Diskussion:Stridsyxa

message: "Bolyxor" nämns såsom stridsyxor under rubriken "pålyxor" i artikeln. Artikelförfattaren eller dess oprecisa källa uppfattar möjligen bolyxa som samma ord som pålyxa. Riktiga källor skulle behövas.
En bolyxa är en vanlig yxa, för att fälla träd. Bol = [träd]stam.
Se uppslagsordet Bol-yxa i Rietz dialektordslexikon: http://runeberg.org/dialektl/0076.html.
Därmed inte sagt att de inte kunde användas i strid. --Andreas1974 (diskussion) 14 mars 2015 kl. 09.44 (CET)
replies: text: Ja, nomenklaturen är en aning växlande. Jag flyttade en textrad upp till en almännare plats. Jag har haft J.Alms bok som underlag och inte haft tillgång till andra annat än på nätet. Mer förtydliganden är välkomna.Wvs (diskussion) 14 mars 2015 kl. 11.31 (CET)

message: Skäggyxan är inte den du beskriver. Se Vikingarnas stridskonst, Lars Magnar Enoksen, 2014;213. http://i.imgur.com/qkjighI.jpg  Dessutom beskriver du "bredyxa" som en skäggyxa - detta är heller inte korrekt. Anatolwyss (diskussion) 16 juni 2016 kl. 17.39 (CEST)
replies: text: Se min kommentar ovan! Kom igen med hänvisning till källa om du anser att något inte är korrekt.Wvs (diskussion) 16 juni 2016 kl. 19.04 (CEST)
Jag har läst din kommentar ovan, och jag har redan försett en källa från 2014. Beträffande skäggyxan finns det ingen förvirring i nomenklaturen - möjligen fanns det 1932. Vänligen se också fotot från min angivna källa som jag specifikt la upp med anledning av detta. Anatolwyss (diskussion) 17 juni 2016 kl. 12.50 (CEST)

text: Jag har nu gjort ett tillägg om vikingatidens bred- och skäggyxor.Wvs (diskussion) 17 juni 2016 kl. 15.44 (CEST)
Tack. Dock beskriver du fortfarande skäggyxan som "...under medeltiden ett långt utdraget halvmånformat eggparti, som varierade mellan 60 och 80 centimeter eller mer och kunde såväl framför som bakom skafthålet vara utdragen i långa, smala, ofta sabelklingsliknande flikar som kallades skägg. Eggpartiets nedre del var fästad vid skaftet med en nit. Skaftet var cirka 1,4 meter långt. På en del modeller var yxbladets främre del utbildad till en stötklinga. Skäggyxor tillverkades i många varianter med en eller flera spetsar eller hakar. Skäggyxan kallades ibland "halvmåne". Ett annat namn var "bardisch". "
Jag tror att du kan ha blandat ihop olika begrepp här. Vänligen se den länkade bilden om du ännu inte gjort det. Jag förser här ytterligare en bild på en typisk skäggyxa; http://imgur.com/IhhqdqO Denna bild kommer från Åke Ohlmarks Fornnordisk ordbok (1975), s. 154. Det du beskriver är helt enkelt en bardiche, vilket mycket riktigt är ett stort stångvapen. Skäggyxan däremot har i jämförelse med mindre handyxor visserligen en förlängd egg - men endast nertill - därvidlag det typiska "skägget". De kan möjligen räknas till de större yxorna, men omöjligt om storleken om den angivna 60-80 cm. Skäggyxan kallas mig veterligen heller aldrig för "halvmåne", helt enkelt för att det är bardichen m.flr. som har detta karaktäristiska utseende, inte skäggyxan. Vänligen förse citat och referens för detta om du ändå finner det för sant. En skäggyxa kan dock även kallas för "barda". Kanske är det där som du har beblandat skäggyxan med "bardichen". Det är dock som jag förstår det helt olika vapen. Jag lägger in här ett referat från ovan nämnd bok för ett förtydligande som förhoppningsvis bidrar till en mer nyanserad bild. Referatet verkar också stödja det du skriver om hillebardens ursprung; eftersom en skäggyxa med änterhake här betecknas som "hille" och skäggyxan även kallas för "bard".
"STRIDSYXA favoritvapnet för vikingaskarornas infanteri, ett tungt, ohyggligt vasst trekantigt yxblad på käpplångt skaft, som med nödvändighet måste svingas me två händer, varför vapnet föga lämpades för en ryttare som med den ena handen måste sköta hästen. Om nedre yxhörnan löpte långt ner och bildade en djupt inträngande huggspets, kallades yxan en barda eller skägga; om även övre hörnan var specialvässad talade man om en snagga. Som det oemotståndligt framrykande vapnet var den tunga yxan en genja. Mindre yxor var en tenja, tunn och inte särskilt tung; en taparöx, rysk handyxa; en sparda eller yxa av irisk typ; eller en tveita, kastyxa, tomahåk. En extremt långskaftad specialyxa var långbardan eller hillebardan, langobardernas och dessas förfäder skåningarnas från äldsta järnåldern älsklingsvapen: en skäggyxa på långt skaft  och med yxhammaren nedlöpande baktill i ett slags änterhake, hillan, med vars hjälp man kunde dra till sig motståndaren eller det skepp man ville äntra och borda." (s. 160)Anatolwyss (diskussion) 21 juni 2016 kl. 21.33 (CEST)

text: Tack för dina initierade och intressanta kommentarer. Om du vill ha ändringar i texten föreslår jag att du själv författar dessa och skriver om och gör hänvisningar till källor som är erforderliga. Själv är jag inget expert i ämnet men ska ändå se om jag kan fötydliga.--Wvs (diskussion) 21 juni 2016 kl. 21.58 (CEST)

text: Jag ser även att du är helt fokuserad på vikingatidens yxor i Norden. De skäggyxor som jag försöker beskriva ligger längre fram i tiden, medeltiden, och användes på den europeiska kontinenten. Vikingarnas bred- och skäggyxor var då ett minne blott.--Wvs (diskussion) 21 juni 2016 kl. 22.21 (CEST)
Tack, jag tror ett förtydligande vore bra. Jag ser nu att Gränsforsbruk har på sin sida exakt samma text, även den utan referens. Jag vet nu inte vilken som har kopierat vem (?). Förslagsvis kan du tills vidare separera bardichen från skäggyxan och göra dessa till egna stycken - tills dess att du hittar en direkt referens som styrker ditt påstående. Om du inte ids kan jag givetvis själv göra det. Jag finner endast en sparsam beskrivning i Fornnordiskt lexikon med en hänvisning om en "ny typ" av skäggyxa som användes under medeltiden och som motsvarar din beskrivning där skägget har dragits ut och nitats fast undertill gentemot skaftet. Men det rör sig då inte längre om en sedvanlig skäggyxa (Se bilderna), och att beskriva detta under samma rubrik blir därför missledande för läsarna.Anatolwyss (diskussion) 23 juni 2016 kl. 16.02 (CEST)

text: Det är inte frågan att 'idas' skriva någonting, det är fråga om att jag inte har någon facklitteratur i ämnet tillgänglig, varför det vore bra om du gör de ändringar som du tycker vore bättre. J. Alms beskrivningar kanske i många fall inte är de mest tillförlitliga.--Wvs (diskussion) 23 juni 2016 kl. 17.03 (CEST)

text: Jag har nu skrivit om första stycket i avsnittet med källa. --Wvs (diskussion) 23 juni 2016 kl. 17.32 (CEST)
thread_title:  Skäggyxan