Diskussion:Dick Harrison/Arkiv 2011

message: Jag har lagt till en box på http://sv.wikipedia.org/wiki/Dick_Harrison och önskar få den fixad. Den är nu inte fixad i sin helhelt. Hjälp mig snälla. Micke --83.185.24.218 18 april 2011 kl. 07.47 (CEST)
thread_title:  Hjälp mig ändra boxen som jag lagt till på sidan 

message: Kan någon förklara för mig varför ett 7 år gammalt personalärende ska ta plats i en så liten artikel? Då det sprider mot praxis i övriga artiklar tar jag bort det. (vilket jag gjorde redan för ett år sedan utan att det var problem). --Historien 5 juni 2011 kl. 19.58 (CEST)
replies: text: Jag tycker det bör stå kvar (och är i enlighet med praxis) då det är allmänt uppmärksammad information om artikelsubjektet, som har rapporterats i media. Det omnämn(de)s sakligt, i slutet, och också med hänvisning till Harrisons svar. Jag tycker därför det utgör relevant information om artikelämnet. Visst kan säkert en del annan, positivare, information om Harrison tas upp, men det att en artikels övriga innehåll proportionellt är kort, tycker inte jag innebär att man skall radera kontroversiell information som i sig är relevant. --flinga 9 juni 2011 kl. 16.39 (CEST)
replies: text: :Här är vi inte överens. Jag menar också att, med tanke på att Harrisson är en levande person, (inte folkvald och så vidare) vi bör vara extra försiktiga. Finns det andra artiklar om svenska akademiker där personalärenden (som inte rör exempelvis forskningsfusk vilket är allvarligt med tanke på deras trovärdighet) där personalärenden finns listade? --Historien 9 juni 2011 kl. 16.42 (CEST)
replies: text: ::Man må kalla det vad man vill, men han blev varnad och det har uppmärksammats, och Harrison själv valde att kommentera det hela i förordet till en bok, så kan man nog anse att de minimikrav som ställts upp när det handlar om straffbara föreseelser (vilket detta väl kan ses som) i Wikipedia:Artiklar om nu levande personer#Brott och andra straffbara föB6rseelser är uppfyllda. Jag har ingen fast åsikt om händelsen är relevant, men jag tycker inte att skyddet av den personliga integriteten är det starkaste argumentet för att ta bort den.

text: ::andejons 9 juni 2011 kl. 17.20 (CEST)
replies: text: :::Nu rör det sig inte om ett brottsmål utan om ett internt personalärende vilket gav någon artikel i media för 7 år sedan. Det skulle också vara intressant att se hur han kommenterade fallet i sin bok. --Historien 9 juni 2011 kl. 17.30 (CEST)
replies: text: :::: Här håller jag med Historien. Detta är utagerat för länge sedan. Fernbom2 9 juni 2011 kl. 17.40 (CEST)
replies: text: :::::Nej, det är inget brottsmål, men det är högst jämförbart vad gäller personlig integritets-argumentet. Och att det är "utagerat" har inget med saken att göra. Det som är intressant är om det påverkat bilden av Harrison, inte om ärendet är formellt avslutat. (Boken i fråga är för övrigt "Förrädaren, skökan och självmördaren", och förordet genererade en del ny uppmärksamhet i frågan).

text: :::::andejons 9 juni 2011 kl. 19.31 (CEST)
replies: text: ::::::Det är möjligt att det påverkade bilden av honom för 7 år sedan. Jag tycker däremot inte det är rimligt att uppgifterna från personalärendet ska ta plats i en artikel idag. Det finns flera skäl till det, inte minst en etisk aspekt. --Historien 9 juni 2011 kl. 23.30 (CEST)
replies: text: :::::::Instämmer med andejons. MÖRKERMAN 10 juni 2011 kl. 00.00 (CEST)

text: :::::::Påverkade det bilden av honom i tillräcklig grad för sju år sedan, är det ett historiskt faktum att beskriva. Likaväl som om det nu är utagerat. --flinga 10 juni 2011 kl. 14.23 (CEST)
replies: text: :::::::: Instämmer med Historien. Fernbom2 16 oktober 2011 kl. 10.21 (CEST)

text: Så om jag fattar ovanstående rätt, är motargumenten att uppgifterna inte är att ses som tillräckligt relevanta, respektive att det finns ett etiskt problem med att publicera uppgifterna. Det första går förstås att tvista om. Det andra är jag mer tveksam till, och vet inte om jag förstår resonemanget riktigt. Givit att uppgifterna faktiskt är att ses som relevanta, brukar vi inte då alltid (vilket också är väl är just vår etiska skyldighet att göra, på ett sakligt och neutralt sätt) skriva med sådana uppgifter i artikeln (kanske med striktare krav och vissa undantag när det gäller väldigt privata uppgifter)? Varför skulle just denna varning vara ett undantag? Det låter lite för mig som att vi skulle åta oss att hålla offentliga personer om ryggen? --flinga 10 juni 2011 kl. 14.23 (CEST)
replies: text: ::::::::Vi ska heller inte agera självutnämnd brottsdatabas såtillvida att uppgiften inte är relevant. Här rör det sig inte ens om ett brott utan om en varning från arbetsgivaren. Vanliga brottsregister rensas efter ett antal år. Denna åtgärd är 7 år gammal. --Historien 10 juni 2011 kl. 14.33 (CEST)
replies: text: :::::::::Om jag tolkar svaret rätt ser du alltså inget etiskt problem i att ha med uppgiften under förutsättning att den är relevant? Det var ett sådant argument jag sökte. I så fall återstår bara frågan om huruvida uppgiften är relevant, och personligen tror jag det är en händelse som rönt såpass uppmärksamhet att det skulle vara märkligt att utelämna, men det får gärna andra ge sin synpunkt på. Angående händelsens ålder ser jag inte vad det skulle spela för roll när det gäller uppgiftens relevans. --flinga 15 juni 2011 kl. 15.42 (CEST)
replies: text: ::::::::::Har Wikipedia någon praxis för liknande fall och kan du då ge något exempel? --Historien 15 juni 2011 kl. 15.45 (CEST)
replies: text: :::::::::::Ja, alltså... som jag ser det så är väl denna uppgiften som vilken faktauppgift som helst, och då brukar det ju vara att ta med som gäller. Om något specifikt liknande fall har diskuterats vet jag inte, och inte heller känner jag till någon speciell praxis mer än den närmaste som andejons tog upp ovan (som gäller grövre förseelser, i och med att detta endast är en varning). Du tycks inte riktigt svara på frågor jag ställt i diskussionen? Jag tror hur som vi skulle behöva lite mer synpunkter från andra angående relevansen och kanske principiella invändingar. --flinga 16 juni 2011 kl. 13.48 (CEST)
replies: text: :::::::::::: Utan att ta någon sida, så minns jag denna händelse och att det inte bara var någon enstaka artikel i någon lokaltidning. Det togs upp på riksnyheterna både på SVT och TV4 och det är fortfarande det första jag förknippar karln med. /Martin Ågren 5 juli 2011 kl. 06.13 (CEST)
thread_title:  7 år gammalt personalärende 

message: Jag kontrollerar min egen wikipediaartikel, dvs den som handlar om mig, en eller två gånger i veckan, mest för att se om osanningar, skitsnack och diverse attacker från internettroll har letat sig dit. Skälet är att jag nästan dagligen attackeras av sådant i kommentarspalten till min blogg på SvD. Men en ganska lång tid har det varit lugnt i wikipediaartikeln. För ett bra tag sedan försvann – jag vet inte på vems initiativ – notisen om det tragiska ärende som drabbade mig 2003 och 2004, då jag var anmäld till Statens ansvarsnämnd efter en uppslitande tvist med en doktorand. Jag antar att notisen inte längre bedömdes som relevant – vilket självfallet gladde mig.
Men förra veckan fördes den in igen, omotiverat. Hur kan en gammal incident från 2003, för snart ett decennium sedan, som redan bedömts som irrelevant och strukits, plötsligt ånyo bedömas som relevant och återinföras?
Det enda som konkret har förändrats i min vardag och mitt liv under de senaste veckorna är att jag har nominerats till Kunskapspriset. Nomineringen var jurybaserad, men röstningen på finalisterna var offentlig. Svenska folket röstade via en sajt på NE. Det hör till sakens natur att alla finalister försöker få så många som möjligt att rösta på dem själva – kontaktar släkt och vänner, etc. Tyvärr lockar sådana situationer även fram det värsta ur vissa personer, troligen utan att ”deras” finalister har en aning om den missriktade hjälpen. Detta kallas, med amerikansk terminologi, ”negative campaigning” och går ut på att gräva fram skit om fienden (dvs konkurrenterna) och offentliggöra det i media. Varje president- och guvernörsvalkampanj dignar under fenomenet. Inför omröstningen till årets Kunskapspris dyker den lilla notisen om 2003–2004 än en gång upp i min wikipediaartikel, där den får ett utrymme som inte står i rimlig proportion till den samlade textens storlek.
Jag är professor i historia och har forskat tillräckligt länge om politisk kultur för att inte kunna undgå att se ett samband. Enda skälet till att något som tidigare har ansetts irrelevant nu plötsligt skall bli relevant måste rimligen vara ”negative campaigning”. Sammanträffandet är lite väl uppenbart, tidsmässigt, för att det skall vara en slump. Dessutom finns det ett precedensfall. I mars-april 2009 drabbades jag av liknande attacker i min Wikipedia-artikel (då betydligt grövre attacker) av personer som var rasande på mig eftersom jag tagit ställning mot Piratpartiet och The Pirate Bay i tv-sända debatter. Den gången övergick redigeringskriget i konkreta hot om våld mot mig och min fru, med polisanmälningar från min sida som följd. Jag har alltså skriftliga belägg för att Wikipedia-artikeln i ett tidigare skede medvetet har använts för smutskastning av min person.
Jag reagerade med ryggmärgen när jag insåg vad som höll på att hända: jag gick genast in och tryckte på ”gör ogjord”. Resultatet var ett måhända förutsägbart redigeringskrig, men vad som förvånade mig var att Wikipedias administratör (en för mig okänd person vid namn Tegel) höll på motståndaren, lät dennes eller dennas text stå kvar och blockerade artikeln för förändringar. Därefter skedde det gång till, med motiveringen att redigeringskrig inte är rätt sätt att åtgärda problemet – vilket i och för sig låter förnuftigt. Mina kunskaper om hur Wikipedia fungerar och vilka befogenheter administratörer har är i princip obefintliga. Tegel, vem det nu är som gömmer sig bakom pseudonymen, kan mycket väl ha gjort rätt.
Visst, man kan invänta skrivskyddets hävande och kriga vidare från femtielva olika datorer, kontakta kolleger och vänner och be dem göra detsamma, osv., osv., men förr eller senare tröttnar man, och internettrollet vinner. Jag har inte tid att hålla på med den här typen av bråk i evigheter, såvida de inte övergår i samma typ av polisärende som våren 2009. Jag har ett jobb att sköta. Resultat: ”negative campaigning” segrar. Och Wikipedia upplåts för ett ändamål som har mycket lite med kunskap och mer med jävelskap att göra.
Bortsett från allt det här är själva incidenten om Statens ansvarsnämnd egentligen en bagatell, ett personalärende som inte fick några konsekvenser av juridisk eller ekonomisk natur. Ingen domstol, inget brott, inget straff, ingenting allvarligt – annat än för de personligen inblandade, för vilka hela ärendet förmörkade flera år och ännu kastar en skugga över relationer på arbetsplatsen. Ovänskap och sura blickar i korridoren, etc. Men rent juridiskt och ekonomiskt sett är en P-bot eller fortkörningsböter allvarligare, och sådant noteras i princip aldrig i Wikipedia.
Till saken hör också att notisen enbart framställer mig i negativt ljus. Ingenting sägs om att jag påföljande år blev helt friad i ett uppföljningsärende av anmälningsnatur på Lunds universitet. Inget sägs om att Aftonbladet, efter att ett ärende som var länkat till samma problem hamnat hos Pressombudsmannen, tvingades be mig offentligt om ursäkt. Inget sägs om de positiva händelser som har hänt mig i ett senare skede – Monteliusmedaljen, priset till Stig Ramels minne, etc. Men det kan jag leva med.
Om det inte varit för Wikipediaartikeln hade förmodligen ingen kommit ihåg grälet på min arbetsplats, men på grund av artikelnotisen har alla möjliga uppförstorade anklagelser slungats mot mig i åratal i form av smutskastning från personliga fiender i Sverige och Finland som hittat notisen på Wikipedia och utnyttjat den efter värsta förmåga. Detta har orsakat mig stort lidande.
Att jag vill ha bort notisen är alltså till stora delar motiverat av självbevarelsedrift. Jag vill skydda mig och min familj. Men det är också motiverat av att ärendet de facto och de iure var en bagatell, något som är lätt att kontrollera (Statens ansvarsnämnds handlingar är offentliga), och vid det här laget rejält ålderstiget. Det är dessutom motiverat av att notisen är starkt vinklad (se ovan). Vad som mest stör mig i nuläget är dock att notisen så tydligt har använts i ”negative campaigning”.
Av dessa skäl yrkar jag på att notisen tas bort.
Vänliga hälsningar Dick Harrison
PS Jag har inte för avsikt att vara anonym. Jag använder medvetet mitt eget namn på användarkontot, och jag har aldrig sökt skydda min IP-adress. 
replies: text: Jag har nu infogat information om Monteliusmedaljen och Stig Ramels pris. Tack för ditt påpekande om detta! Riggwelter 18 oktober 2011 kl. 14.50 (CEST)

text: Det hade börjat ett redigeringskrig med 92.35.167.78 på ena sidan och 130.235.153.199/81.232.30.162 på andra sidan. Jag har inte tagit ställning för någon sida utan artikeln låstes i det läget som den var när jag upptäckte problemet. För att ge båda sidor möjlighet att komma till tals i frågan så låstes artikeln, i stället för att börja blockera IP-adresserna för redigeringskrig. Det är alltid någon som tycker att artikeln är i fel läge när den låses. Det går inte att komma ifrån. Jag rekommenderade både IP-adresserna och Dick Harrison som svar på hans e-mail att ta upp en diskussion på denna sida då den tidigare diskussionen ovan inte kom till en klar konsensus för eller emot att ha med informationen i artikeln. Så min rekommendation är att ni återtar diskussionen ovan så att en klar konsensus uppnås om informationen ska vara med i artikeln eller inte.

text: Dick: Det vore bra om du använde ditt användarkonto även när du skriver på Wikipedia, inte bara när du skickar Wiki-mail. -- Tegel (disk) 20 oktober 2011 kl. 21.32 (CEST)
Jag hade inget användarkonto när jag redigerade och när jag skrev ovanstående inlägg. Jag skaffade användarkontot först efteråt, i samband med konflikten. Mitt ovanstående inlägg är ett öppet försök att få igång en diskussion, men ingen har gått i svaromål. Om ingen har kommenterat, opponerat sig emot eller på annat sätt reagerat på texten när skrivskyddet hävs ser jag inget skäl till att inte ta bort de rader jag önskar ha strukna.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison

text: Herr Harrison behöver inte förfalla till konspirationsteorier. Anledningen till att ärendet bör nämnas var den mediala uppmärksamheten, och eventuella uppföljningar av ärendet åt endera hållet bör givetvis också nämnas i artikeln. Sen finns det garanterat mer att skriva om en av Sveriges mest kända nutida historiker, artikeln är i kortaste laget och delvis därför får den lätt slagsida av det enskilda ärendet. 92.35.62.88 20 oktober 2011 kl. 22.21 (CEST)
Hej!
Jag har flera skäl till varför jag önskar att notisen stryks. Om den inte skall strykas bör dessa skäl bemötas med sakargument.
(1) Det ärende som berörs i notisen är ett gammalt ärende, som ägde rum 2003, för snart ett decennium sedan. Det är inte längre relevant.
(2) Ärendet var inte av brottslig natur. Varken i det ärende som nämns i notisen eller i uppföljningsärendet (som inte nämns i Wikipedia, och där jag vann) förekom domstol, böter, brottsregister, etc. Den ”mediala uppmärksamhet” som följde 2004 gjorde samtliga inblandade förvånade. Idag är det definitivt inte längre ett sakskäl till att notisen skall vara kvar.
(3) Notisen har vållat mig stor personlig skada. Den har legat till grund för kraftigt uppförstorade anklagelser och baktaleri med grova förtalsinslag från politiska fiender inom Sverigedemokraterna och Finskhetsförbundet (åtminstone har personerna ifråga hävdat att de är medlemmar av dessa organisationer) och från anonyma personer som angripit mig på nätet samt i direkta hot- och hatbrev till mig. De senare har föranlett två polisanmälningar.
(4) Du anför inga sakskäl till varför min analys av varför notisen inkluderades härom veckan är felaktig. Det enda du gör är att kalla mig ”herr Harrison”, vilket jag antar skall tolkas som sarkasm, och referera till min analys som ”konspirationsteorier”. Dessutom är du anonym. Detta sammantaget närmast ökar trovärdigheten i analysen.
(5) Notisen tar upp oproportionerligt mycket plats i en ganska liten personartikel.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 21 oktober 2011 kl. 06.27 (CEST)

text: Hej, jag ska försöka bemöta dina argument. Trots att även jag är anonym hoppas jag du kan läsa dom med öppet sinne.
replies: text: :1. Åldern har naturligtvis inget med relevansen att göra. Särskilt som wikipedia inte är någon nyhetstjänst.

text: :2. Brottsligt eller inte har inget med relevansen att göra. Det finns brottsliga gärningar som inte är relevanta och vice versa. Det är i det här fallet uppmärksamheten som i mina ögon gör den relevant. Jag har vad jag vet inte läst den här artikeln förut, men hade jag gjort det hade jag blivit förvånad om inget stod.

text: :3. Du hävdar att det är notisen på wikipedia som vållat dig skada, jag vill påstå att det är händelsen i sig och den uppmärksamhet den medfört, i framförallt andra media, som vållat dig skada. Det är bara att beklaga, men uppmärksamheten i sig gör den relevant. Jag menar att lägger för stor vikt på wikipedias inflytande i den här frågan. Däremot vill jag att händelsen ska beskrivas rättvist och balanserat. Jag tvivlar starkt på att artiklesubjektet är rätt person att beskriva den rättvist och balanserat. Med det inte sagt att nuvarande text är den bästa. Generellt så kan affärer av olika slag kan vara relevanta just på grund av uppmärksamheten och hur den påverkar de inblandande alldeles oberoende av rättsläget. Jämför Gustav III och Ehrensvärds teckning eller Tobleroneaffären och Mona Sahlin.

text: :4. Jag håller med om allt utom att anonymiteten är ett problem. Ignorera. Gällande orsaken till att texten ändrades kan du ha rätt. Gällande att det fungerade tror jag som nämnt att du lägger för stor vikt vid wikipediaartikeln. Dina fiender skulle naturligtvis hitta informationen på andra fora. Där utformningen av informationen aldrig skulle diskuteras eller kunna balanseras.

text: :5. Håller helt med om detta, men lösningen är inte att ta bort material. Lösningen är att utöka artikeln.

text: --LittleGun 21 oktober 2011 kl. 09.08 (CEST)
Hej!
Tack för kommentaren, men problemen kvarstår.
1 och 2. Åldern har relevans, dels eftersom det gäller ett personalärende på arbetsplatsen och inte ett brott, dels eftersom ärendet redan från början var av ringa natur - det blåstes upp i media av skäl som varken jag eller någon annan inblandad kunde begripa. Åldersprincipen gäller i mängder av fora, såväl när det gäller brott som övriga ärenden. Folk som råkat ut för kronofogden eller hamnat i andra penibla register får ju sina prickningar strukna efter en viss tid, för att göra en liknelse med en helt annan företeelse. I det här fallet kan man tänka sig att aktualiteten legitimerade relevans under ett par år, men absolut inte i nuläget. Ärendet var och är helt enkelt inte tillräckligt viktigt. Det var, vilket envar kan kontrollera i Lunds universitets och Statens ansvarsnämnds (väl att märka öppna, icke-anonyma) handlingar ett litet personalärende. Inget mer. Fakta är lätta att undersöka.
3. När det gäller Wikipediaartikelns relevans och skadliga verkan brukar folk alltid citera den först och sedan gå vidare till uppskruvade anklagelser om allt från fosterlands- och rasförräderi till anklagelser för allt möjligt kriminellt - jag kan ge konkreta exempel ur mailskörden, om det blir nödvändigt. Detta är inget hjärnspöke från min sida utan ett resultat av vanlig innantilläsning. Dessutom: om det är meningen att notisen skall skrivas om på ett balanserat sätt, men att jag inte får göra det själv, vem skall då göra det? Ingen har gjort det hittills. Oavsett vilket kommer en utökning av just denna notis att göra att incidenten får ännu större utrymme, vilket är svårförsvarligt med tanke på att det utrymme notisen har redan nu är oproportionerligt stort. Det är mycket enklare och rättvisare att stryka notisen.
5. Och hur skulle det kunna ske? Jag har inte uträttat tillräckligt mycket för att legitimera en kraftig utökning av textmassan. Jag är inte så viktig.
Av detta följer att jag bestämt menar att notisen numera kan strykas. Notisen har förmörkat mitt liv och gett mig och min familj onödiga lidanden i flera år, vilket inte står i rimliga proportioner det arbetsplatsärende som notisen vittnar om.
För övrigt ser jag anonymiteten i den här typen av djupt personliga artikelärenden som ett stort problem. Det öppna samhället, och i förlängningen demokratin, gagnas av att man vågar står för sina åsikter med sitt namn. Det handlar i slutänden om vanligt civilkurage.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 21 oktober 2011 kl. 12.50 (CEST)

text: Jag ser inte problemen.

text: Framförallt handlar det om våra olika åsikter om vad som är relevant, jag hoppas att fler wikipedianer lägger sig i detta även om du kan läsa en hel del i tidigare inlägg, men:

text: 1 och 2. På wikipedia är åldern inget kriterie. Wikipedia är en encyklopedi, som historiker borde det vara självklart för dig att relevanta historiska händelser inte har ett bäst före datum. Var det relevant förut är det relevant nu. Wikipedia är inte en nyhetssajt.

text: 3. Jag tror ändå inte att det beror på wikipediaartikelns notering att händelsen uppmärksammas i mailen till dig. Det handlar om några tiotal ord i två meningar. Att det skulle vara enklare att stryka dessa är inget argument för att göra det, att det är rättvisare håller jag helt enkelt inte med om.

text: 5. Det menar jag att du har. Jag är övertygad om att artiklen kommer att utvidgas. Det kommer att ske på ett av de sätt som de flesta artiklar har utökats, någon, några eller många bidrar med mycket på en gång eller litet i taget. Rom byggdes inte på en dag.

text: Öppna samhället, demokratin och anonymiteten har många bottnar och motsägelser som inte har något med den här artikeln att göra. Hemliga val anses vara en förutsättning för demokrati medan offentliga rättegångar och icke-anonyma vittnen anses vara en förutsättning för rättsäkerhet. Själv uppskattar jag det som jag hört kallas "pseudonymiteten" på meritokratin wikipedia och har inget emot att kallas för fegis för att jag inte är offentlig med mitt namn på wikipedia eller vad jag röstar på. Och jag gillar intentionen med att låta ip-nummer redigera på samma villkor som anonyma inloggade och icke-anonyma inloggade. Jag gillar däremot inte vissa inlägg som detta leder till.

text: Du har blivit varnad av statens ansvarsnämnd och det uppmärksammades offentligt av media och dig själv och det är det enda som står i artikeln nu om händelsen.

text: Att händelsen har förmörkat ditt liv, som du själv säger, skapar ju faktiskt relevans för den. Det är händelser, positiva och negativa, och dess efterdyningar som påverkat artikelsubjektens liv som är relevanta.

text: --LittleGun 21 oktober 2011 kl. 14.02 (CEST)
replies: text: :Bäste Dick Harrison! det är ju inte precis så att någon eller några på wikipedia har kommit över hemliga dokument som avslöjar ett bråddjup av mörka sidor i ditt förflutna. En enkel sökning på google "Dick Harrison, Statens ansvarsnämnd" ger > 32 000 träffar, visserligen med blandat innehåll, men där mycket avhandlar den aktuella händelsen. Snarare råder en fungerande försiktighetsprincip på wikipedia. Don´t rock the boat, blir mitt råd. Mvh Ymer 21 oktober 2011 kl. 14.43 (CEST)
Jag förstår fortfarande inte, och jag håller inte med om de argument som anförs. Det rörde sig om ett ärende i en personalansvarsnämnd som har berett mig oproportionerligt mycket elände, och de flesta som kontaktar mig i syfte att smutskasta mig hänvisar just till Wikipedia.
Om notisen skall stå kvar bör två saker ske. (1) Den bör skrivas om, så att den inte framställer mig i ett otvetydigt negativt ljus. Fortsättningen på ärendet - där Aftonbladet tvingades be mig offentligt om ursäkt och där ett stort anmälningsärende slutade med att jag officiellt frikändes - bör inkluderas i notisen. Eftersom jag tydligen, enligt er, inte är rätt person att skriva ihop detta bör någon annan göra det. (2) Artikelns egentliga text, dvs inte formalia utan verklig text, bör substantiellt utökas, så att den här incidenten inte tar upp oproportionerligt mycket utrymme. Det gör den nu. I nuläget förmörkar en enda händelse en vetenskaplig karriär och en omfattande verksamhet som spänner över flera decennier.
När jag presenteras offentligt, t.ex. i samband med offentliga föreläsningar, sker det i regel genom att någon läser upp Wikipediaartikeln för att presentera mig. Så stort är Wikipedia i offentliga sammanhang - det är ingen övertolkning från min sida. Det känns fruktansvärt bittert varje gång. Så länge artikeln är så här kort (och jag kan inte i ärlighetens namn se att jag har gjort mig förtjänt av en längre artikel) är notisen inte relevant. Jag är inte betydelsefull, i encyklopedisk bemärkelse, eftersom jag grälade med en doktorand hösten 2003. Min betydelse, i den mån jag har någon, ligger i min forskning, min undervisning och min offentliga verksamhet, vilken nu helt hamnar i skuggan av ansvarsnämndsärendet. Av detta skäl kommer jag att göra vad som står i min makt för att få notisen struken. Jag är inte rädd för att "rock the boat" under eget namn.
Finns det verkligen igen i Wikipediavärlden som ser detta ur mitt perspektiv?
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 21 oktober 2011 kl. 16.51 (CEST)

text: Att få rätt avvägning mellan ett enstaka (negativa) fakta om en person och intrycket hela biografin får är ett stort dilemma för oss. Jag har själv slitit med artiklarna om K.G. Hammar, Eva Lundgren, Fredrik Reinfelt och Olof Lagercrantz som alla hade problem med enstaka källbelagda negativa saker som förvred totalintrycket. Och jag ser något linknande i artikeln om dig, där en mindre historisk incident, kan få helheten att kännas lite sned. Den lösning jag använde i de fall jag nämner var att utöka och ändra upplägget av info så incidenterna beskrevs i rätt kontext och fick mindre dominans. I vissa fall strök jag också incidenter, men var ändå försiktig, för vad ger mig rätt agera i rollen som "domare" och avgöra om en incident kommer ha relevans om 10-20 år eller ej, det är upp till de som skriver biografier om dig att värdera detta och sedan för oss att luta oss mot biograferna urval (=en objektiv källa). I mina exempel kom jag tex inte hela vägen fram med artikeln om Olof Lagerctrantz, då det saknas neutralt skrivna biografier om honom. Så jag känner med dig och om infon försvann i artikeln skulle åtminstone inte jag propsa på att den lades in igen, det är ändå en mindre icke typisk incident. Jag tror dock att det utan problem skulle gå att förlänga artikeln 3-4 gånger, obetydlig är du inte, och är övertygad att det gå att få en bättre balanserad och korrekt framtoning, med eller utan att incidenten omnämns. Jag är själv upptagen till 2015 på att få ordning på våra artiklar om alla sveriges socknar, församlingar, kyrkbyar sjöar mm så har tyvärr egentligen inte tid ta itu med din artikel, men jag kan kanske göra ett mindre avbrott, när jag klarat min nästa milstolpe runt januari.Yger 21 oktober 2011 kl. 17.29 (CEST)
replies: text: :Harrison (vi förutsätter åtminstone det), du är en offentlig person, självvalt. Se dig omkring på wikipedia, ni behandlas i stort sett lika som grupp/företeelse. De drygt två rader i artikeln som tar upp händelsen måste anses vara ett minimum av rapportering, sett till hur det speglades i media under flera år därefter. Wikipedia är inte den enda faktabanken som "lagrar" uppgifter över tid, hört talas om google? gör dig själv en tjänst, släpp saken och gå vidare i livet. Gjort är gjort. mvh Ymer 21 oktober 2011 kl. 18.48 (CEST)
Vad jag har svårt att förstå är att många inte inser hur kraftfullt Wikipedia är som socialt medium, i synnerhet när det gäller artiklarna om oss nu levande artikelsubjekt. Vi som blir uthängda i Wikipedia drabbas minst en gång i veckan (det gäller i alla fall mig) av att folk hör av sig om artikeln och i regel vill rota i/fråga om/kommentera det negativa. För dessa personer, och de är många, är Wikipedia inte i första hand ett uppslagsverk utan snarare en källa till skvaller och lättåtkomlig information att nyttja efter behag. Om jag överhuvudtaget uttalar mig i en politisk eller litterär fråga - och det gör jag ofta, eftersom det inte sällan är mitt jobb - används Wikipediaartikelns notis var och varannan gång, ordagrant, som belägg för att jag är en usel människa.
Detta går ut över hela min vardag - över min sömn, min själsfrid, min arbetssituation, min familj, allt. Wikipedia upphör därmed att vara en källa till bildning och övergår till att bli en traumatisk källa till fruktan och ångest. Wikipedia blir i praktiken ett skarpeggat vapen, något som framkallar nervositet och hjärtklappning snarare än tillfredsställelse över kunskapsspridande.
Jag kan förstå att det i en framtid, när jag är avliden, möjligen kan upplevas som relevant att alla möjliga saker om min person - positiva som negativa - vräks ut i Wikipedia. Men jag lever. Jag får personligen ta konsekvenserna av allt som skrivs i denna artikel. Den genomsnittliga internetanvändaren, om vederbörande vill veta något om mig, brukar inte googla sig igenom hela nätet. Normalanvändaren går de facto bara till Wikipedia, inte ens till Nationalencyklopedin, och utnyttjar vad som finns där. Konsekvenserna blir, åtminstone för mig, djupt olyckliga.
Detta är ingen överdrift utan en reflektion utifrån mycket bitter, numera mångårig, erfarenhet, och jag är intill döden trött på det.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 21 oktober 2011 kl. 18.53 (CEST)

text: Jag tycker fortfarande inte de två meningarna beskriver dig som en usel människa.

text: Du har fått en varning av statens ansvarsnämnd, det är, enligt mig, relevant. Det är däremot inget som "vräks ut" i wikipedia.

text: Du har fel om den genomsnittlige användaren. Det är till och med så att nästan alla kommer till wikipedia via google, det finns undersökningar gjorda om det. Jag tvivlar på att dina belackare är något undantag även om du uppfattar det så.

text: Jag är alltmer övertygad om att det inte handlar om relevans, sakargument eller wikipediaartikelns konsekvenser som du beskriver dom.--LittleGun 22 oktober 2011 kl. 11.24 (CEST)
I så fall har vi olika åsikter, inte bara i sakfrågan. Uppenbarligen tror du att jag ljuger.
Att jag startade den här diskussionen berodde på att jag blev uppmanad av två administratörer att göra det, allt i syfte att nå någon typ av "konsensus". Jag har förgäves sökt få svar på frågan om vad som sker när ingen konsensus kan nås. Uppenbarligen är så fallet här, eftersom vi inte tycks kunna bli överens. Om jag fortsätter att gå i svaromål på era anonyma inlägg - och jag ser det verkligen som ett betydande trovärdighetsproblem att ni väljer att vara anonyma, men det är beside the point - riskerar denna diskussion att urarta i pajkastning. Ni är ju inte beredda att acceptera eller tro på något av de argument jag anför. Blir det enklare om jag kopierar av hatmail som citerar Wikipedia ordagrant? Förmodligen inte.
Personligen känner jag om möjligt ännu starkare idag än tidigare för min ståndpunkt, efter de senaste dagarnas frustrerade försök att finna förståelse för min position inom ramen för detta diskussionsforum. När skrivskyddet hävts kommer jag därför att radera notisen, såvida inte (1) händelsen har satts in i sitt rätta sammanhang, med notiser även om de två uppföljningsärendena på Lunds universitet och hos Pressombudsmannen år 2005, och (2) artikeltexten har substantiellt utvidgats, så att ärendet inte tynger ned hela artikeln på det oproportionerliga sätt som sker nu.
Ni som är av motsatt mening, ni som känner att jag förstör något som är mycket viktigt för er och för Wikipedia, kan ju alltid trycka på "gör ogjord". Då är vi tillbaka på ruta 1. Men please, tänk er för. Artikeln handlar om mig. Den, och dess innehåll, är oerhört relevant för mig. Om artikeln inte hade tillfogat mig konkret skada vid upprepade tillfällen hade jag aldrig lagt ned så här mycket tid och energi på att bli av med notisen. Tänk efter: hur viktig är denna notis egentligen för er?
Vänliga hälsningar
Dick Harrison 22 oktober 2011 kl. 12.20 (CEST)

text: Inte nödvändigtvis ljuger men föstärker och omedvetet hittar samband där inga finns. Jag har bemött dina argument och du accepterar uppenbarligen inte dessa bemötanden. Så du har rätt i att vi, i betydelsen du och jag, inte kommer längre där. Notera att mitt argumenterande varit mitt och utifrån min tolkning av wikipedias policys och riktlinjer, och inte "wikipedias". Att jag inte blivit nedsablad av andra än dig pekar dock på att jag inte är helt fel ute.

text: Notisen är inte viktigare än något annat på wikipedia eller snarare precis lika viktig som allt annat.

text: Som jag tolkar konsensus för närvarande så innebär den att meningarna inte ska tas bort. Jag tycker vidare att:
replies: text: :1) notisen finns i rätt sammanhang. Varför du vill ha mer textmassa förstår jag däremot inte.

text: :2) det absolut vore önskvärt att utöka artikeltexten men inte att de två raderna tynger ned hela artikeln.

text: Men jag släpper det här nu, det är bättre att andra wikipedianer som inte varit inblandande i diskussionen agerar från och med nu.

text: Synd att våra vägar inte korsats under trevligare omständigheter. Jag är en stor beundrare av ditt arbete, kunnande och engagemang.--LittleGun 22 oktober 2011 kl. 12.56 (CEST)
Definitionen på konsensus är (enligt SAOL): "samstämmighet mellan parter som har olika intressen". Eftersom vi inte har samstämmighet och intressena går åt skilda håll föreligger per definition inte konsensus.
För mig är det här en mycket viktig fråga. Jag vill, av många skäl, vilka öppet har redovisats ovan, att meningarna stryks, och kommer därför att göra det - helt öppet, med angivande av orsaker och med eget namn. Om jag har förstått saken rätt kan detta tidigast ske i morgon. Trots att jag numera är registrerad användare har jag av allt att döma inte behörighet att redigera artikeln om min egen person så länge skrivskyddet finns kvar.
Men visst, jag kan tänka mig att fortsätta diskutera och vädra argument så länge som det behövs. Detta är, som jag tidigare skrivit, en mycket viktig fråga för mig.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 22 oktober 2011 kl. 13.07 (CEST)

text: Hur skulle man snabbast möjligt kunna utöka textmängden i artikeln, så att inte notisen "tynger", som den förvisso gör nu? Kanske genom att skapa nya rubriker, t ex "Forskning", "Böcker" , där du själv kan skriva in text om din forskning och ditt författarskap?

text: Uppskattar för övrigt även jag dina stora insatser för populariseringen av och kunskapen om medeltidshistoria i Sverige. /Nesse 22 oktober 2011 kl. 14.01 (CEST)
replies: text: :För en utökning bör nog rubriker återfians om Biografi (basdata), akedmisk karriär, karriär som historiker och DH i media~/i svensk samhällsdebatt.Yger 22 oktober 2011 kl. 14.05 (CEST)
Jag har ingen aning om hur artikeln skulle kunna utökas. Jag får ju inte lov att skriva själv; det har wikipedianer redan påpekat för mig. Och jag är rädd för att be andra om det, eftersom detta uppenbarligen bara leder till att ovidkommande grejer om mina föräldrars namn, mitt företags årliga omsättning, m.m., hamnar i Wikipedia. Om det stod i min makt skulle jag vilja ha sådant raderat också, genast. Faller sådana notiser verkligen inom ramarna för det som kan klassificeras som allmänt intressant?
Jag är forskare, författare, lärare och popularisator av historisk kunskap. Om det överhuvudtaget finns skäl att ha en artikel om mig, vilket jag sannerligen aldrig har bett om, bör den fokusera på detta. Men så sker inte. I artikeln nämns ingenting om vilka kvalitativa insatser jag faktiskt har gjort för historisk forskning, trots att jag har skrivit långt över trettio böcker i ämnet. Här nämns ingenting om min utveckling av teorier om social militarisering (boken nämns inte ens i litteraturlistan), ingenting om mitt arbete på utvecklandet av begrepp och metoder kring forskning om historiskt rumsmedvetande, ingenting om mina analyser av bondeuppror i Sverige, ingenting om min forskning om västeuropéers syn på den Andre i övergången till tidigmodern tid (trots det resulterade i en Augustnominering), ingenting om min personstudie av kung Karl Knutsson (jag är den ende som skrivit en biografi om kungen ifråga), ingenting om innebörden av min forskning om infrastrukturens betydelse som komplement till egendomsadministration i styrandet av tidigmedeltida riken (min avhandling), ingenting om det slit jag lagt ned i form av åratal av forskning om slaveri som globalt fenomen genom tiderna, ingenting om min forskning om genus och politisk kultur under medeltiden, ingenting om min forskning om nordisk korstågskultur, osv., osv. Den enda bok som egentligen lyfts fram i artikelns huvudtext är min analys av fyra nytestamentliga personers medeltida legendutveckling ("Förrädaren, skökan och självmördaren"), men den nämns bara eftersom dess förord kan länkas till 2003 års händelser, inte för att den de facto utgörs av forskning om medeltida lärd och folklig kultur.
Istället nämns småfakta om min karriär som skådespelare, trots att denna endast utgörs av en enda replik i en enda film. Istället nämns mina föräldrars yrken, som är helt irrelevanta i sammanhanget. Istället nämns hur mycket pengar som cirkulerar i mitt bolag, i och för sig offentliga uppgifter, men uppgifter som det absoluta flertalet artikelsubjekt med bolag och firmor slipper se öppet redovisade i sina artiklar. Med mera. Och framför allt: 2003-2004 års incident tillmäts större relevans än all min forskning, undervisning, handledning och popularisering.
Av detta skäl kommer jag att stryka den notisen. Om ni tycker att notisen är absolut omistlig, trots att den vållar mig stor skada genom att uttryckligen (genom citat) ligga till grund för skriftliga attacker mot min person, kan ni ju alltid stoppa in den igen när ni har gjort min person rättvisa.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 22 oktober 2011 kl. 15.26 (CEST)

text: Den är inte omistlig, men ärendet har redan fått mindre proportioner. Personligen motsätter mig dock inte att det utelämnas tills artikelns omfattning gör större rättvisa åt forskargärningen som helhet. Fernbom2 22 oktober 2011 kl. 15.28 (CEST)
Tack, det stärker mig i min uppfattning. Skönt att äntligen få medhåll av någon.
En helt annan sak: det gläder mig förvisso att se Kunskapspriset i listan över priser som jag vunnit, men det är tyvärr inte sant. Jag har bara varit finalist, aldrig vunnit.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 22 oktober 2011 kl. 15.44 (CEST)
replies: text: :Harrisons kvarnar maler skickligt på denna sida. Men att det skulle ge resultatet att en uppgift som normalt räknas som relevant, tills vidare skulle plockas bort (varför?) begriper jag inte. Antingen är uppgiften relevant eller inte, eller så behöver den omformuleras eller ytterligare källbeläggas. Ska vi plötsligt ge alla som "drabbas" av wikipedias skriverier ett veto att korrigera efter behag? skärpning medwikipedianer! Ymer 22 oktober 2011 kl. 16.00 (CEST)
Jag gör inget "efter behag". Jag har tagit upp en diskussion, och jag har anfört konkreta sakskäl. Och till skillnad från alla andra på den här diskussionssidan har jag gjort det helt öppet, med eget namn.
Jag har fem-sex argument ovan, och jag anför dem gärna igen. Mitt senaste är att notisen (som jag inte ens anser relevant, men som andra tydligen, av för mig obegripliga skäl, anser är relevant) i nuläget har större betydelse i artikeln än hela min samlade yrkesgärning som historiker. Detta är, menar jag, ett tungt argument för att notisen bör strykas. Därför kommer jag även att göra det. Men visst, du kan ju trycka på "gör ogjord". Och i ett eventuellt redigeringskrig kommer du säkert att vinna, eftersom jag inte är wikipedian, inte har kontakter nog att samla anhängare och saknar kunskap i hur den här typen av frågor hanteras inom dessa ramar.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 22 oktober 2011 kl. 16.08 (CEST)

text: :Likabehandlingsprincipen råder på wikipedia, på gott eller ont. Du anför inga som helst sakskäl, utöver rent ömkansvärda, som motiverar en särbehandling. Ser man till vad källorna erbjuder för möjligheter att utveckla ärendet, menar jag att stort hänsynstagande har visats. Uppgifterna om händelserna i juni 2004 är ett faktum. Ymer 22 oktober 2011 kl. 16.20 (CEST)

text: Som sagts tidigare är vi all mycket öppna för utvidgning av artikeln. Det är fult relevant med ett eget avsnitt som kan kallas vetenskaplig gärning eller dylikt. Men medan om vi skall skriva ett sådant tar det lång till leta fram basfakta enklare då om du dokumenterar detta antingen direkt i artikeln eller här på diskussionssidan, så kan vi andra hjälpa till att redigera det till rätt form.Yger 22 oktober 2011 kl. 17.24 (CEST)

text: Jag har nu strukturerat om materialet så notisen får en mindre framträdande plats.Yger 22 oktober 2011 kl. 16.10 (CEST)
replies: text: :I nuvarande version ser jag ingen anledning till förändring. Det är kanske lite på gränsen om händelsen är relevant eller ej, men jag lutar åt att den är det. --Petter 22 oktober 2011 kl. 17.03
[Svar till Ymers inlägg av 22 oktober 2011 kl. 16.20] Detta är inte sant. Jag har aldrig anfört "ömkansvärda" skäl. Uppenbarligen syftar du på min ovanstående skildring av vilka konsekvenser notisen har fått och får för mitt privatliv, och jag kan inte låta bli att finna din ton raljerande och ovärdig ett sansat diskussionsforum. I vilket fall som helst missförstår du mig. Mina skäl är andra, och de kan läsas innantill ovan. Här är en sammanfattning:
(1) Notisen har redan varit struken en längre tid (inte av mig; jag har ingen aning om vem som strök den), uppenbarligen för att den uppfattades som irrelevant. Inget hände på flera månader - alltså rådde i praktiken konsensus om att den var irrelevant. Sedan återinfördes den, av allt att döma i syfte att åsamka mig skada i en konkret situation, där jag var utsatt för "negative campaigning". Detta är missbruk av Wikipedia.
(2) Notisen har använts, och används, uttryckligen för att åsamka mig skada. Se ovan för exempel - jag kan lätt anföra fler. I alla någorlunda vederhäftiga referensverk är man ytterst noga med att inte i onödan - om inga tungt vägande skäl föreligger - anföra uppgifter om levande människor som kan ligga till grund för dylikt.
(3) Det ärende som notisen syftar på var både de facto och de iure ett bagatellärende. Detta är lätt att kontrollera tack vare offentlighetsprincipen, som gör handlingarna i ärendet lättillgängliga. Det rörde sig inte ens om ett brottsärende. Ingen domstol, inga böter, etc. Sådana bagateller brukar inte förekomma i andra biografiska artiklar. Varför skall notisen då förekomma i min artikel? (Om ni betvivlar mina synpunkter på ärendets bagatellnatur - jag är ju trots allt part i målet - kan ni lätt kontrollera fakta genom att kontakta övriga inblandade. Eller gå till källorna - och då menar jag inte kvällspressen.)
(4) Även som bagatellärende betraktat är det idag ålderstiget och fyller ingen egentlig funktion i artikeln. Den "mediala uppmärksamhet" som följde 2004 gjorde samtliga inblandade förvånade. Idag är det definitivt inte längre ett sakskäl till att notisen skall vara kvar. Om motargumentet är att allt av vikt bör vara med i artikeln, oavsett när det hände, borde i rättvisans namn även åtskilliga andra saker nämnas i artikeln, men så sker inte, uppenbarligen eftersom de inte längre uppfattas som relevanta. Jag syftar närmast på min konkreta verksamhet som forskare och författare - vad jag har kommit fram till, vilka internationella nätverk jag medverkat i, vad mina böcker har betytt, etc. Resultat: inkonsekvens.
(5) Notisen är ryckt ur sitt sammanhang. Den syftar på en tredjedel av en arbetsplatstvist (dvs ett gräl på Historiska institutionen i Lund), som involverade en personalansvarsnämnd, Lunds universitet och Pressombudsmannen. Jag segrade i två av dessa tredjedelar, och båda dessa segrar resulterade i positiv medial exponering. Likväl fäster Wikipediaartikeln endast vikt vid den enda tredjedel som jag förlorade. Detta är osakligt.
(6) Notisen tar i nuläget större plats än redogörelsen för det som borde legitimera att det överhuvudtaget finns en artikel om mig - dvs vad jag verkligen har kommit fram till i min forskning, skrivit om i mina publikationer och på olika sätt fört ut till allmänheten. Om detta sägs ingenting. I och med det får notisen oproportionerligt mycket utrymme.
Jag håller inte med när det gäller relevans. Se mina skäl i ovanstående kommentar till den anonyma signaturen Ymer.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 22 oktober 2011 kl. 17.19 (CEST)

text: :Du vill skriva om regelverket på wikipedia. Stor uppgift. Att anföra saker som INTE står med som skäl till att uppgifter ska tas bort, i strid med rådande uppfattning om relevans, funkar troligen inte i forskarvärlden heller. Uppgifternas ålder ökar normalt intresset ur ett historiskt perspektiv. Proportionellt har det skett en förändring i artikeln i relation till uppgifterna. Att uppgifterna i en artikel kommer och går i en nätbaserad encyklopedi, med relativt fria möjligheter att redigera, är bara naturligt. Dock ställs det på sin spets vid dylik hårdgranskning. Ärendet var inte mindre bagatellartat än att det fick stort utrymme i pressen (inte endast kvällsdito) under ganska lång tid. Ymer 22 oktober 2011 kl. 17.40 (CEST)
Hej!
Jag har inte för avsikt att skriva om Wikipedias regelverk. Faktum är att jag inte känner till regelverket, vilket gör en sådan ambition omöjlig att ens realisera på planeringsstadiet. Jag är ingen Wikipediaanvändare och har inte skrivit en enda artikel här. Vilka regler som finns är mig obekanta. Däremot känner jag mycket väl till vilka grundprinciper som finns i flertalet publicerade (dvs i bokform) uppslagsverk, eftersom jag skrivit i Nationalencyklopedin sedan slutet av 1980-talet. Jag baserar mina åsikter och kunskaper om encyklopedier på dessa erfarenheter, inte på något annat.
I övrigt kan jag konstatera att det jag skrivit ovan fortfarande, tyvärr, stämmer. Även i artikelns nuläge tillmäts notisen om 2003 års ärende större relevans än alla mina forskningsreslutat sammantagna. Ingenting av vad jag verkligen har åstadkommit i mitt yrke som forskare anses så intressant att det förtjänar en plats i Wikipedia, trots att det är på grund av allt detta som jag överhuvudtaget har kunnat göra karriär (och i förlängningen få den här artikeln). Däremot lyfts notisen in på nytt, efter det att den en längre tid har ansetts ointressant och irrelevant. Varför anser folk plötsligt att den är relevant nu, när man inte gjorde det under de senaste månaderna?
Några goda argument mot mina övriga skäl har inte heller inkommit.
Av ovanstående sex skäl yrkar jag därför på att notisen stryks.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 22 oktober 2011 kl. 18.00 (CEST)

text: Bliv wikipedian Harrison! :)

text: citerar Yger ovan (lite korrad): Som sagts tidigare är vi alla mycket öppna för utvidgning av artikeln. Det är fullt relevant med ett eget avsnitt som kan kallas vetenskaplig gärning eller dylikt, men om vi skall skriva ett sådant tar det lång tid att leta fram basfakta, enklare då om du dokumenterar detta, antingen direkt i artikeln eller här på diskussionssidan, så kan vi andra hjälpa till att redigera det till rätt form senare. /Nesse 22 oktober 2011 kl. 18.26 (CEST)

text: Det talas ovan om olika ting som jag skulle vilja kommentera.

text: Å ena sidan: Åldern på en händelse är enligt min mening av underordnad betydelse. Frågan är om en allvarlig incident har ett encyklopediskt "bäst före-datum". Jag skriver "allvarlig", eftersom det ledde till en varning från Statens ansvarsnämnd, en myndighet som uppenbarligen inte endast är knuten till Lunds universitet. Jag skriver "allvarlig", eftersom det är nämndens egna ord: "Trots de allvarliga förseelserna är en varning ändå en tillräcklig påföljd." Denna varning anser jag väger tungt. Den har omnämnts i DN, som vanligtvis inte räknas till kvällspressen. Frågan är om denna händelse är en liten bagatell, då den enligt uppgift även kommenteras av författaren i en bok utkommen 2005. Den springande punkten är om personer ska kunna kräva vad som ska och inte ska stå i wikipedias artiklar.

text: Å andra sidan: Om jag vore en offentlig person som förekommer i TV, skulle jag, av lätt insedda skäl, vilja att ofördelaktiga upplysningar om mig själv raderas från t.ex. wikipedia. Om den omstridda notisen har länt artikelsubjektet till obehag och bekymmer och om det i samband med artikelns utformning har förekommit hot om våld och som en konsekvens av detta polisanmälningar, hamnar ärendet delvis i ett annat läge. Detta förutsatt att det existerar tydliga korrelationer mellan wikipediaartikeln och de förtretligheter DH har erfarit. Imperto 22 oktober 2011 kl. 20.20 (CEST)
replies: text: :Så, vem ska rensa nätmedia och google från precis samma uppgifter? DH (utgår vi alltså från) kampanjar framgångsrikt i ärendet. Han driver oss framför sig och har fått oss att öka aktiviteten och utöka artikeln. Detta görs skickligt och är säkert en del av forskarkulturen. Låt oss alltså inte förblindas! jag anar drag av "starstrucking". Ymer 22 oktober 2011 kl. 20.31 (CEST)
replies: text: :: Alldeles oavsett vad som är Harrisons egen avsikt är en saklig utökning av artikeln i svenska Wikipedias intresse. Att motsvarande också borde äga rum beträffande många andra forskare är en annan sak, som dock är värd att nämna i sammanhanget. Här finns mycket att göra! Fernbom2 23 oktober 2011 kl. 09.15 (CEST)
Hej!
Jag har i flera dagar diskuterat detta ärende och anfört konkreta skäl till varför jag vill ha en strykning av notisen. Jag har gjort det helt öppet, med eget namn. Senast igår listade jag en sammanfattning av sex goda skäl. Ingen har anfört goda motargument. Jag kan också notera att alla som har valt att kommentera notisen på diskussionssidan inte har varit negativa till en strykning. Opinionen är delad.
Av detta skäl stryker jag nu notisen.
Ni kan givetvis omintetgöra detta, men ta då hänsyn till argumenten:
(1) Irrelevans. Notisen har i ett tidigare skede redan bedömts som irrelevant. Den har redan varit struken en längre tid (inte av mig) utan att något hände på flera månader – alltså rådde i praktiken konsensus om att den var irrelevant.
(2) Missbruk. När notisen plötsligt återinfördes var det av allt att döma i syfte att åsamka mig skada i en konkret situation, där jag var utsatt för ”negative campaigning”. Detta är missbruk av uppslagsverket. Observera att jag inte vet huruvida just denna notis i praktiken hade någon betydelse i sammanhanget (dvs. vid omröstningen till Kunskapspriset). Det är metoden som sådan jag vänder mig mot, dvs. att min artikel i Wikipedia tillåts bli nyttjad som vapen mot mig.
(3) Skadlig verkan. Notisen har använts, och används, uttryckligen för att åsamka mig skada. I samtliga av mig kända vederhäftiga referensverk är man ytterst noga med att inte i onödan – om inga tungt vägande skäl föreligger – anföra uppgifter om levande människor som kan ligga till grund för dylikt. Jag åtar mig självfallet att bevisa skadlig verkan på ett sätt som är acceptabelt för er. Jag kan exempelvis begära fram information ur polisregistret rörande de anmälningar jag har tvingats göra – två olika anmälningar och en uppföljning. (Ingendera anmälningen ledde till fällande domar, detta eftersom polisen ofta lägger ned dylika ärenden är de konfronterar IP-adresser vars användare inte kan med säkerhet identifieras.) En annan möjlighet är att jag bereder er tillträde till min dator, så att ni med egna ögon kan se att jag inte fabricerar påstådd skadeverkan själv. Många skulle uppfatta sistnämnda aktion som integritetskränkande, men jag anser mig inte ha något att dölja. Om ni önskar diskutera detta med mig är mina kontaktuppgifter lätta att hitta via eniro och Lunds universitet.
(4) Bagatell. Det ärende som notisen syftar på var både de facto och de iure ett bagatellärende. Detta är lätt att kontrollera tack vare offentlighetsprincipen, som gör handlingarna i ärendet lättillgängliga. Det rörde sig inte ens om ett brottsärende. Ingen domstol, inga böter, inget polisregister, etc. Sådana bagateller brukar inte förekomma i andra biografiska artiklar. Varför skall notisen då förekomma i min artikel? Om ni betvivlar mina synpunkter på ärendets bagatellnatur – jag är ju trots allt part i målet – kan ni lätt kontrollera fakta genom att kontakta övriga inblandade. Eller gå till källorna och basera ert avgörande på dem, och inte på vinklade tidningsreportage.
(5) Inkonsekvens. Även som bagatellärende betraktat är det idag ålderstiget och fyller ingen egentlig funktion i artikeln. Den ”mediala uppmärksamhet” som följde 2004 gjorde samtliga inblandade förvånade. Idag är denna uppmärksamhet inte längre ett sakskäl till att notisen skall vara kvar. Om motargumentet är att allt av vikt bör vara med i artikeln, oavsett när det hände, borde i rättvisans namn även åtskilliga andra saker nämnas i artikeln, men så sker inte, uppenbarligen eftersom de inte längre uppfattas som relevanta. Jag syftar närmast på min konkreta verksamhet som forskare och författare – vad jag har kommit fram till, vilka internationella nätverk jag medverkat i, vad mina böcker har betytt, etc. Resultat: inkonsekvens.
(6) Osaklighet. Notisen är ryckt ur sitt sammanhang. Den syftar på en tredjedel av en arbetsplatstvist (dvs. ett gräl på Historiska institutionen i Lund), som involverade en personalansvarsnämnd, Lunds universitet och Pressombudsmannen. Jag segrade i två av dessa tredjedelar, och båda dessa segrar resulterade i positiv medial exponering. Likväl fäster Wikipediaartikeln endast vikt vid den enda tredjedel som jag förlorade. Detta är osakligt och vinklat.
(7) Oproportionerlighet. Notisen tar i nuläget större plats än redogörelsen för det som borde legitimera att det överhuvudtaget finns en artikel om mig – dvs. vad jag verkligen har kommit fram till i min forskning, skrivit om i mina publikationer och på olika sätt fört ut till allmänheten. Om detta sägs ingenting. I och med det får notisen oproportionerligt mycket utrymme.
(8) Ingen konsensus finns om att notisen bör vara kvar. Notisen har tidigare varit struken utan klagomål. Även i nuläget finns det – se ovan i diskussionen – människor som inte har något emot att den stryks.
Till detta vill jag foga följande kommentar:
Det har i ovanstående diskussioner flera gånger framförts att jag inte känner till Wikipedias policy och dess regelverk. Detta är helt korrekt. För mig är detta forum en främmande värld. Jag tillhör den akademiska världen, där man alltid framträder med eget namn, där man måste basera sig originalkällor och inte vila sina utsagor på sekundärt tidningsmaterial, och där det finns klara etiska regler för hur man handskas med uppgifter om levande personer. Dessutom har jag decennier av erfarenhet av artikelskrivande och artikelbearbetning. Sedan slutet av 1980-talet har jag arbetat kontinuerligt med Nationalencyklopedin, både de ursprungliga tjugo banden och det trebandsverk som publicerades härom året. I Bra Böckers Lexikon 2000 (25 band) var jag ansvarig för all historia. Allt sammantaget gör detta att jag har skrivit tusentals artiklar om allt från forntiden till nutiden, och jag har bearbetat och uppdaterat ännu fler texter. Ovanstående avvägning i punkter baserar sig på de etiska och vetenskapliga kriterier som ligger till grund för såväl min verksamhet som akademisk forskare som mitt arbete med uppslagsboksmaterial. Om det vid en jämförelse visar sig att Wikipedias vetenskapliga och etiska normer skiljer sig från dem jag har utgått ifrån – ja, då må det vara hänt, och ni som önskar ignorera ovanstående punkter kommer att vinna. Jag är inte mannen att avgöra detta, eftersom jag inte känner till Wikipedias regelverk.
Jag vill dessutom kommentera en annan sak, som har framförts ett par gånger, och som är relevant för punkterna 5 och 7 ovan. Jag har fått påstötningar om att underlätta arbetet med artikeln genom att skriva in vad jag vill ha sagt om min forskning.
För det första: trots vad vissa verkar misstänka strävar jag inte efter en stor artikel om min person. Ni får gärna radera den helt och hållet. Inte mig emot.
För det andra: om jag verkligen skulle göra detta skulle det vara som om jag skrev ett sakkunnigutlåtande om min egen forskargärning. Det skulle vara ett grovt akademiskt övertramp och skulle sannolikt rendera mig stora skopor av (fullt berättigad) kritik.
Om ni verkligen vill att jag skall bidra med material till artikeln om mig själv vill jag följaktligen ha uttryckliga instruktioner om materialets typ samt enhälligt godkännande från samtliga inblandade och intresserade. Jag har ingen lust att hamna i en situation där jag offentligen misstänks för intellektuell ohederlighet genom att framhäva min forsknings förtjänster.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 23 oktober 2011 kl. 12.27 (CEST)
Jag finner att någon vid namn Ymer genast tryckte på "gör ogjord". Jag kommer nu att göra om min strykning. Men jag vill verkligen inte ha ett redigeringskrig och nya blockeringar av artiklen. Jag vill att ni beaktar mina punkter ovan och ärligt kommenterar dem, antingen här eller direkt till mig (dick.harrison@hist.lu.se).
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 23 oktober 2011 kl. 13.37 (CEST)

text: Jag tänker inte lägga mig i denna diskussion, men de inblandade parterna får försöka lösa frågan utan redigeringskrig. Jag skrivskyddade därför sidan i ytterligare en dag. /Annika 23 oktober 2011 kl. 13.48 (CEST)
Jaha, så har artikeln skrivblockerats igen. Varför kan ni inte kommentera mina ovanstående punkter istället för att bara censurera mig? Jag är helt öppen med vem jag är och vilka mina bevekelsegrunder är. Jag anför även en konkret bakgrund till de etiska och vetenskapliga principer som vägleder mig. Så varför denna censur?
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 23 oktober 2011 kl. 13.50 (CEST)
replies: text: :Det är du som försöker censurera. Dina inlägg har kommenterats vid upprepade tillfällen. Inget nytt har anförts som ger skäl till att ändra ståndpunkt; händelserna 2003, med dess uppmärksamhet, är relevanta att spegla i en biografi ("... en redogörelse för en persons liv framställd av någon annan.") om Dick Harrison. Principerna genomsyrar wikipedia och likabehandlingsprincipen gäller alltså även dig. Ymer 23 oktober 2011 kl. 14.07 (CEST)
Jag har idag, mycket utförligt, angett åtta konkreta skäl och en både etisk och vetenskaplig principförklaring till dem. Se ovan. Du må ha en annan åsikt, men i ett öppet och demokratiskt forum bör du bemöta dessa skäl i punkt efter punkt. Annars förfaller du i praktiken till pajkastning. Jag inväntar därför en diskussion, på punkt efter punkt. Om varken du eller någon annan är villig att ta upp en saklig diskussion om envar av mina åtta punkter kan slutsatsen endast bli att du/ni inte har några argument att komma med. Det är inte ett gott utgångsläge för att censurera mig.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 23 oktober 2011 kl. 14.35 (CEST)
===Third opinion===
Jag anser att artikelns notis om varning inte har någon relevans. En varning är en allvarlig tillsägelse att inte göra om samma sak, och leder till ingenting - om vederbörande inte gör samma sak igen. Påföljden för en tjänsteförseelse är av storleken varning eller löneavdrag. I DH-fallet är förseelsen (enligt min mening) inte av den magnituden att den hör hemma här. 
Jag vill  ställa frågan: Hur många läkare eller veterinärer har fått en varning från läkarnas eller veterinärernas ansvarsnämnder  under sitt yrkesverksamma liv? Säkert en hel del. Har någon sett i någon biografi i WP att vederbörande fått en varning för en tjänsteförseelse? Jag vill ansluta mig till DH:s uppfattning att införandet av notisen är vinklat (POV). Wvs 23 oktober 2011 kl. 14.33 (CEST)

text: :På vilket sätt är notisen "vinklad" menar du? Ymer 23 oktober 2011 kl. 14.58 (CEST)
replies: text: ::Varningen är en sak av ringa betydelse i allmänna sammanhang och dessutom i jämförelse med  vad DH åstadkommit i sitt ykesverksamma liv. (men allvarlig naturligtvis för honom själv och för de inblandade). Insättandet av notisen betraktar jag därför som illvilja och sensationslystnad.Wvs 23 oktober 2011 kl. 15.26 (CEST)
replies: text: :::Jag håller med Wvs och vill nog hävda att uppmärksamheten är för liten. I en encyklopedisk biografi bör de viktigaste delar av en persons yrkeskarriär finnas med och inte vara någon slags kartläggning av alla skandaler och negativa saker som hänt och uppmärksammats av media. Det hade garanterat inte stått med i NE. Obelix 23 oktober 2011 kl. 15.47 (CEST)

text: :::Då har du inte riktigt förstått  och blandar dessutom ihop varning, allvarlig tillsägelse, löneavdrag och tjänsteförseelse. DH  är en offentlig person och trivs uppenbart  med det. Menar du att vi konsekvent (enda alternativet) skulle utesluta sådant i artiklarna  som vederbörande tycker är mindre smickrande? händelserna 2003 fick stort utrymme i medierna  och har på ett avvägt sätt speglats  i artikeln. DH har stor rutin på att försöka styra sin omgivning  "Lundaprofessor bad vittne ändra sig", DN, 2004-03-11. Det vänder jag mig emot. Ymer 23 oktober 2011 kl. 15.50 (CEST)
replies: text: ::::@Ymer:Du har fått mina åsikter i det här fallet.Wvs 23 oktober 2011 kl. 15.58 (CEST)
replies: text: :::::Vad är det som är så svårt att förstå och diskutera? Jag har öppet angett åtta konkreta punkter: irrelevans, missbruk, skadlig verkan, bagatell, inkonsekvens, osaklighet, oproportionerlighet samt ingen konsensus om att notisen skall vara kvar. Jag har också, med angivande av medel och källor (polisregister, mina mail, material från personalansvarsnämnd och universitet m.m.), argumenterat för envar punkt. Det korrekta, i alla normala demokratiska diskussionsfora, är nu att den eller de som är av motsatt åsikt granskar dessa punkter och kommenterar dem. T.ex.: hur kan en notis vara irrelevant i flera månader och sedan plötsligt bli relevant på nytt? Hur kan en notis som bevisligen - och jag har angett hur det går att bevisas - åsamkar en levande person skadlig verkan försvaras? M.m. (Detta gäller även den åttonde punkten: att döma av denna diskussionssida är opinionen de facto delad när det gäller notisens vara eller inte vara. Vem avgör vilken sida som vinner om ingen konsensus uppnås? Jag har förgäves försökt få svar på detta.)

text: :::::Ett alternativ är att värderingsgrunderna, de etiska och de vetenskapliga, lyfts upp och diskuteras. I det här fallet: har irrelevans, missbruk, skadlig verkan, bagatell, inkonsekvens, osaklighet, oproportionerlighet och bristande konsensus någon betydelse för hur ärendet hanteras i detta forum? Vad betyder dessa argument principiellt? I Nationalencyklopedin är svaret att argumentens principiella betydelse tillmäts stor vikt. Likaså i forskarvärlden, liksom i pressen (kolla gärna med PO). Men jag vet inte hur dessa argument står sig i förhållande till Wikipedias värdegrunder. Den som vet får gärna ge sig in i debatten och förklara. Vänliga hälsningar Dick Harrison 23 oktober 2011 kl. 16.12 (CEST)
replies: text: ::::::Det du efterfrågar är det jag just gör i punkten nedan, kommentera gärna den sammanfattningen.Yger 23 oktober 2011 kl. 16.17 (CEST)

text: ::::Jag vill i allt väsentligt instämma i vad Wvs och Obelix anfört ovan, Statens Ansvarsnämnd har under den senaste 10-årsperioden fattat 3-17 beslut per år som lett till åtgärd, varav en varning är den mildaste formen, såvitt jag kan förstå. Till detta skall läggas alla åtgärder från Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, Riksdagens ansvarsnämnd, Mäklarsamfundets ansvarsnämnd, Svenska kyrkans ansvarsnämnd för biskopar, alla personalansvarsnämnder vid statliga myndigheter osv. Det torde stå klart att en varning inte är någon särskilt unik åtgärd, som i sig själv har encyklopedisk relevans. Om en anställd vid ett privat företag gjort sig skyldig till något liknande skulle det sannolikt inte ens nått offentligheten.

text: ::::Frågan är då om den mediala uppmärksamheten var så stor att detta berättigar att informationen tas upp i artikeln. En googling på harrison + ansvarsnämnd + varning ger 896 träffar på svenska sidor, varav bara en mindre del länkar till vad jag skulle vilja kalla seriösa källor. Även om jag av förklarliga skäl inte gått igenom samtliga träffar står det tämligen klart att det bara är en mycket liten del av dessa som behandlar varningen eller förordet till Harrisons bok som huvudämne. Ofta handlar det om att varningen nämns tämligen perifert i ett annat sammanhang, till exempel i en intervju med Harrison (Helsingborgs Dagblad 5/6 2010, Kan för övrigt inte låta bli att undra  om Harrison känner sig korrekt citerad här) eller i samband med att Lunds doktorandkår 2005 anmälde Harrison för trakasserier, en anklagelse som hans sedermera friades från (Sydsvenskan 23/3 2005). Flertalet träffar handlar dessutom om någonting helt annat än Harrisons varning. Även om antalet träffar på Google sju år efteråt är ett mycket trubbigt mått på uppmärksamheten, så känns det för mig som om det föreligger vissa överdrifter här, i synnerhet som händelsen passerade mig själv obemärkt förbi, då det begav sig.

text: ::::På det hela taget är det inte helt oproblematiskt för Wikipedia att mediadrevets intensitet kopplas till den encyklopediska relevansen. Impetus 23 oktober 2011 kl. 22.51 (CEST)
replies: text: :::::Biografin ska spegla personens liv och gärning. Artikeln blåser inte upp händelserna 2003. Det görs på denna sidan. Kärnan är att vi ska vara konsekventa, oavsett om artikelsubjektet engagerar sig eller ej. Kan du garantera det? Ymer 23 oktober 2011 kl. 22.58 (CEST)
===Försök till sammanfattning===
I artikeln finns en notis som DH anser bör tas bort. Av diskussionen framgår att det inte är självklart den måste finnas med men också att det inte är ett klar uppfattning att den bör tas bort, och här är det inte vikten av incidenten i sig det handlar om utan vilken uppmärksamhet den fått. Och om uppmärksamheten den fått, se tex här där den upptar mer än 50 % av artikeln om DH - men en dålig källa i sig). Jag anser inte någon av argumenten som framförts visar avgörande vad som bör gälla och att det inte räcker med personliga åsikter om notisen har relevans eller ej utan resonemangen måste bygga att man kan visa på tillförlitliga källor som visar att en sådan notis är relevant ha med eller ej (inte bara att incidenten förekommit och vållat uppmärksamhet, det vet vi redan). I andra likande situationer har dessa löst genom omskrivning och utökning av artikeln, men inte heller här verkar det gå att enas om att ta en sådan approach.
Till DH går det att kommentera först att vi på wp inte i allmänhet tycker det är lämpligt att ett artikelsubjekt själv väljer "bestämmer" vilket urval av fakta som presenteras av tämligen självklara skäl, wp skall inte presentera hagiografier. Jag gör också ett försök besvara de åtta punkterna som framförts, men utan något önskemål gå i polemik, jag har ju själv ingen bestämd uppfattning om notisen bör vara kvar eller ej:
#Konsensus råder inte, varken om den skall vara med eller ej. Att en vinkling en tid ligger inne eller en tid strykes är inte att tolka som att det råder konsensus, för det krävs att en diskussion föregått åtgärden och att flertalet gett den sitt stöd.
#Att notiser förs in och tas bort är en del av wikipedias natur, och att tolka in något i orsaken att detta sker brukar vi undvika utan koncentrera oss på sakfrågan, bör inlägget vara där eller ej
#Vi vill på alla sätt undvika att orsaka skadlig verkan, men när sökning på dessa saker ger träffar i storleksordningen flera 10 000 tal på google så är frågan om det verkligen är wp artikeln som är grunden till detta, är det inte att incidenten röst stor uppmärksamhet, vilket  ju är grunden att flera anse den bör finans kvar, jfr Gutav V och homosexualitet som aldrig skulle vara aktuellt nämn i den artikeln utan den uppmärksamhet frågan fått
#Som jag redan skrivit är det i detta fall inte incidenten i sig som är viktig utan vilken uppmärksamhet den fått
#Instämmer och jag med flera försöker utöka andra delar, och du kan här hjälpa till genom att ge det fakta om din forskning och bokutgivning som du lätta kan få fram, medan det tar lång tid för oss
#Ligger en del i detta. Samtidigt vill vi inte blåsa upp den. men visst går det att göra som du skriver, vilket också blir enklare om vi lyckas utöka artikeln
#Nej, nu åtgärdat, se också ovan där vi flera uttryckt ett önskemål utöka artikeln med mer fakta om det centrala och viktiga i din gärning
#se 1, nej konsensus finns inte åt någondera hållet vilket då enligt vår praxis innebär att vi vill diskutera och komma fram till en åtgärd (inkl ev utökning omskrivning av hela artikeln) som flertalet gillar
för din slutkommentar om bidrag, ge det här på diskussionssidan, i den form du vill så hjälps vi åt ge det rätt form. Glöm inte att vi är en redaktör, utan en grupp helt frivilliga krafter som är här på vår fritid med den gemensamma drömmen att åstadkomma en bra encyklopedi.Yger 23 oktober 2011 kl. 15.57 (CEST)

text: Jag såg inte denna kommentar när jag skrev ovanstående inlägg. Men den ger inte svar på allt, framför allt inte på frågan om vad som sker när konsensus inte kan uppnås. Av vad jag kunnat konstatera har det bara idag dykt upp ytterligare några som faktiskt håller med mig. I vilket fall som helst tvivlar jag på att konsensus kan uppnås i det här fallet. Ej heller har jag fått svar på mina undringar om etiska och vetenskapliga värderingsgrunder.

text: Det har aldrig varit min mening att skriva en hagiografi om mig själv. I så fall hade jag fyllt på med massor av meningar om min forskning m.m. som framställer mig i positivt ljus. Men det har jag inte gjort, inte heller nu när en och annan faktiskt ber mig om sådan info. Skälet är att jag är enig med dig om att man inte bör skriva sin egen artikel. Det enda jag har försökt göra är att bli av med en liten notis som bevisligen har orsakat mig skada. Varken notisen eller skadan står i rimlig proportion till ärendets bagatellartade natur.

text: För mig är detta inte bara en personlig fråga. Ställningstagandet bottnar i en princip som ligger till grund för mitt eget encyklopediska och forskningsmässiga arbete. I texter om nu levande personer, oavsett vilka, bör man som skribent iaktta stor aktsamhet med uppgifter som kan orsaka skada. Visst, det kan stå tiotusentals negativa saker om mig på alla möjliga googlesajter. Men Wikipedia har en helt annan status och betraktas av många användare som Uppslagsverket med stort U, vars texter därmed får en helt annan effekt än gamla kvällstidningsnotiser och politiska partsinlagor på andra webbsajter. Vänliga hälsningar Dick Harrison 23 oktober 2011 kl. 16.38 (CEST)
replies: text: :När vi inte är överens så diskuterar vi tills vi är överens och det är inte frågan om rösträkning utan vilka goda argument som kommer fram. Och frågan är alltså har incidenten fått sådan uppmärksamhet att den motiverar finns kvar. Exempel på uppmärksamhet är enveten återgivande inte bara att det några veckor fladdrar förbi på kvällstidningarnas löpsedlar. Att incidenten uppmärksammades när det begav sig ganska lång tid och mycket tror jag vi är överens om. Frågan är om uppmärksamhet sedan lagts sig (gott argument den tas bort) eller om det finns verifierad information (källor tack) på att det fortsatt är en fråga som tas upp när du omnämns i media etc (starkt argument den står kvar).Yger 23 oktober 2011 kl. 16.50 (CEST)
replies: text: ::Tack för svaret. I så fall talar det du skriver starkt för att notisen bör strykas. De som idag använder den är fiender, i synnerhet politiska fiender, till mig (t.ex. personer som ogillar mitt ställningstagande i upphovsrättsfrågor, personer som ogillar mitt ställningstagande i frågan om svenskans ställning i Finland, nygöticister på yttersta högerkanten i Sverige, m.fl.). Jag har mängder av belägg i form av e-post, polisanmälningar m.m., som jag gärna gör tillgängliga, om intresse finns. Se ovan. Däremot har ärendet inte förekommit i vanlig media (dagstidningar, kvällstidningar etc.) sedan vårvintern 2005, då Aftonbladet tvingades be mig offentligt om ursäkt för en löpsedel sedan jag anmält tidningen till PO. Därefter har jag inte sett eller hört något om det i media. Vänliga hälsningar Dick Harrison 23 oktober 2011 kl. 17.04 (CEST)
replies: text: :::Då jag var den som återinförde notisen, vill jag påpeka att jag inte är inblandad i något slags negative campaigning, och att jag ej heller kände till omröstningen om Kunskapspriset. Mina skäl för återinförandet var helt enkelt att jag minns den mediala uppmärksamheten, och tycker att strykandet av notisen är ett slags censur. Att notisen upptog en oproportionerligt stor del av den mycket kortfattade artikeln har nu blivit åtgärdat genom en utökning. Att Sveriges idag mest kände historiker länge haft en så kortfattad artikel är ofattbart. Jag har själv ett antal av Harrisons böcker i bokhyllan, och uppskattar honom som författare och historiker. 92.35.146.118 23 oktober 2011 kl. 17.50 (CEST)
replies: text: ::::Exempel på artiklar i vanlig media 2007-2011: HD.se, SR.se, SR.se, 24UNT.se, UNT.se
thread_title: Inlägg från Dick Harrison

message: Jag anser att artikelns notis om varning inte har någon relevans. En varning är en allvarlig tillsägelse att inte göra om samma sak, och leder till ingenting - om vederbörande inte gör samma sak igen. Påföljden för en tjänsteförseelse är av storleken varning eller löneavdrag. I DH-fallet är förseelsen (enligt min mening) inte av den magnituden att den hör hemma här. 
Jag vill  ställa frågan: Hur många läkare eller veterinärer har fått en varning från läkarnas eller veterinärernas ansvarsnämnder  under sitt yrkesverksamma liv? Säkert en hel del. Har någon sett i någon biografi i WP att vederbörande fått en varning för en tjänsteförseelse? Jag vill ansluta mig till DH:s uppfattning att införandet av notisen är vinklat (POV). Wvs 23 oktober 2011 kl. 14.33 (CEST)
replies: text: :På vilket sätt är notisen "vinklad" menar du? Ymer 23 oktober 2011 kl. 14.58 (CEST)
replies: text: ::Varningen är en sak av ringa betydelse i allmänna sammanhang och dessutom i jämförelse med  vad DH åstadkommit i sitt ykesverksamma liv. (men allvarlig naturligtvis för honom själv och för de inblandade). Insättandet av notisen betraktar jag därför som illvilja och sensationslystnad.Wvs 23 oktober 2011 kl. 15.26 (CEST)
replies: text: :::Jag håller med Wvs och vill nog hävda att uppmärksamheten är för liten. I en encyklopedisk biografi bör de viktigaste delar av en persons yrkeskarriär finnas med och inte vara någon slags kartläggning av alla skandaler och negativa saker som hänt och uppmärksammats av media. Det hade garanterat inte stått med i NE. Obelix 23 oktober 2011 kl. 15.47 (CEST)
replies: text: :::Då har du inte riktigt förstått  och blandar dessutom ihop varning, allvarlig tillsägelse, löneavdrag och tjänsteförseelse. DH  är en offentlig person och trivs uppenbart  med det. Menar du att vi konsekvent (enda alternativet) skulle utesluta sådant i artiklarna  som vederbörande tycker är mindre smickrande? händelserna 2003 fick stort utrymme i medierna  och har på ett avvägt sätt speglats  i artikeln. DH har stor rutin på att försöka styra sin omgivning  "Lundaprofessor bad vittne ändra sig", DN, 2004-03-11. Det vänder jag mig emot. Ymer 23 oktober 2011 kl. 15.50 (CEST)
replies: text: ::::@Ymer:Du har fått mina åsikter i det här fallet.Wvs 23 oktober 2011 kl. 15.58 (CEST)
replies: text: :::::Vad är det som är så svårt att förstå och diskutera? Jag har öppet angett åtta konkreta punkter: irrelevans, missbruk, skadlig verkan, bagatell, inkonsekvens, osaklighet, oproportionerlighet samt ingen konsensus om att notisen skall vara kvar. Jag har också, med angivande av medel och källor (polisregister, mina mail, material från personalansvarsnämnd och universitet m.m.), argumenterat för envar punkt. Det korrekta, i alla normala demokratiska diskussionsfora, är nu att den eller de som är av motsatt åsikt granskar dessa punkter och kommenterar dem. T.ex.: hur kan en notis vara irrelevant i flera månader och sedan plötsligt bli relevant på nytt? Hur kan en notis som bevisligen - och jag har angett hur det går att bevisas - åsamkar en levande person skadlig verkan försvaras? M.m. (Detta gäller även den åttonde punkten: att döma av denna diskussionssida är opinionen de facto delad när det gäller notisens vara eller inte vara. Vem avgör vilken sida som vinner om ingen konsensus uppnås? Jag har förgäves försökt få svar på detta.)

text: :::::Ett alternativ är att värderingsgrunderna, de etiska och de vetenskapliga, lyfts upp och diskuteras. I det här fallet: har irrelevans, missbruk, skadlig verkan, bagatell, inkonsekvens, osaklighet, oproportionerlighet och bristande konsensus någon betydelse för hur ärendet hanteras i detta forum? Vad betyder dessa argument principiellt? I Nationalencyklopedin är svaret att argumentens principiella betydelse tillmäts stor vikt. Likaså i forskarvärlden, liksom i pressen (kolla gärna med PO). Men jag vet inte hur dessa argument står sig i förhållande till Wikipedias värdegrunder. Den som vet får gärna ge sig in i debatten och förklara. Vänliga hälsningar Dick Harrison 23 oktober 2011 kl. 16.12 (CEST)
replies: text: ::::::Det du efterfrågar är det jag just gör i punkten nedan, kommentera gärna den sammanfattningen.Yger 23 oktober 2011 kl. 16.17 (CEST)

text: ::::Jag vill i allt väsentligt instämma i vad Wvs och Obelix anfört ovan, Statens Ansvarsnämnd har under den senaste 10-årsperioden fattat 3-17 beslut per år som lett till åtgärd, varav en varning är den mildaste formen, såvitt jag kan förstå. Till detta skall läggas alla åtgärder från Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, Riksdagens ansvarsnämnd, Mäklarsamfundets ansvarsnämnd, Svenska kyrkans ansvarsnämnd för biskopar, alla personalansvarsnämnder vid statliga myndigheter osv. Det torde stå klart att en varning inte är någon särskilt unik åtgärd, som i sig själv har encyklopedisk relevans. Om en anställd vid ett privat företag gjort sig skyldig till något liknande skulle det sannolikt inte ens nått offentligheten.

text: ::::Frågan är då om den mediala uppmärksamheten var så stor att detta berättigar att informationen tas upp i artikeln. En googling på harrison + ansvarsnämnd + varning ger 896 träffar på svenska sidor, varav bara en mindre del länkar till vad jag skulle vilja kalla seriösa källor. Även om jag av förklarliga skäl inte gått igenom samtliga träffar står det tämligen klart att det bara är en mycket liten del av dessa som behandlar varningen eller förordet till Harrisons bok som huvudämne. Ofta handlar det om att varningen nämns tämligen perifert i ett annat sammanhang, till exempel i en intervju med Harrison (Helsingborgs Dagblad 5/6 2010, Kan för övrigt inte låta bli att undra  om Harrison känner sig korrekt citerad här) eller i samband med att Lunds doktorandkår 2005 anmälde Harrison för trakasserier, en anklagelse som hans sedermera friades från (Sydsvenskan 23/3 2005). Flertalet träffar handlar dessutom om någonting helt annat än Harrisons varning. Även om antalet träffar på Google sju år efteråt är ett mycket trubbigt mått på uppmärksamheten, så känns det för mig som om det föreligger vissa överdrifter här, i synnerhet som händelsen passerade mig själv obemärkt förbi, då det begav sig.

text: ::::På det hela taget är det inte helt oproblematiskt för Wikipedia att mediadrevets intensitet kopplas till den encyklopediska relevansen. Impetus 23 oktober 2011 kl. 22.51 (CEST)
replies: text: :::::Biografin ska spegla personens liv och gärning. Artikeln blåser inte upp händelserna 2003. Det görs på denna sidan. Kärnan är att vi ska vara konsekventa, oavsett om artikelsubjektet engagerar sig eller ej. Kan du garantera det? Ymer 23 oktober 2011 kl. 22.58 (CEST)
thread_title: Third opinion

message: I artikeln finns en notis som DH anser bör tas bort. Av diskussionen framgår att det inte är självklart den måste finnas med men också att det inte är ett klar uppfattning att den bör tas bort, och här är det inte vikten av incidenten i sig det handlar om utan vilken uppmärksamhet den fått. Och om uppmärksamheten den fått, se tex här där den upptar mer än 50 % av artikeln om DH - men en dålig källa i sig). Jag anser inte någon av argumenten som framförts visar avgörande vad som bör gälla och att det inte räcker med personliga åsikter om notisen har relevans eller ej utan resonemangen måste bygga att man kan visa på tillförlitliga källor som visar att en sådan notis är relevant ha med eller ej (inte bara att incidenten förekommit och vållat uppmärksamhet, det vet vi redan). I andra likande situationer har dessa löst genom omskrivning och utökning av artikeln, men inte heller här verkar det gå att enas om att ta en sådan approach.
Till DH går det att kommentera först att vi på wp inte i allmänhet tycker det är lämpligt att ett artikelsubjekt själv väljer "bestämmer" vilket urval av fakta som presenteras av tämligen självklara skäl, wp skall inte presentera hagiografier. Jag gör också ett försök besvara de åtta punkterna som framförts, men utan något önskemål gå i polemik, jag har ju själv ingen bestämd uppfattning om notisen bör vara kvar eller ej:
#Konsensus råder inte, varken om den skall vara med eller ej. Att en vinkling en tid ligger inne eller en tid strykes är inte att tolka som att det råder konsensus, för det krävs att en diskussion föregått åtgärden och att flertalet gett den sitt stöd.
#Att notiser förs in och tas bort är en del av wikipedias natur, och att tolka in något i orsaken att detta sker brukar vi undvika utan koncentrera oss på sakfrågan, bör inlägget vara där eller ej
#Vi vill på alla sätt undvika att orsaka skadlig verkan, men när sökning på dessa saker ger träffar i storleksordningen flera 10 000 tal på google så är frågan om det verkligen är wp artikeln som är grunden till detta, är det inte att incidenten röst stor uppmärksamhet, vilket  ju är grunden att flera anse den bör finans kvar, jfr Gutav V och homosexualitet som aldrig skulle vara aktuellt nämn i den artikeln utan den uppmärksamhet frågan fått
#Som jag redan skrivit är det i detta fall inte incidenten i sig som är viktig utan vilken uppmärksamhet den fått
#Instämmer och jag med flera försöker utöka andra delar, och du kan här hjälpa till genom att ge det fakta om din forskning och bokutgivning som du lätta kan få fram, medan det tar lång tid för oss
#Ligger en del i detta. Samtidigt vill vi inte blåsa upp den. men visst går det att göra som du skriver, vilket också blir enklare om vi lyckas utöka artikeln
#Nej, nu åtgärdat, se också ovan där vi flera uttryckt ett önskemål utöka artikeln med mer fakta om det centrala och viktiga i din gärning
#se 1, nej konsensus finns inte åt någondera hållet vilket då enligt vår praxis innebär att vi vill diskutera och komma fram till en åtgärd (inkl ev utökning omskrivning av hela artikeln) som flertalet gillar
för din slutkommentar om bidrag, ge det här på diskussionssidan, i den form du vill så hjälps vi åt ge det rätt form. Glöm inte att vi är en redaktör, utan en grupp helt frivilliga krafter som är här på vår fritid med den gemensamma drömmen att åstadkomma en bra encyklopedi.Yger 23 oktober 2011 kl. 15.57 (CEST)
replies: text: Jag såg inte denna kommentar när jag skrev ovanstående inlägg. Men den ger inte svar på allt, framför allt inte på frågan om vad som sker när konsensus inte kan uppnås. Av vad jag kunnat konstatera har det bara idag dykt upp ytterligare några som faktiskt håller med mig. I vilket fall som helst tvivlar jag på att konsensus kan uppnås i det här fallet. Ej heller har jag fått svar på mina undringar om etiska och vetenskapliga värderingsgrunder.

text: Det har aldrig varit min mening att skriva en hagiografi om mig själv. I så fall hade jag fyllt på med massor av meningar om min forskning m.m. som framställer mig i positivt ljus. Men det har jag inte gjort, inte heller nu när en och annan faktiskt ber mig om sådan info. Skälet är att jag är enig med dig om att man inte bör skriva sin egen artikel. Det enda jag har försökt göra är att bli av med en liten notis som bevisligen har orsakat mig skada. Varken notisen eller skadan står i rimlig proportion till ärendets bagatellartade natur.

text: För mig är detta inte bara en personlig fråga. Ställningstagandet bottnar i en princip som ligger till grund för mitt eget encyklopediska och forskningsmässiga arbete. I texter om nu levande personer, oavsett vilka, bör man som skribent iaktta stor aktsamhet med uppgifter som kan orsaka skada. Visst, det kan stå tiotusentals negativa saker om mig på alla möjliga googlesajter. Men Wikipedia har en helt annan status och betraktas av många användare som Uppslagsverket med stort U, vars texter därmed får en helt annan effekt än gamla kvällstidningsnotiser och politiska partsinlagor på andra webbsajter. Vänliga hälsningar Dick Harrison 23 oktober 2011 kl. 16.38 (CEST)
replies: text: :När vi inte är överens så diskuterar vi tills vi är överens och det är inte frågan om rösträkning utan vilka goda argument som kommer fram. Och frågan är alltså har incidenten fått sådan uppmärksamhet att den motiverar finns kvar. Exempel på uppmärksamhet är enveten återgivande inte bara att det några veckor fladdrar förbi på kvällstidningarnas löpsedlar. Att incidenten uppmärksammades när det begav sig ganska lång tid och mycket tror jag vi är överens om. Frågan är om uppmärksamhet sedan lagts sig (gott argument den tas bort) eller om det finns verifierad information (källor tack) på att det fortsatt är en fråga som tas upp när du omnämns i media etc (starkt argument den står kvar).Yger 23 oktober 2011 kl. 16.50 (CEST)
replies: text: ::Tack för svaret. I så fall talar det du skriver starkt för att notisen bör strykas. De som idag använder den är fiender, i synnerhet politiska fiender, till mig (t.ex. personer som ogillar mitt ställningstagande i upphovsrättsfrågor, personer som ogillar mitt ställningstagande i frågan om svenskans ställning i Finland, nygöticister på yttersta högerkanten i Sverige, m.fl.). Jag har mängder av belägg i form av e-post, polisanmälningar m.m., som jag gärna gör tillgängliga, om intresse finns. Se ovan. Däremot har ärendet inte förekommit i vanlig media (dagstidningar, kvällstidningar etc.) sedan vårvintern 2005, då Aftonbladet tvingades be mig offentligt om ursäkt för en löpsedel sedan jag anmält tidningen till PO. Därefter har jag inte sett eller hört något om det i media. Vänliga hälsningar Dick Harrison 23 oktober 2011 kl. 17.04 (CEST)
replies: text: :::Då jag var den som återinförde notisen, vill jag påpeka att jag inte är inblandad i något slags negative campaigning, och att jag ej heller kände till omröstningen om Kunskapspriset. Mina skäl för återinförandet var helt enkelt att jag minns den mediala uppmärksamheten, och tycker att strykandet av notisen är ett slags censur. Att notisen upptog en oproportionerligt stor del av den mycket kortfattade artikeln har nu blivit åtgärdat genom en utökning. Att Sveriges idag mest kände historiker länge haft en så kortfattad artikel är ofattbart. Jag har själv ett antal av Harrisons böcker i bokhyllan, och uppskattar honom som författare och historiker. 92.35.146.118 23 oktober 2011 kl. 17.50 (CEST)
replies: text: ::::Exempel på artiklar i vanlig media 2007-2011: HD.se, SR.se, SR.se, 24UNT.se, UNT.se
thread_title: Försök till sammanfattning

message: Nu ligger uppgifter om Harrisons utmärkelser under tre skilda rubriker. Vi kan bortse från den sammanfattande delen längre ner i artikeln, men är det bra att det finns ett par priser under "Vetenskaplig gärning" och ett par under "...i media"-rubriken? Riggwelter 22 oktober 2011 kl. 18.49 (CEST)
replies: text: Vissa priser har han väl fått för han är bra populärisera och andra då för en god vetenskaplig insats?Yger 22 oktober 2011 kl. 18.52 (CEST)
replies: text: :Ja, du har säkert rätt. I så fall torde det behöva utvecklas. Riggwelter 22 oktober 2011 kl. 18.53 (CEST)
replies: text: ::Jo mycket behöver stadgas upp i det jag nu lite forcerat lägger in. Vill dock få att detta avsnitt är större än de två radera som diskuteras.Yger 22 oktober 2011 kl. 19.16 (CEST)
thread_title: Struktur

message: Diskussionen drar ut i tid och längd och sannolikt kommer vi snart att behöva arkivera delar av den för att undvika att få en sida lång som sju svåra år. Jag vill göra ett försök till sammanfattning om vem som egentligen anser vad. Den som anser sig placerad under fel rubrik (baserat på inlägg under juni-oktober 2011) eller som anser sig saknas i sammanställningen får givetvis korrigera detta bums:
#För notisens existens i artikeln: Ymer, andejons, Mörkerman, LittleGun, Petter, dnm (dnm på WP:KAW), Nesse, Michael Angelo, , Yger, Wvs (28/10), Ghostrider (29/10)
#Mot notisens existens i artikeln: Dick Harrison, Historien, Wvs, Obelix, Fernbom2, El Gurka Rapido, Impetus, Adville, Backstr, Imperto
#Tar ej sida: -
Konsensus har alltså inte nåtts och notera att det inte är fråga om rösträkning utan om en sammanfattning. Om inte situationen löser sig intills dess skrivskyddet löser ut 24/10 föreslår jag en förlängning av detsamma med en vecka. Riggwelter 23 oktober 2011 kl. 17.40 (CEST)
replies: text: Jag har ingen direkt åsikt om notisen, däremot har jag försökt påpeka att den får anses vara i linje med riktlinjerna för biografiska personer. Relevansen kan jag däremot inte bedöma.

text: andejons 23 oktober 2011 kl. 18.03 (CEST)
replies: text: :OK! Justera gärna ovan i så fall. Riggwelter 23 oktober 2011 kl. 18.05 (CEST)
replies: text: ::Eftersom ett tyckande efterfrågas för att kunna uppnå konsensus, uttrycker jag min åsikt. Jag tycker det är fel att ett sådant snedsteg ska hänga med så länge och nog för att en varning är att anse som ganska allvarligt säger ju nämnden att de låtit det stanna vid det eftersom ingen större skada är skedd. Att älta detta och ha det utskrivet i en artikel om honom är ju på ett sätt att gå ifrån nämndens bedömning och stämpla honom för livet. Jag tycker alltså notisen bör tas bort. El Gurka Rapido 23 oktober 2011 kl. 18.30 (CEST)
replies: text: :::Då ska vi i konsekvensens namn städa i alla biografier som berör nu levande personer, eller hur? jag menar att vi låter oss "bländas" av DH´s gärning och närvaro, vilket denne själv aldrig skulle låta sig utsättas för i sitt forskningsarbete. Endast relevans ska kritiskt ifrågasättas. Ymer 23 oktober 2011 kl. 18.47 (CEST)
replies: text: ::::Varje artikel bedöms för sig, men om vi beslutar att denna notis skall tas bort innebär det nog att många andra väl källbelagda negativa kommentarer bör ses över. Ett exempel är "priset" årets förvillare (se t.ex. Ella Bohlin) som troligen får betydligt mindre uppmärksamhet. Nu har jag inte Dick Harrisons böcker, men det faktum att han själv diskuterar denna händelse borde ju påverka. Om det är som Dick skriver att notisen inte speglar hela sanningen är det förstår inte bra, men att få med mer detaljer skulle å andra sidan göra notisen större. Som den ser ut nu tycker jag inte notisen känns orimlig. Dick Harrison anför många argument, varav ett enda gemenskapen skall ta ställning till: är notisen relevant? --Petter 23 oktober 2011 kl. 18.42
replies: text: :::::Fast konsekvens är svårt att uppnå. Här har det ju förts på tal och jag tycker som jag tycker. Just det här är ju av ganska privat natur. Jag tycker helt enkelt inte det är relevant. Bedömningen blir ju olika från fall till fall och jag vädrade min åsikt i just detta fall eftersom det subtilt efterfrågades. Samtidigt hade ju det optimala varit om inte artikelsubjektet själv startat diskussionen. Det finns ju också en mall att lägga ut att man ska vara försiktig när man skriver om nu levande personer. DH gjorde ett snedsteg och jag tycker vi ska följa ansvarsnämndens beslut och inte låta detta hänga med för all framtid. El Gurka Rapido 23 oktober 2011 kl. 19.05 (CEST)
replies: text: ::::::Wikipedia lyder inte under ansvarsnämnden, vi har vårt eget sätt att komma fram till hur det skall vara... Riggwelter 23 oktober 2011 kl. 19.08 (CEST)
replies: text: ::::::: Jag tycker att det är viktigt att vi är konsekventa. Jag tycker också att det är viktigt att huruvida högerextremister eller andra använt uppgiften för att smutskasta Harrison också är irrelevant. Om wikipedias artikel är förtal går den att anmäla. Den behöver inte vara osann för att fällas, det räcker att det handlar om ett otillbörligt framhävande av vissa fakta i avsikt att smutskasta. Nu har jag svårt att se att artikeln just nu skulle uppnå en sådan nivå. Harrison har rätt i att det här handlar om uppgifter som inte skulle finnas med i ett uppslagsverk som NE. Det gäller å andra sidan väldigt mycket som finns på wikipedia. Om den här uppgiften anses som irrelevant i Harrisons biografi, då kommer det att gälla mängder med liknande uppgifter i andra biografier.--FBQ 23 oktober 2011 kl. 20.02 (CEST)
replies: text: ::::::::Dags för mig att lägga mig i denna infekterade fråga. Jag ha läst igenom det mesta på sidan, och tycker att det verkar gå till överdrift här. Vilken fakta är viktig för en encyklopedi? Att någon fått en varning? Hur många varningar och röda kort delas ut inom olika sporter, men det skrivs inte ut på wiki. De är ju inte dömda för något brott. Här har det varit en konflikt för flera år sedan som ledde till en varning från en nämnd, men det var inget som var så alvarligt att det gick till domstol, och han är inte dömd. Varför skall då något som var en disput mellan några i ett arbetslag ta plats här? Enligt min åsikt blir det lite "avigblads"-aktigt och snedvrider artikeln. Någonstans måste vi sansa oss i vilken information som anses viktig. Varför skall det ens nämnas (om vi går till andra delen av påståendet) att han anklagades för trakasserier men frikändes? Då bör det inte ens stå för det var ju fel... Adville 24 oktober 2011 kl. 22.22 (CEST)
replies: text: :::::::::Du är dåligt påläst på källorna. Statens ansvarsnämnd skriver bland annat; "Trots de allvarliga förseelserna är en varning ändå en tillräcklig påföljd." . Ur offentliga handlingar har dessutom DN hämtat följande och skriftliga dokument av Harrison: ""Utan ett förtydligande, modifierande, vittnesmål från dig finns det alltså en överhängande risk att jag fälls av Ansvarsnämnden och blir bestraffad. Detta är ingen bagatell utan kan mycket väl innebära slutet på min akademiska karriär, beroende på hur universitet väljer att agera med utgångspunkt i domen. Jag ber dig vittna till min förmån." + ""Din falskhet och din kapacitet för att ljuga är mycket större än jag tidigare anade. Om det varit i domstol skulle du bli fälld för mened...innerst inne vet du att du har betett dig som ett svin." + Brevet, där Dick Harrison ber vittnet ändra sig inleds "Min advokat har bett mig kontakta dig för att få ett förtydligande uttalande" - Det är inte sant, säger Thomas Kihlberg. I övrigt vill jag inte kommentera mina kontakter med Dick Harrison. Jag är hans ombud." DN, 2004-02-10, "Anmäld professor försökte påverka vittne".

text: :::::::::Jag hävdar att precis samma mönster går igen här. Harrison försöker att manipulera efter bästa förmåga. Händelserna är inte och har aldrig varit "bagatellartade". Låt oss vara observanta på det. Ymer 25 oktober 2011 kl. 12.28 (CEST)
replies: text: ::::::::::Tack för informationen, Ymer, om fallet, men det är ändå bara en varning. Resten som föregick och vad som står i fallet hör inte hemma här, anser jag. Det var en varningsom fick honom att räta sig i det akademiska livet, men bör inte hänga efter honom för alltid när han söker nya jobb osv. Adville 25 oktober 2011 kl. 14.37 (CEST)
replies: text: :::::::::::Då är du faktiskt inne på linjen att artikelsubjekten ska få censurera sina artiklar på wikipedia, för att "CV´n ska se fin ut". Menar du verkligen det? Ymer 25 oktober 2011 kl. 15.04 (CEST)
Avidenterar: Kan inte låta bli att lägga mig i igen, ändå... Petter skriver det klokt ovan; det enda wikipediagemenskapen ska ta ställning till är: Finns relevans? Jag tycker den finns och är mer övertygad nu än någonsin, för uppmärksamheten varningen skapade när det begav sig, för att Harrison behandlat ärendet och de inblandade i förordet på en bok på ett uppmärksammat sätt och för att det fortfarande uppmärksammas på ledarsidor, i satirprogram och hemmahosreportage samt för att Harrison i intervjuer själv hävdar att det påverkat och påverkar hans liv. Jag tycker ändå vi kan undvika att insinuera andra användares motiv eller tala om för andra vilka åsikter de egentligen hyser.--LittleGun 25 oktober 2011 kl. 15.30 (CEST)

text: Jag blir skrämd när jag läser den här sidan och jämför med källorna. Ymers kommentarer tycker jag är på pricken. En sådan här händelse är en allvarlig sak i en persons karriär. Självklart är notisen relevant för artikeln. Michael Angelo 25 oktober 2011 kl. 15.45 (CEST)
replies: text: :->Ymer (ovanför avintenderingen):Nej, jag bryr mig inte om hans kommentarer. (Ursäkta Harrison, men det står klart och tydligt att vi inte skall skriva i våra egna artiklar). Jag ser till att han fick en varning på jobbet för en incident som hände där. Det bedömdes inte som att det var så allvarligt att det skulle leda till polisanmälan. Att det sedan har påverkat honom och journalister frågar hur han ser på saken eftersom det kom ut hör inte hit, eller om han pratar om det ibland-för det har han rätt till. Jag försöker dra gränsen vid dömd i domstol, för att vi på wiki inte skall komma in i sådana här evighetsdiskussioner. Juholts problem var ju en upphausning av media, men åklagaren lade ner det. Han har inte dömts (men är lite mer offentlig än en universitetsanställd). Glöm Harrison, och denna artikel och se till logiken. VAR skall vi dra gränsen för vad som är viktigt, vid disciplinärenden? (Jag har själv blivit varnad på jobbet i USA-bad en tjej att vända sig framåt och sluta prata. Hon lyssnade inte. Jag satte ett finger på hennes axel så hon vände sig framåt och bad henne igen. min personal evaluator varnade mig för att det kan ses som sexuella trakaserier... Den varningen skulle inte passa här. Jag dömdes inte heller för något ;-) Adville 25 oktober 2011 kl. 16.47 (CEST)
replies: text: ::Wikipedia behöver inte ha några fasta gränser för vad som bedöms vara viktigt att skriva om. Det bedöms från fall till fall. Sålunda bedöms ditt finger på axeln ointressant att skriva om (även om du hade en egen artikel), medans Harrison som offentlig person samt nybliven professor hamnar i rampljuset. Läs igen; "Trots de allvarliga förseelserna ..." + "Detta är ingen bagatell utan kan mycket väl innebära slutet på min akademiska karriär ..."

text: ::F.ö tycker jag att @LittleGun & @Michael Angelo fångar det bra. Ymer 25 oktober 2011 kl. 17.15 (CEST)
Jag har följt den här diskussionen lite från sidan under en tid nu. Eftersom jag i åratal konsekvent vägrat läsa kvällspress och andra skvallerblaskor hade jag till en början svårt att fatta vad det hela handlade om. De senaste dagarna har dock ett ställningstagande mognat hos mig. Jag tycker bestämt att notisen skall väck. Wikipedia skall ha högre ambitioner än tabloidpressen. Vi skall hålla det skrivna ordet sakligt och relevant, och vad gäller nu levande människor skall vi visa stor försiktighet i frågor som kan upplevas integritetskränkande eller på annat sätt sårande. Det enda som eventuellt gör den här grejen relevant är att alltför många människor älskar att gotta sig i andras misstag. Jag tycker inte att vi skall ansluta oss till den pöbeln, vare sig det gäller Harrison eller någon annan småkändis. Den som gillar snaskigt skvaller om stort och smått kan gott hänvisas vidare till andra ställen på nätet eller annorstädes. Här skall vi vara mer intellektuella än så. (Backstr 26 oktober 2011 kl. 20.23 (CEST))

text: Många, många andra biografier över offentliga personer på svenska Wikipedia innehåller samma typ av "negativ" (källbelagd) information. Skillnaden just här är att personen själv skriver på diskussionssidan, i egen sak. DH är mediahungrig, och har därför blivit en offentlig person på ett helt annat sätt än de flesta andra forskare i Sverige. /Nesse 27 oktober 2011 kl. 09.47 (CEST)
replies: text: : Jag står för min tidigare uttryckta uppfattning: notisen kan avlägsnas i dagsläget. I en verkligt utförlig artikel om livsverket hör den däremot hemma. Där bör den i korthet omnämnas i anslutning till det förord där författaren själv kommenterar saken. Fernbom2 27 oktober 2011 kl. 10.07 (CEST)

text: Som påpekats flera gånger handlar denna diskussion inte om händelsen i sig är "viktig" utan hur stor uppmärksamhet den fått. Att Tobias Billström inte betalat en TV licens är en obetydlighet, men beroende på den uppmärksamhet denna sak fick, har den ett omnämnande.Yger 27 oktober 2011 kl. 10.09 (CEST)
replies: text: :Om det inte handlar om händelsen i sig utan hur stor uppmärksamhet den fått, framgår detta inte av notisen. Den bör i så fall formuleras om. Wvs 27 oktober 2011 kl. 10.20 (CEST)
replies: text: ::En bra öppning du ger för att komma närmare en lösning! Någonstans här finns det fem-sex notiser från de senaste tre-fyra åren då det nämns. Kanske dessa länkar efter genomläsning borde anges som källa för en omskrivning.. där "uppmärsammats långt efter händelsen" eller dylikt kommer i centrum.Yger 27 oktober 2011 kl. 10.39 (CEST)
replies: text: :::Min poäng är att det är Wikipedia självt som står för uppmärksamheten, som genererar intresset. De journalister som ca en gång om året frågar mig om saken hänvisar till Wikipedia. Notisen står i Wikipedia och blir relevant för alla läsare, även journalister, eftersom Wikipedia har bestämt att den skall vara relevant. Inte för händelsen i sig, som juridiskt sett var en bagatell. Relevansen antar formen av en självuppfyllande profetia, ett cirkelresonemang. Det är detta jag vänder mig mot. Jag menar att notisen överhuvudtaget inte är relevant, och att döma av denna diskussion är jag inte den ende som intar den ståndpunkten. Vänliga hälsningar, Dick Harrison Dick Harrison 27 oktober 2011 kl. 11.16 (CEST)
replies: text: ::::Cirkelresonemanget står Harrison för. Relevansen ligger väl för övrigt i betraktarens ögon? Att journalister hittar information på wikipedia, som visserligen enkelt kan tas fram via google eller tidningarnas egna sökfunktioner, måste ses som en arbetsseger för encyklopedin. Wikipedia tar inte ställning till huruvida det var en "juridisk bagatell" eller inte, utan händelsernas (för det var en räcka av dom) proportioner i artikelsubjektets liv och gärning. I det sammanhanget fyller det en plats. Harrison vill raka ut kanstanjerna ur elden och lämna kvar den stinkande kolbiten. Förståeligt, men knappast ett jyst agerande. Ymer 27 oktober 2011 kl. 12.26 (CEST)
Det är uppenbarligen meningslöst att diskutera relevans när man har diametralt olika åsikter i sakfrågan. Jag, och minst nio andra, anser inte att notisen har relevans i Wikipedia. Andra är av motsatt uppfattning. Jag har erbjudit er möjligheten att kontrollera relevanshalten genom enkel forskning i lättillgängliga källor, men ni vägrar med motiveringen att Wikipedia inte ägnar sig åt sådant utan bara vilar sig mot sekundära källor. Det är ett för mig, som forskare, fullständigt obegripligt resonemang, men visst, om det är Wikipedias attityd, så är det väl så.
Allså hamnar bollen hos mig. Hur kan jag övertyga er? Vilka typ av källor vill ni att jag citerar? Och hur vill ni att jag presenterar fakta, så att ni inte tror att jag förvanskar källorna? Vill ni ha vidimerade utlåtanden av arbetsgivare, personalansvarsnämnd, prefekt och kolleger? Vill ni ha vidimerade kopior av e-post, där det framgår att det är Wikipedias egen kampanj som har blåst upp händelsen till fullständigt inadekvata proportioner?
OBS: jag är inte förvånad över att journalister 2004-2005 tyckte att det var intressant att en medial person råkade i blåsväder. Sådant sker hela tiden. Det är så media fungerar. Och om det egentligen är en bagatell blåser det fort över, så även i mitt fall. Jag förstår också att en och annan skvallertidning tycker att det är kul att rota i ärendet några år senare. De tjänar pengar på sådant. Det jag ifrågasätter är att ett vederhäftigt uppslagsverk finner den här typen av notiser så relevanta att de bedöms viktiga att ha med i (små) biografiska artiklar.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 27 oktober 2011 kl. 16.04 (CEST)

text: Bäste Dick Harrison, jag skall försöka ge dig bilden, så som jag uppfattar den. Som du kanske noterat en bit ovan i diskussionstråden så hör jag till dem som faktiskt tycker att den infekterade punkten bör avlägsnas ur artikeln, så mina argument skall inte tolkas som att jag försöker försvara notisens existens som sådan. Däremot är det en del annat du skriver som jag tycker bör bemötas. För det första vill jag poängtera detta:  Wikipedia skrivs inte av en stab avlönade skribenter. Wikipedia har skrivits, skrivs och kommer att skrivas av en stor samling mer eller mindre engagerade privatpersoner på ideell basis. Ingen av oss som skriver tjänar pengar på att vi skriver. Så är det, och det är en av tjusningarna med det globala fenomenet som är projektet Wikipedia. Personligen kan jag säga att det är en av anledningarna till att jag engagerar mig. Ur detta faktum drages slutsatsen att man aldrig kan kräva av någon av oss att göra något arbete alls, som exempelvis att efterforska originalkällor. Så funkar det oavsett om man gillar vad som skrivs eller inte.

text: Dessutom är det inte riktigt rättvist att tilltala oss som kollektiv och tillskriva oss uppfattningar (...ni vägrar med motiveringen att Wikipedia inte ägnar sig åt sådant...). Var och en av oss är en individ med egna uppfattningar om det mesta. En del av oss tycker det ena, en del av oss det andra. Någon kanske vill kolla upp vad som står i de originalkällor du hänvisar till, de flesta inte. Om någon vill det, är det fritt fram att göra. Ingen annan av oss kommer att hindra vederbörande. Någon "Wikipedias attityd" finns inte.

text: Jag, och många fler wikipedianer jag vet vilka de är i verkliga livet, är till vardags forskare. Wikipedia vilar alls inte på enbart sekundära källor. I exempelvis artikeln om supraledare finns referenser direkt till originalforskning, många andra uppgifter vilar på ordentliga böcker och reviewartiklar som är flitigt citerade även i forskarvärlden. (Sådana källor är förstås sekundära, men de är alltid försedda med egna referenser till den ursprungliga vetenskapliga rapporteringen så man kan spåra sig bakåt om man vill. Det är inte ovanligt att man som vetenskapsman citerar sådana källor, och det brukar inte anses ovetenskapligt.) Värdering av källor är en sådan sak som det fins väldigt spridda uppfattningar om bland oss aktiva. Vissa tycker Aftonbladet är OK, själv skulle jag aldrig uppge en sådan tidning som källa.

text: Du antyder att Wikipedia driver någon sorts kampanj som blåst upp händelsen till enorma proportioner. Jag kan försäkra dig om att någon sådan kampanj inte existerar. Wikipedia består av tusentals skribenter, var och en med eget intresse. Någon kollektiv kampanj för att skada dig eller någon annan finns inte. Jag ser inte att den ens skulle kunna finnas, om jag skall vara ärlig. Det finns ingen central vilja som kan sätta en sådan agenda.

text: Frågan som diskuteras gäller, som jag ser det, om notisen kring det olyckliga ärendet (som jag inte vet ett smack om, och inte har intresse av att veta någonting om heller) är tillräckligt relevant för att motivera att den finns med i en artikel om en nu levande person. Det finns riktlinjer (som antagits kollektivt) som säger att särskild hänsyn skall tagas då man skriver om människor som lever nu. Vikt tillmäts också hur "offentlig" personen ifråga är. Detta är en värderingsfråga, som jag har svårt att se att den kan avgöras genom citerande av referenser. Min värdering är att den inte har den relevansen. Andra tycker annorlunda. Det är detta som skall diskuteras.

text: Så till anonymiteten som du också angripit i tidigare inlägg. Ja, de flesta av oss agerar under pseudonym, dock inte alla. Jag skriver själv av diverse skäl under ett pseudonym (som i och för sig bär likheter med mitt namn, men det medger inte att vem som helst kan enkelt identifiera mig). Det är en del av Wikipediakulturen att detta är helt acceptabelt. Om det stör dig, får du gärna kontakta mig via Wikimail så skall jag till dig gladeligen tala om vem jag är i verkligheten och var jag finns. Men jag gör det inte offentligt.

text: (Backstr 27 oktober 2011 kl. 17.28 (CEST))
Tack för informationen. Jag vet, som jag redan förklarat, egentligen ingenting om hur Wikipedia fungerar. Ovanstående resonemang är klargörande. Men jag kan fortfarande inte förstå hur vissa användare kan finna notisen om undertecknad relevant, i synnerhet som jag är beredd att anföra konkreta bevis på motsatsen, och dessutom konkreta bevis på notisens skadeverkan. I alla andra fora, i vilka jag är verksam (både uppslagsböcker och akademia), väger dylika argument tungt. Uppenbarligen inte här. En annan sak som jag finner besynnerlig är att det inte verkar finnas något beslutande organ i tvister. Den som samlar flest anhängare och skriker högst och längst vinner - ungefär, om jag har förstått diskussionskulturen rätt. Om jag på allvar valde att spela med i det spelet skulle jag strunta i att anföra mängder av argument och istället försöka rekrytera halva bekantskapskretsen som Wikipediaanvändare enkom för denna diskussionssidas ändamål. Men det gör jag inte. Istället erbjuder jag mig att skaffa fram all den information ni kan tänkas vilja ha, som skulle kunna övertyga er om händelsens brist på encyklopedisk relevans. I alla andra seriösa sammanhang hade detta också varit ett tungt argument.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 28 oktober 2011 kl. 06.15 (CEST)

text: Bra att min text upplevdes som klargörande. Det var mitt syfte. Om alla i diskussionen inblandade känner till regelverket och vår praxis är det möjligt att komma framåt. Ett låst läge är det ingen av oss som eftersträvar. Grundtanken, när oenighet uppstår, är faktiskt att de bästa argumenten skall väga tyngst. Inte vem som skriker högst, eller för den delen vem som framför samma argument flest gånger. Det liknar lite den kollegiala styrning som tillämpas i stor utsträckning vid våra lärosäten. Det funkar inte alltid bra, vare sig här eller vid universiteten, men vilken modell för beslutsfattande är perfekt? Jag anser personligen att den argumentstyrda kollektiva modellen är det bästa för utformningen av ett uppslagsverk som detta. Det är en stor del av Wikipedias framgång -- en framgång som väl illustrerar den informationsrevolution som nu pågår som jag tror framtiden kommer att bedöma som minst lika viktig som den industriella revolutionen på sin tid. Nåväl, jag glider från ämnet. Det finns ett antal sidor som behandlar våra antagna riktlinjer och policies som kan vara värda att läsa på och utgå ifrån i fortsatt diskussion i det ärende som ligger för handen. (Se ex.v. WP:Konflikthantering, WP:Konfliktlösningshistoria, WP:Etikett, WP:Artiklar om nu levande personer, WP:Relevanskriterier, och kanske några till som nås via länkar från de uppräknade.) Man kan tycka att regelverken inte är bra, vilket man är fri att tycka och man är fri att föreslå och argumentera för förändringar, men det gör man helst i ett annat forum än på denna sida.

text: Jag vill också säga att det vore synd om du går härifrån med bilden av Wikipedia som ett pöbelvälde. Jag kan se att man kan få den bilden av diskussionerna som förts här, om man inte sett andra artikeldiskussioner tidigare. Jag ser hellre att vi lyckas lösa den här knuten med hjälp av det arbetssätt vi har. Kanske till och med att du som historiker intresserar dig för det viktiga stycke nutidshistora som uppbyggnaden av världens första och största globala uppslagsverk är innan det här är över? Ett råd jag vill ge dig (som du helt själv väljer om du vill följa eller inte) är att backa ifrån diskussionen under några dagar och reflektera. Läs gärna på länkarna jag gav dig i förra stycket.

text: Det fenomen du beskriver om hur den olyckliga incidenten kommit att bli encyklopediskt relevant är intressant och bör stämma till eftertanke. Är det så att händelsen blivit medialt intressant som en följd av att Wikipedia haft en notis om den, och den i nästa led genom det mediala intresset blir så relevant med Wikipediamått mätt att den är motiverad att ha kvar, tycker i alla fall undertecknad att det finns anledning att fundera på saken i ett större perspektiv än bara artikeln om personen Dick Harrison. Men, återigen, den diskussionen förs lämpligast i andra fora än denna diskussionssida.

text: (Backstr 28 oktober 2011 kl. 08.32 (CEST))
thread_title: Vem tycker vad?

message: Jag sammanfattar mina intryck av debatten, så här långt:
1. Uppenbarligen kan ingen konsensus nås om relevansen. Om jag räknar rätt är det just nu en viss kvantitativ övervikt för strykning, men om alla måste vara överens dröjer det innan konflikten är avgjord. På denna punkt kan diskussionen pågå i evighet, vilket är föga kreativt.
2. Ett argument har framförts om konsekvens - att även en mängd andra notiser i andra artiklar bör kunna strykas om denna stryks. Jag håller med. Det vimlar av oväsentlig information i artiklar, notiser som inte fyller någon meningsfull funktion (mer än som uppräkning av skvaller) och som borde utgå. Att leta upp sådant borde inte vara svårt. Jag hjälper gärna till själv.
3. Om konsensus inte kan uppnås när det gäller relevans bör de övriga punkter jag har tagit upp diskuteras i syfte att utröna om konsensus kan nås på den vägen. Jag finner att skadeverkan har fått viss diskussion. En kommentator har hävdat att jag skulle kunna polisanmäla Wikipediaartikeln. Det är en möjlighet som inte har slagit mig själv, men det är kanske ett möjligt sätt att få den frågan utredd. Jag inväntar debattens fortsättning ytterligare ett tag men printar sedan ut sidan, konsulterar jurister i bekantskapskretsen och lämnar in en anmälan. Det är, enligt min mening, ett märkligt sätt att använda polisens tid och energi, men om frågan inte kan utredas på något annat sätt, och om ingen konsensus i skadeverkansfrågan kan uppnås, är det måhända ett korrekt förfarande. Men jag kollar med jurister först.
4. Även övriga punkter bör kunna diskuteras, både med avseende på detta fall och rent principiellt. Jag har exempelvis inte sett någon egentlig diskussion om proportionalitet visavi min vetenskapliga gärning, som trots allt är skälet till att artikeln överhuvudtaget finns med i uppslagsverket. Ingenting sägs om vad min forskning har kommit fram till eller vad den har handlat om. Till och med NE:s kortfattade artiklar innehåller mer information på denna punkt än den betydligt längre Wikipediaartikeln. Under rubriken "Forskning" står för närvarande enbart min avhandlings namn (inte vad jag behandlar och kommer fram till i den), namnet på en lärobok (som inte alls hör hemma under kategorin - snarare under en redovisning av pedagogiska meriter, om det nu skall finnas en sådan i biografin, vilket jag absolut inte yrkar på) och en prisuppräkning. När det gäller punkten osaklighet har den inte diskuterats alls: Wikipedia väljer i nuläget att endast hänvisa till en tredjedel av ett ärende, nämligen den tredjedel som jag förlorade, inte de två tredjedelar som jag vann, detta trots att även dessa tredjedelar på sin tid resulterade i medial exponering.
5. Man skulle också kunna tänka sig att sätta notisen i relation till de värderingsgrunder som Wikipedia bygger på. Jag vet inte vilka dessa är, och jag har förgäves frågat om det. Vilken vikt tillmäler Wikipedia saklighet, skadeverkan, proportionalitet, osv, dvs. de punkter jag hänför till ovan? Om Wikipedia ignorerar detta skiljer sig uppslagsverkets inriktning och syfte markant från de värdegrunder och etiska normer som existerar för andra uppslagsverk, liksom från den akademiska världen.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 24 oktober 2011 kl. 06.14 (CEST)
replies: text: De grunddokumnet som reglerar vårt sätt att agera återfinns i Wikipedia:Grundprinciperna.Yger 24 oktober 2011 kl. 09.35 (CEST)
replies: text: :Punkt 4 - "proportionaliteten": instämmer helt i att textmängden som beskriver DH:s insatser som historiker måste utökas avsevärt. /Nesse 24 oktober 2011 kl. 10.24 (CEST)
replies: text: ::Det finns inga motstridiga uppfattningar i den frågan. Det är bara hur och av vem utökningen skall göras som inte har utkristalliserats, och hur snabbt det behöver ske.Yger 24 oktober 2011 kl. 10.29 (CEST)
replies: text: :::Så snabbt som möjligt - när sidan öppnas igen. /Nesse 24 oktober 2011 kl. 10.38 (CEST)
replies: text: ::::Angående polisanmälan: se här. Riggwelter 24 oktober 2011 kl. 10.27 (CEST)
För att förtydliga: jag har aldrig hotat att polisanmäla någonting. Jag reagerar bara på vad en annan, för mig okänd, användare har påpekat ovan. Jag har ingen aning om huruvida det är en god idé eller inte. Men om frågan inte kan lösas på något annat sätt torde det väl stå envar, även mig, rätt att åtminstone rådfråga en jurist utan att det betraktas som hot?
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 24 oktober 2011 kl. 13.42 (CEST)

text: Hej. Du anför ovan: "Bagatell. Det ärende som notisen syftar på var både de facto och de iure ett bagatellärende." Om detta stämmer, tycker jag att du lägger ner förvånansvärt mycket tid och energi i ärendet. Imperto 24 oktober 2011 kl. 15.19 (CEST)
replies: text: :Hej!

text: :Ärendet var en bagatell. Både de facto och de iure. Kontrollera det gärna i källorna. Jag har också, förgäves, trott mig ha lagt händelsen bakom mig i flera år. På min arbetsplats är ärendet utagerat sedan 2005. I min yrkesverksamhet är händelsen i praktiken död. Ingen uppdragsgivare bryr sig. Det kan gå ett halvår utan att jag ens tänker på det. Men plötsligt dyker det upp en journalist som (ibland även i hemma hos-reportage) drar upp allt igen och vill ha kommentarer till allmänna artiklar som egentligen handlar om något helt annat. I detta läge citerar han Wikipedia i dess egenskap av auktoritativt uppslagsverk. Att händelsen bedöms som relevant i Wikipedia beror alltså, om jag har förstått det rätt, på att Wikipedia självt har gjort, och gör, den så synlig. Hela relevansargumentet - dvs. mina motståndares - blir i och med det ett cirkelresonemang. Notisen är relevant eftersom Wikipedia har gjort att den förblivit relevant, och just därför skall den förbli relevant, osv., osv.

text: :Det känns därmed som om Wikipedia har tagit sig rätten att bestraffa mig på ett sätt som ingen myndighet någonsin har haft för avsikt. Vad jag har gjort under den senaste veckan är bara att - helt öppet - försöka rätta till vad jag betraktar som en encyklopedisk oegentlighet.

text: :Vänliga hälsningar Dick Harrison 24 oktober 2011 kl. 15.44 (CEST)
replies: text: ::Jag har följt den diskussion som har ägt rum under de senaste dygnen och finner att de anonyma användarnas åsikter fortfarande är djupt splittrade. Jag vill därför göra följande kommentar, med konkret förslag till konstruktiv lösning:

text: ::A. Vissa anonyma kommentatorer menar fortfarande att händelsen var "allvarlig", att den hade en "allvarlig" effekt på min karriär. Detta är helt fel. Ni behöver inte tro mig på mitt ord. Kontrollera fakta med prefekt, institutionsledning, universitetsledning och personalansvarsnämnd. Hör andra vittnen - de är lätta att lokalisera via personalansvarsnämndens offentliga och lättillgängliga handlingar. Läs handlingarna själva - gå till källorna och inte till vinklade andrahandsuppgifter. Och framför allt: undersök vad som har hänt i min så kallade karriär efter händelsen. Påverkades den allvarligt?

text: ::B. Huvudskälet till att vissa anonyma wikipedianer bedömer händelsen som relevant är i praktiken att vissa tidigare användare har valt att betrakta den som relevant - de har fört in den i artikeln och upprepade gånger blockerat försök att avlägsna den. På grund av detta har vi hamnat i en situation där notisens blotta existens i artikeln i sig legitimerar notisens fortsatta existens. Eftersom den redan står där måste den vara relevant, osv., och varje försök att stryka den är "censur". Detta är ett cirkelresonemang som inte leder någon vart. En snabb sökning i versionshistoriken för artikeln visar att de enskilda personer som är huvudansvariga för att notisen finns där den finns är två för mig okända personer vid namn Lamré och Torvindus. Det är de och deras bevekelsegrunder som bör beaktas. Jag vet inte vilka de är och varför de har gjort sina bedömningar, men de borde lätt kunna förmås att redogöra för sina motiv på denna diskussionssida.

text: ::C. Om detta sker kommer vi att kunna gå vidare konstruktivt. Lamré och Torvindus kan redogöra för varför de under de första åren valde att kämpa hårt för notisen. Jag kan gå i svaromål och, med hjälp av den granskning som förhoppningsvis även andra wikipedianer genomför (se under rubrik A ovan) kan en verklig relevansdiskussion föras. Som det är nu är ju positionerna låsta.

text: ::D. Slutligen: jag noterar, med förvåning, att begrepp som saklighet, missbruk och skadeverkan uppenbarligen saknar relevans i Wikipedias normer och regelverk. Det visste jag inte. Alltid lär man sig något av debatter.

text: ::Vänliga hälsningar Dick Harrison 26 oktober 2011 kl. 17.15 (CEST)
replies: text: :::Harrison, nu förvånar du för första gången. Inget nytt tillförs den sakliga debatten ovan, utan det blir snarare som en gammal grammofonskiva som står och hoppar; i desperation att komma vidare. Varför detta "bagatellartade" ärende fått såna proportioner i din värld, kan vi andra bara spekulera i. Uttryck som "bagatell", "allvarlig" med flera är för övrigt hämtade ur källorna. Menar du att det är felaktigt? Att wikipedia skulle ta kontakt med din arbetsgivare på universitetet får närmast en naiv klang. Händelserna 2003 bedöms fortfarande och kanske i ännu högre grad vara relevanta att rapportera om i en biografi, som ju därmed speglar en del av din gärning. Wikipedia behöver ingen hjälp med att "gå vidare". Att stryka uppgiften i artikeln utan att konsensus uppnåtts, är censur. Ymer 26 oktober 2011 kl. 17.43 (CEST)
replies: text: ::::Här måste jag hålla med Ymer. Så länge koncensus inte uppnåtts står det kvar även om jag röstar för ta bort. När det sedan gäller Lamré och Torvindus, som du nämnde så gäller följande: Det är samma person som bytte användarnamn, och båda kontona är permanent blockade (det ser man om man går till först Lamrés användarsida, och sedan vidare till Torvindus. Det betyder att hen inte kommer att kunna kommentera sina intentioner. (Varför hen är blockerad hör inte till denna diskussionen, utan här är det de nuvarande användarna som tittar på källorna) Adville 26 oktober 2011 kl. 18.55 (CEST)
replies: text: :::::Lamré/Torvindus kan naturligtvis kommentera diskussionen från sitt nya konto, men vill kanske inte göra det då det skulle göra det betydligt svårare att låta det nya kontot fortsätta redigera. - Tournesol 26 oktober 2011 kl. 18.58 (CEST)
replies: text: ::::::Jag måste erkänna att jag inte alls förstår det här. Varför är det irrelevant att utröna varför någon eller några har lagt sig vinn om att notisen skall vara kvar? Tendenskritik är en av de viktigaste utgångspunkterna i historisk källkritisk metod. Och varför är det ointressant för er att verifiera mina fakta? Jag blir anklagad - av några av er - för att ljuga om att ärendet inte var allvarligt, med följd att jag gör mitt bästa för att visa på belägg för att jag har rätt. Och jag ger er möjlighet att motbevisa mig. Varför tar ni inte den chansen? Det är ju öppna källor.

text: ::::::Jag inledde den här diskussionen i en öppen anda, för att föra en debatt på normala vetenskapliga villkor, med syfte att rätta till en encyklopedisk oegentlighet. Jag har varit helt öppen med allt detta, även med mitt namn och min e-postadress. Normalt vetenskapligt förfarande är att man går till originalkällorna, inte till sekundärkällorna, i synnerhet när ens uppfattning utmanas. Men ni är inte intresserade av att undersöka fakta? Är det korrekt uppfattat? Vilar inte Wikipedia på vetenskaplig grund? Eller gör ni avsteg från normalt vetenskapligt förfarande när det gäller levande personer?

text: ::::::För övrigt: varför är den eller de personer som är ansvariga för att notisen överhuvudtaget finns med på Wikipedia blockerade? Ursäkta mig, men jag är trots allt ny här. Jag vet inte. Är personen/personerna ifråga kriminella? Jag frågar i all välmening, eftersom det trots allt rör sig om ett ärende som ligger under juridisk granskning. Vänliga hälsningar Dick Harrison 26 oktober 2011 kl. 21.21 (CEST)
replies: text: :::::::Om man argumenterar för en sak så är det, anser jag, inte seriöst att agera på följande sätt utefter hur diskussionen utvecklas: "Detta går ut över hela min vardag - över min sömn, min själsfrid, min arbetssituation, min familj, allt." och tre dagar senare skriva "I min yrkesverksamhet är händelsen i praktiken död. Ingen uppdragsgivare bryr sig. Det kan gå ett halvår utan att jag ens tänker på det." Jag frågar mig förstås: går det ut över hela Harrisons vardag eller går det ibland ett halvår utan att Harrison ens tänker på det? Förtroendet sjunker av sådana kovändningar. Det är i denna diskussion ovidkommande varför användaren är blockerad för det hade inget med denna artikel att göra. Calle Widmann 26 oktober 2011 kl. 21.38 (CEST)
replies: text: ::::::::Om du läser igenom mina kommentarer en gång till finner du ingen motsägelse. Det kan mycket riktigt gå ett halvår utan att något händer, utan att jag tänker på saken. Sedan dyker det upp en journalist som har läst på i Wikipedia. Han vill ha en intervju om ett bokprojekt, ett tv-program, en kultursatsning, ett hemma-hos-reportage - allt möjligt. Men när intervjun väl har inletts växlar han över på ett annat spår och börjar fråga om 2003-2004. Och han anger källa: "det står ju på Wikipedia" (i skriftlig form har jag dessutom sett Wikipedianotisen ordagrant citerad). Då brakar allt samman, och jag måste åter försvara mig, argumentera och förklara saker som hände för länge sedan. Ajöss med nattsömnen och själsfriden. Min slutsats är att händelsen upplevs som relevant därför att Wikipedia har bestämt att den skall vara relevant. Som forskare ser jag det som en självklarhet att utröna varför det blev så, och vilka bevekelsegrunder de personer hade som i ett inledningsskede kämpade för notisens existens. Om dessa personer ägnade sig åt personförföljelse och kanske rentav var kriminella förändras kanske - jag säger kanske - det juridiska utgångsläget. Vänliga hälsningar Dick Harrison 27 oktober 2011 kl. 06.45 (CEST)
replies: text: :::::::::Angående bevekelsegrunderna kan jag nog faktiskt gissa utan att veta närmare bakgrund: Wikipedia skapas av dess användare. Väldigt många har skapats med utgångspunkt från kvälls- och dagspress, samt googlesökningar. Därför har omnämnande i dagspress ofta en stor betydelse för utformningen av artiklar. Det finns också en tanke kring att vara extremt generös med vad man vill tillåta att artiklar om. I den mån man vill snäva in generositeten handlar det oftast inte om nyhetsämnen, som är fallet med den här notisen, utan i första hand "gamla gubbar" och "gamla krig". Dessutom finns en påtagligt motstånd mot censur. Det är också ganska vanligt att personer porträtterade på wikipedia försöker gå in och frisera sina artiklar, och det finns en hög vaksamhet mot detta, och en övertygelse om att hela wikipedias tillförlitlighet skulle falla om artikelsubjekt fritt tilläts påverka artikelinnehållet. Jag kan inte annat än att det är bevekelsegrunden för de personer som agerat till notisens försvar. Sedan kan det givetvis finnas enstaka personer som har en annan agenda.--FBQ 27 oktober 2011 kl. 09.38 (CEST)

text: :::::::Ja, normalt vetenskapligt förfarande är att man går till originalkällorna. Wikipedia arbetar inte så, dock. Här är sekundärkällor betydligt viktigare. Anledningen är att användandet av orginalkällor ofta är att betrakta som det vi kallar egen forskning, vilket vi vill undvika. Mer information finns på sidan Wikipedia:Ingen_originalforskning och ännu mer på dess engelska motsvarighet. --Petter 27 oktober 2011 kl. 01.11
Tittar man på tillgängliga källor på webben får man så småningom en ganska negativ bild:
*att Harrison aldrig verkar ge sig
*att han tycks drivas av att alltid få rätt
*att han ständigt tycker sig slå ur ett underläge
Det är ingen smickrande bild och den visar sig även i denna debatt. Ständigt och mångordigt upprepande av samma mer eller mindre ihåliga argument trots att de bemöts av andra om och om igen, ständigt återkommande frågor som är mer eller mindre svåra/omöjliga att besvara och så vidare. Hjälper inte argumentationen tar Harrison till halmdockeargument och försöker vrida diskussionen åt vilket håll som helst för att sedan försöka koppla in den till sakfrågan igen. När inte det det hjälper är det plötsligt Wikipedias fel att uppmärksamheten finns. Allt ältas om och om igen i varierande tonart. 
Det är mästerligt ur argumentations- och manipulationssynpunkt och det står helt klart att Harrison är en akademiskt välslipad och utmärkt retoriker med massor av kunskap. Kryddat med detta smygs det in detaljer om sådant som Harrison upplever saknas i artikeln och huxflux är någon där och stoppar in det. Det sistnämnda är väl bra eftersom artikeln utökas, men faktum kvarstår: ingenstans lyckas Harrison påvisa varför notisen skall tas bort. Jag frågar mig om Harrison, som är så upprörd över att journalister hänvisar till Wikipedia, inte inser att dessa journalister även läser diskussionssidor. Vilket intryck kommer de att få av Harrison då, kan man undra? En journalists jobb är att göra research och om de då missar detta personalärende i andra källor än Wikipedia är det väl ingen vidare journalist. Michael Angelo 31 oktober 2011 kl. 16.31 (CET)

text: Diskussionen ska inte handla om Dick Harrisons karaktärsdrag. Det enda diskusiionen ska handla om är artikeln och dess innehåll. I det här fallet: Är händelsen, den uppmärksamhet och de efterverkningar den fått relevanta för wikipedia eller inte.--LittleGun 31 oktober 2011 kl. 16.42 (CET)

text: Men vad är det här? Det är klart att det är bra om artikeln om Dick Harrison utökas. --Petter 31 oktober 2011 kl. 18.29
thread_title: Harrison sammanfattar

message: En helt annan sak:
Jag ser att någon håller på att beskriva min forskning. Om så skall ske (vilket jag aldrig har insisterat på) bör det vara korrekta uppgifter. Min avhandling handlar inte om staten Lombardiet. Jag fick inte Cliopriset för min lärobok. Mina studier av tids- och rumsuppfattningar presenteras i böckerna Medieval Space och Skapelsens geografi, inte i de övriga böckerna, som behandlar helt andra ämnen. Karl Knutsson kallades inte Karl Knutsson Bonde utan bara Karl Knutsson. Mina främsta forskningspublikationer från den tid som behandlas i avsnittet i fråga (dvs. 1990-talet) är, förutom avhandlingen: Medieval Space; The Age of Abbesses and Queens; Social Militarisation and the Power of History; I skuggan av Cathay.
Vänliga hälsningar
Dick Harrison Dick Harrison 24 oktober 2011 kl. 17.28 (CEST)
thread_title: Forskning

message: Det står fel årtal i artikeln. Det var 2004. Calle Widmann 24 oktober 2011 kl. 08.27 (CEST)
replies: text: Information tog jag från Lista över sommarvärdar under 2000-talet (decennium),  och att artikeln hade kategorin sommarvärdar 2003. Vad har du för källa till att det var 2004?Yger 24 oktober 2011 kl. 08.41 (CEST)
replies: text: :Jag verkar ha haft helt fel. Glöm hela saken! Ber om ursäkt. Calle Widmann 24 oktober 2011 kl. 08.59 (CEST)
thread_title:  Sommarvärd 2004 

message: Efter att följt och i viss mån deltagit i diskussionen har jag kommit till ståndpunkten att notisen är relevant att ha med i artiklen. Mina skäl
*Den är i högsta grad fortfarande aktuell i mars 2011 har det en framträdande plats på SR, som inte bara indikerar aktualitet utan också att den kan generera nyfikenhet hos allmänheten som vill veta mer om detta vilket då WP bör kunna hjälpa med korrekt och bra information om notisen.
*I biografilikande intervjuer om och med Dick Harrison dyker detta upp  i detta fall i juni 2010 6 år efter händelsen och med DH till synes medveten att detta är en del av berättelsen om honom
*I anslutning till att DH är aktuell för samverkan med academica (vilket bör vara ganska ofta) så verkar denna incident associeras till (här 2009 i anslutning till start av Sveriges historia) i frågan om det kan utgöra ett hinder för att lyckas med en uppgift.
Dvs jag ser uppmärksamheten tillräcklig och lång tid efter själva incidenten, vilket innebär vi har ett ansvar mot de som nås av uppmärksamheten har rätt att veta hur det hänger ihop. Notisen kan formuleras om, ges andra källor och ges bättre kontext, liksom att hela artikeln kan utökas, men jag ser det inte lämpligt och förenligt med wps mål att "ge alla tillgång till fri kunskap" att radera denna information. (OBS att min ståndpunkt enbart baseras på vilken uppmärksamhet händelsen fått, och inte någon värdering av händelsen i sig) Yger 27 oktober 2011 kl. 18.19 (CEST)
replies: text: Tidigare, liknande fall:  79.102.1.92 28 oktober 2011 kl. 00.39 (CEST)
replies: text: :Instämmer i slutsatsen: notisen kan omformuleras, ges andra källor och kontext, och hela artikeln bör utökas, men informationen i notisen bör inte raderas. /Nesse 28 oktober 2011 kl. 09.49 (CEST)
replies: text: ::Med senaste omformulering med fokus på uppmärksamheten och massmedia är jag beredd att ge notisen mitt stöd. Satsbyggnaden haltar dock med bisatsen ”men han frikändes från anklagelserna om trakasserier”. Den kan nog med fördel tas bort.Wvs 28 oktober 2011 kl. 11.35 (CEST)
replies: text: :::Fast, i noten 12 står det att "Lundaprofessor anklagas för trakasserier". Vore det inte bra då att redogöra för utfallet av de anklagelserna. Jag menar att DH själv i dessa diskussioner velat "städa" i påståenden och anklagelser. Ymer 28 oktober 2011 kl. 12.25 (CEST)
replies: text: ::::Ok, det var bara ett förslag.Wvs 28 oktober 2011 kl. 12.33 (CEST)
replies: text: :::::DH> uppslagsord: Wikipedia - Demokrati - Nesse 29 oktober 2011 kl. 15.43 (CEST)
thread_title:  En ståndpunkt 

message: Jag har utökat bibliografin med alla artiklar som Harrison skrivit i Scandia (tidskrift), av dessa skäl:
* Artiklarna är bra, intressanta och relevanta.
* Artiklarna är vetenskapligt granskade.
* Artiklarna är publicerade i fulltext, för övrigt av Harrisons egen institution vid Lunds Universitet.
* Artiklarna utgör bra prov på hans skriftställande verksamhet, stil och ämnesval, som annars skulle vara svårt för läsare av artikeln att hitta fram till
* Artikelposterna kan kopieras och klistras in i relevanta artiklar för korsreferens.
I samband med detta konverterade jag bibliografin till Mall:Bokref eftersom det är Wikipedia-standard och gav en enhetlig layout.
Ändringen backades men jag backade backningen och vill att det diskuteras först :-)
Jag kan förstå viljan att ha en annan stilmall för referenserna på just denna sida, kan vi nå någon kompromiss, t.ex. genom att gå tillbaka till originalversionen men lista "scientific journal"-artiklar i en egen sektion?
Det rör sig alltså om dessa artiklar:
* 
* 
* 
* 
* 
Nixdorf 30 december 2011 kl. 02.04 (CET)
replies: text: Artiklarna är väl det mindre av problemen, även om jag inte anser att de egentligen hör hemma i en biografi; speciellt inte om de endast utgörs av artiklar från en viss tidskrift. Avsikten är väl snarare att visa på Harrisons verksamhetsområden än att visa upp speciellt välredigerade artiklar?

text: Dessutom är mallen för tidsskrift-referenserna lika olämplig som den för bokreferenserna. Författarnamnet är inte det viktiga i sammanhanget och utelämnas normalt i den här typen av förteckning, men genom användningen av mallen blir det till och med markerat i fetstil. Det är inte bra.

text: andejons 30 december 2011 kl. 09.11 (CET)
replies: text: :Fast vill man använda mallen går det ju att redigera bort namnet, även om mjag håller med om att det är overkill.--LittleGun 30 december 2011 kl. 09.48 (CET)
replies: text: ::Om jag bara lägger till dessa artiklar så är vi överens då? Det är de här artiklarna som gjort Harrison känd bland internationella historiker, och möjligheten att läsa dem är väl värd att erbjuda. Jag plockar bort namnet och författarlänken ur dem så ser det väl helt OK ut. Jag tar åt mig åt kritiken att listan bara innehåller artiklar ur en viss tidskrift, så kag redigerar in de andra referenser som redan finns på den engelska versionen av Harrison-artiklen också så blir det fint. Nixdorf 31 december 2011 kl. 00.24 (CET)
replies: text: :::En akademiker av Harrisons dignitet msåte rimligtvis skriva hundratals artiklar under sin karriär. Hur göra ett urval utan att arikeln blir rena länk- eller referenssamlingen? Jag ställer mig därför starkt tveksam att ha med artiklar över huvud taget. Det måste räcka med bibliografin över Harrisons talrika bokproduktion. Riggwelter 31 december 2011 kl. 00.27 (CET)
replies: text: ::::Du har ju en poäng. Men det är ytterst ovanligt för historiska tidskrifter att fritt publicera fulltext så som Scandia gör, de flesta kräver t.ex. att man är prenumerant på papperstidningen. Att ha möjligheten att direkt läsa en historikers vetenskapliga artiklar i anslutning till en artikel om densamme måste väl vara värt någonting? Jag kan tänka mig att stryka ned artikelbibliografin till de djuplänkar som anges ovan, just för att det är det nyttiga så att säga. Nixdorf 31 december 2011 kl. 00.52 (CET)

text: ::::Ska väl också nämnas att artiklarna ur Scandia från 1991-93 antagligen tillhör det första Harrison publicerade över huvud taget, vilket väl gör dem synnerligen intressanta. Nixdorf 31 december 2011 kl. 00.56 (CET)
replies: text: :::::Jag håller med , det räcker med böckerna.

text: :::::Att Scandia gör ovanliga saker har ingen relevans för artikeln om Dick Harrison. Det är absolut värt någonting att kunna läsa hela artiklar men wikipedia i allmänhet och wikipediaartikeln om Dick Harrison i synnerhet är inte till för att marknadsföra Scandia.

text: :::::Att de "antagligen är bland de första" (mina kursiveringar) kvittar och ökar inte relevansen. Inte ens om det verkligen var den allra första skulle den vara relevant. Däremot som referens om innehållet i artiklarna stöder något i wikipediaartikeln.--LittleGun 31 december 2011 kl. 07.02 (CET)
replies: text: ::::::Syftet är inte att marknadsföra någonting, utan att ge läsare en möjlighet att gå direkt till text skriven av personen i artikeln, vilket är synnerligen hjälpsamt. Jag vet inte om jag är originell på något vis, men jag har aldrig läst någon av Harrisons ISBN-numrerade böcker, jag har bara läst just de här artiklarna, på Internet. Jag kan väl ändå inte vara unik i världen...

text: ::::::Enligt samma resonemang (att referenserna skall vara relevanta för innehållet i artikeln) borde flera av boktitlarna (t.ex. kakboken) i så fall strykas, eftersom de saknar relevans för artikeln? Nu är jag iofs inklusionist, men det är väl inga problem för en läsare att skippa ett par poster i en referenslista om de inte är intresserade. () Nåväl, första artikeln (om Lombarderna) och tredje artikeln (om digerdöden) skall väl i sådana fall vara med eftersom innehållet ansluter till artikeln. Nixdorf 31 december 2011 kl. 12.15 (CET)
replies: text: :::::::Trots att syftet inte är att marknadsföra blir det effekten av ett så snävt urval artiklar från en enda "leverantör". Som Riggwelter sa, och du gav honom poäng för, så blir det otillbörlig vikt.

text: :::::::Böcker har en annan dignitet än artiklar och i det här fallet behövs det inte ens ett urval, alla utgivningar kan presenteras. Att en historiker skriver en kakbok är ju ovanligt och därför självklart relevant. Att han skriver artiklar är inte det. Att just dessa artiklar går att läsa på internet är inte Dick Harrisons förtjänst.

text: :::::::Det är inte heller wikipedias uppdrag att göra en länklista till Dick Harrisons artiklar.

text: :::::::Du missuppfattar vad jag menar med är relevant för artikeln, allt han skrivit ansluter artikeln per definition, det betyder inte att det är vettigt att ta med samtliga artiklar han skrivit.--LittleGun 31 december 2011 kl. 13.02 (CET)
replies: text: ::::::::Instämmer med @Riggwelter, artiklar ska inte omfattas. Ymer 31 december 2011 kl. 13.22 (CET)
replies: text: ::::::::: Jag håller däremot inte med. Det är visserligen ovanligt på svenska Wikipedia, men långtifrån unikt på andra språkversioner. Kan man motivera urvalet (och det anser jag har gjorts här) platsar även dessa uppsatser. Fernbom2 31 december 2011 kl. 13.29 (CET)
replies: text: ::::::::::Jag kan tänka mig att ett urval artiklar kan vara relevanta. Men jag har svårt att se hur recensioner kan ingå där (det finns väl en uppsjö sådana på svd.se som även de är fritt tillgängliga).

text: ::::::::::andejons 31 december 2011 kl. 14.00 (CET)

text: Jag tycker det räcker med böcker i listan om inte det finns synnerliga skäl att inkludera en viss artikel. --Petter 31 december 2011 kl. 16.50
thread_title: Bibliografi med artiklar från Scandia