hela detta stycke.- Nulldotnet 16 december 2008 kl. 09.58 (CET)

text: De flesta avfuktare värmer för att avfukta. Vad finns den svenska Källan till just detta? På den här länken finns inget att läsa som bekräftar att det är den lösningen som gäller för en nyproducerad grund i Svergie, eller Vad menar Ni?svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 17.46 (CET)
replies: text: :"* Av vilken anledning tog ni bort referens till? Stor risk för fuktskador i fel sorts krypgrund " - Referensen fanns ju kvar i stycket ovanför? Det var i ett annat sammanhang? En modern fuktsäker [9] varmgrund är en grundläggning som är i dess utförande och fuktsäkerhet att jämföra med en dagens värmeisolerade platta på mark med underliggande värmeisolering, men med ett träbjälklag istället för betong. En varmgrund som är rätt projekterad [10] och utförd är inte i behov av någon avfukting. Grundbotten anläggs plan med ett tillräckligt djup under av bergkross för avledande av ytvatten, och i de fall det behövs tillräklig markisolering för att förhindra tjälhävning. På grundbotten läggs markisolering och eventuell utrustning mot radongas. Ni tog bort den här texten texten med referenser den 11-12-22-26. Det är ert vanliga beteende, jag blev inte förvånad. Det är lätt att se vad man gör och inte gör här på wikipedia. svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 17.46 (CET)
replies: text: ::"När det gäller organiskt material är det ingen skillnad angående mögel, är tämligen lika för alla grunder. Jag var i dag i Växjö vid montering av modulhus på varmgrund, vem tror du städar ut den mängd föroreningar som som fanns där på Isoleringen, och vid regnväder rinner föroreningar ned under isoleringen. All allmän text som inte är specifikt för en särskild grund, hör hemma i artikel grundläggning, det lär jag flytta på om ingen hjälper till." - Talar du om SPs varmgrund eller en skyddad uteluftsventilerad grund så kommer mögel och strålsvamp som växer i eller under grundbotten att ventileras ut i mycket stor omfattning och en väldigt liten mängd att leta sig upp i boytan. Smuts på ovansidan isoleringen kommer inte att ge upphov till mikrobiell påväxt eftersom utrymmet är för torrt. Med platta-på-mark finns ingen möjlighet för mögelsporer, mykotoxiner och och actinomyceter som växer på plattan att ventileras ut och en högre andel kommer att nå boytan. Detta är välbelagt i litteraturen. --Nulldotnet 16 december 2008 kl. 09.58 (CET)
replies: text: :::Allt bilogiskt material som blir fuktigt innehåller mögelsporer, mykotoxiner och och actinomyceter eller ger skador i trämaterial, listan kan göras lång. Allt har en helhet, och inget systen kan garantera 100% lösning. Det är inte lätt för en del att förstå än i dag, en så enkel sak som ökande isolertjocklek minskar energiförluster neråt i marken, samtidigt är det ger en positivt inverkan på fuktsäkerheten. Det är samma sak med det här, ju mindre fukt som tillförs i en grund, ju mindre behövs åtgärdas. Artikeln bör inte utformas som en blogg med olika ståndpunkter som nämndes tidigare här ovan, det ska vara Trovärdiga referenser till olika sätt att utforma grunden.svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 17.46 (CET)
thread_title: Personliga åsikter

message: En stor del av den här artikeln bör flyttas till Wikibooks och då menar jag de delar som innehåller instruktioner av olika slag eftersom det är mer en handbok än en encykloedisk artikel. Wikipedia:Vad Wikipedia inte är#Ingen bruksanvisning, användarguide eller kokbok //StefanB 16 december 2008 kl. 17.57 (CET)
thread_title:  Instruktioner till Wikibooks 

message: Jag har tänkt på någon förändring, det har eskalerat det senaste året med olika recept samt olika reklam i artikeln. Ej heller någon http://sv.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Vad_Wikipedia_inte_%C3%A4r#Ingen_kristallkula. Eller http://sv.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Vad_Wikipedia_inte_%C3A4r#Inte_en_produkt.2Ftj.C3.A4nstekatalog_eller_matrikel. Någon gång måste bromsen slås till! Det finns för mig och även andra trevligare saker att göra här än att `` mota olle i grinden´´ Ordspråk. Det finns nog ingen slut på det här problemet med fukt, det finns andra bloggar man kan vända sig till om man ventilera fukt. Det är bara att städa ut, och behålla det väsentliga - olika recepten. Det behövs inte så många källor eller länksamlingar från all värden hörn eller hänvisningar till olika apparaters förträfflighet över varandra.svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 19.10 (CET)
replies: text: Men en artikel om krypgrunden bör rimligen belysa hur en krypgrund byggs idag? Liksom artikeln bör beskriva vilka risker och fördelar grunden innebär. Dessutom, med tanke på våra helt olika perspektiv, så tycker jag absolut inte att "det behövs inte så många källor". Det är just källor och referenser som är viktigt har vi nyss lärt oss. --Nulldotnet 16 december 2008 kl. 22.38 (CET)
replies: text: :Svenboatbuilder, snälla, ändra inte tillbaks texten till en "varmgrund". Vill du beskriva varmgrunden som du anser den skall vara utformad, gör en egen artikel om denna varmgrund. Denna artikel handlar om krypgrunden och hur den byggs idag. Varmgrunden i din tappning förekommer knappast alls och har inte heller förekommit historiskt (av ett byggnadstekniskt skäl som jag kan utveckla om du vill). Vi bör beskriva krypgrunden sådan den har byggts och sådan den faktiskt byggs idag. --Nulldotnet 16 december 2008 kl. 22.45 (CET)
replies: text: ::Den så kallade Varmgrunden är en krypgrund, principen är den samma, skillnaden är att man inte använder avfuktare under bjälklaget. Och den byggs i dag. Det vet du också, det ända du gör är att laborera med de källor som jag har lagt in fram och tillbaka. http://www.sp.se/sv/index/services/moist/constr/Sidor/default.aspx Du verkar inte alls seriös, det kan inte bara vara en olyckshändelse varje gång. Angående er forskning om ämnet som ni tidigare påstod, eftersom ni inte anser att vedertagna metoder som jag har lagt in som referenser inte håller måttet .svenboatbuilder 16 december 2008 kl. 23.35 (CET)
replies: text: :::Det har varit ett avsnitt om varmgrund från i början av 2006. Och du själv har använt ordet vid tillfälle,, Det är ingen ny grund som jag har uppfunnit, varmgrund är ett vedertaget begrep hos byggfolk. Hål inte på och förstör mer nu, ta och lugna ner dig och tänk efter vad allt trassel som du ställer till ska tjäna till. Hälsning, svenboatbuilder 17 december 2008 kl. 01.22 (CET)
replies: text: ::::Varmgrunden (så som du beskriver den) existerar som en av alla varianter på krypgrunden. Den beskrivs också i listan på aktuella byggmetoder. Artikeln handlar dock om krypgrunden, inte varmgrunden, och därför bör alla de moderna varianterna på krypgrund beskrivas. Du återinförde alla varianter på åtgärder, jag trodde vi var överens om att det inte skulle finnas i artikeln?--Nulldotnet 17 december 2008 kl. 09.03 (CET)
replies: text: :::::Sven, jag har inget emot att alla åtgärdena står kvar. Jag uppfattade diskussionen ovan som att den långa listan på åtgärder (kokboken) inte hörde hemma på Wikipedia. --Nulldotnet 17 december 2008 kl. 09.43 (CET)
replies: text: ::::::Här får man helt enkelt tänka efter lite innan man reviderar all text, diskussioner och revidernigar av text är två av varandra skilda saker! Det finns någon given regel att ni är överförmyndare för alla andra. Du tycker inte att det är bättre att man diskuterar saker och ting innan, Eller? Gå tillbaka och läs hur ni skrev tidigare på hösten, det kan vara bra ibland för att få lite distans till ämnet innan det blir för rörigt. Ha en bra dag, svenboatbuilder 17 december 2008 kl. 10.40 (CET)

text: : Om jag får återkomma till ämnet, (har haft ont om tid på nya året) det  finns fler än sex sätt att bygga krypgrunder, 12 eller 24 är mer lämpligt. Vad som är viktigt är att skilja de olika sätt eller principer att bygga en krypgrund, det är lite osammanhängande och förvirade skrivet helt enkelt. Det finns inga sex principer att bygga grunden på? svenboatbuilder 27 januari 2009 kl. 01.38 (CET)
thread_title: Fler förändringar

message: Avsnittet om "ventilerad zon" måste anses som smygreklam då bild från kommersiell sida används och man hänvisar till företaget genom varumärke samt deras försäljningsargument (som går att diskutera riktigheten i) När ska detta åtgärdas från Wikipedia dignitärer?
thread_title:  Smygreklam igen !! 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Krypgrund. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20081211075658/http://www.energimyndigheten.se/sv/Hushall/Din-uppvarmning/Varmedistribution-och-reglersystem/Golvvarme/ till http://www.energimyndigheten.se/sv/Hushall/Din-uppvarmning/Varmedistribution-och-reglersystem/Golvvarme/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100820123526/http://www.bygging.se/husbyggaren/artiklar/913752377.html till http://www.bygging.se/husbyggaren/artiklar/913752377.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 19 maj 2017 kl. 22.16 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Krypgrund. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070507213540/http://www.radonguiden.se/pdf/RADON.PDF till http://www.radonguiden.se/pdf/RADON.PDF
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 27 juni 2018 kl. 18.15 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Krypgrund. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070316171016/http://www.smahusskadenamnden.se/Rapport_ssn.pdf till http://www.smahusskadenamnden.se/Rapport_ssn.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 21 juli 2018 kl. 13.33 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade