Diskussion:Latinska namn på svenska platser

message: Det skulle vara väldigt bra om det fanns källhänvisningar och uppgifter om när namnen har använts och hur gamla de är. /Nicke L 27 maj 2007 kl. 00.03 (CEST)

message: * Artikeln heter "Latinska namn på svenska orter", men omfattar även namn på lanskap, vattendrag med mera. Antingen bör namnet på artikeln bytas till något mer rättvisande, eller så bör namn på sådant som inte är orter flyttas till andra artiklar.
*Under rubriken "övrigt" förekommer nu geografiska namn som skulle kunna sorteras in under landskapsnamn. 
replies: text: /B****n 22 november 2010 kl. 11.32 (CET)

text: Jag har skrivit om artikeln och lagt in ortnamnen i en sorterbar tabell efter att ha verifierat i nylatinsk litteratur att de latinska namnformerna faktiskt använts; flera av de namn som fanns i den föregående versionen tyckte jag nämligen verkade lite egendomliga. Tabellen redovisar enbart ortnamn, huvudsakligen landskap och städer. Artikeln anger nu också översiktligt vilket material som varit underlag för de latinska namnen. / Urban Sikeborg, --Minor 30 december 2011 kl. 13.01 (CET)
replies: text: :Jag har lagt till Bråviken och Arholma. Namnen är hämtade från :src:Kung Valdemars segelled. Jag tycker att det vore bättre om varje namn hade en <ref> så att man kan se vilket namn som kommer från vilken källa. Dessutom borde de svenska namnen vara länkade. /ℇsquilo 30 december 2011 kl. 15.40 (CET)
replies: text: ::Jo, naturligtvis ska namnen länkas, men det är ett pågående arbete. Den här sammanställningen har jag suttit lite av och till med ett par sömnlösa nätter, eftersom jag såg att den hade en "problemmall". Den förra listan saknade alla typer av källangivelser och några av namnen verkade vara rena nybildningar, andra hade en oortografiskt stavning för att vara latin.

text: ::Nu ska jag bli lite långrandig så jag ber om ursäkt i förväg. Ska man börja lägga in exakta transkriptioner av latiniserade ortnamn ändrar man egentligen det ursprungliga syftet med tabellen, att ange en normaliserad latinsk namnform för respektive svensk ort. Det var i alla fall det jag hade som ambition. Det finns ofta flera latinska stavningsvarianter av samma namn utan att det har någon betydelse, på samma sätt som man ännu vid 1700-talets slut kunde stava samma ortnamn eller personnamn på flera olika sätt i samma dokument utan att det innebar någon skillnad. De varianter jag har lagt in är de med mer normal latinsk stavning jag kunde hitta. Till största delen har jag hämtat dem från den stora mängd topografisk litteratur som producerades på latin inom Sverige-Finland den senare hälften av 1700-talet. Då hade man också lugnat ner sig då det gällde stavningsvarianter. Går vi längre tillbaka blandas 'svensk' stavning med latinsk så att man kan få namnformer av typen "Wadzstenensis" i stället för "Vadstenensis" eller "Sudherhampnia" i stället för "Suderhamnia". På liknande sätt kunde man utan problem skriva "Olaffuus" för "Ola(v)us"; på Wikipedia och i andra uppslagsverk får reformatorn Olaus Petri dock en egen artikel under den normaliserade latiniserade namnformen Olaus Petri. Själva stavningen var på det sättet inte riktigt relevant. T.o.m. för Sverige, Suecia, finns ett halvdussin olika varianter, om jag minns rätt.

text: ::Då det gäller referenser undrar jag om det har så stort värde för de flesta av namnen. Söker man på ett latiniserat ortnamn i LIBRIS Webbsök – som jag hänvisar till i början och har lagt in en länk till – får man vanligen flera träffar. (För latiniserade namn som slutar på -a kan man också skriva dem med -ae på slutet, alltså med lokativändelse; då får man också träff i de fall orten står som tryckort.) Söker man i någon sökmaskin får man också åtskilliga träffar i många fall från svensk-producerad latinsk litteratur och matriklar. Den enda referens jag upplevde som nödvändig var Olof Hermelins stora diktsamling Hecatompolis från omkring år 1700, i vilken han besjunger 100 städer i det svenska riket. Några av de latinska ortnamnen fann jag bara där, medan ett par andra hade en rätt avvikande form hos honom jämfört med vad jag funnit hos andra skribenter. Vill man se exakt hur ett ortnamn skrevs i latiniserad form under medeltiden kan man gå till Svenskt diplomatariums huvudkartotek över de svenska medeltidsbreven – länk finns i artikeln – och skriva in det nutida, svenska namnet. Då kan man själv kolla hur namnet skrivs i de latinska breven t.o.m. omkring 1375. (Längre än så har man nog inte kommit i utgivningen av Svenskt diplomatarium än.) Men vill man ha referenser är det förstås bara att lägga in, även om man för de större orterna som Uppsala (Upsalia, Ubsalia) då borde lägga ner lite arbete på att välja representativa belägg bland åtskilliga hundra i stället för att bara ta ett i högen.

text: ::Då det gäller namnen "Arnholm" och "Brawik" som du lade till, Esquilo, så tror jag inte att de hör hemma här. Hade Arnholm varit en latinsk namnform borde namnet ha slutat på åtminstone ett -holmia i slutet för att få ordet att passa in i en latinsk deklination. Detsamma gäller Brawik, som väl borde ha slutat på -vicum om det varit ett latiniserat namn? Även om de är hämtade från en latinsk text kan namnen vara nordiska, eftersom svenska ortnamn ofta inte böjs i de latinska källorna. Vid latinisering av svenska ortnamn under medeltiden måste namnet ombildas till en form lämpad för latinet, antingen med ett adjektivsuffix – som Sictuniensis och Upsaliensis – eller med en ändelse som –ia, som är vanligast vid landskaps- och stadsnamn som exempelvis Nycopia för Nyköping; se Brylla, Eva: Singular ortnamnsböjning i fornsvenskan : starkt böjda namn med utgångspunkt från sörmländskt material, i Skrifter utgivna genom Ortnamnsarkivet i Uppsala, serie B, meddelanden 6 (Uppsala 1987), sid. 95. / Urban Sikeborg, --Minor 30 december 2011 kl. 18.16 (CET)
replies: text: :::Jag har börjat lägga in ett par referenser med belägg för hälsingelokaler, som prov. / --Minor 30 december 2011 kl. 19.50 (CET)
replies: text: ::::Så där. På allmän begäran :-) har jag börjat lägga in såväl latinska varianter som referenser i tabellen i stället för att bara ta med en standardform. Eller rättare sagt: jag har gjort några excerpter ur två äldre latinska historieböcker för att se hur det skulle bli, någon systematisk genomgång har det inte blivit. Funkar det så här? / --Minor 30 december 2011 kl. 23.14 (CET)
replies: text: :::::Jag tycker det blir bra. Jag ser också att du lagt in "Bothnia Occidentalis" för Västerbotten, med referens. Det är den variant som jag känner igen från gamla kartor. Däremot har jag inte träffat på Vestrobotnia i äldre verk. Det vore intressant att veta när detta namn använts.--Skogsfrun 31 december 2011 kl. 07.11 (CET)
replies: text: ::::::Jag har nu lagt in en referens till den namnformen. /--Minor 31 december 2011 kl. 10.05 (CET)
replies: text: :::::::Intressant!--Skogsfrun 31 december 2011 kl. 14.24 (CET)
thread_title:  Att åtgärda (för den som känner sig manad) 

message: Jag skulle vilja lägga till ett eller annat namn från andra källor, främst gamla kartor, men är osäker på hur jag ska gå till väga. Skulle det inte vara bättre att ha en not vid varje namn där det anges varifrån just det namnet är hämtat? Just nu känns det väldigt svårt att utöka artikeln med material från ytterligare källor, som kanske inte innehåller så många namn vardera.--Skogsfrun 30 december 2011 kl. 15.42 (CET)
replies: text: Missade att Esquilo just uttryckte en liknande tanke...--Skogsfrun 30 december 2011 kl. 15.48 (CET)
thread_title:  Tillägg 

message: Jag tror det vore bra att dela upp diskussionen på olika ämnen, så att den går att följa. Minor skriver ovan att Arnholm och Brawik inte egentligen är latinska namnformer. Detsamma kan nog sägas om Uma, Lula och Torna. Åtminstone namnet Uma, som är det som jag känner bäst, är det gamla inhemska namnet på Umeälven. Därav fick staden vid älvens mynning sitt namn. Umeå är en senare svensk namnform.--Skogsfrun 31 december 2011 kl. 07.20 (CET)
replies: text: Just Uma och Lula ser man har anpassats till den första deklinationens substantiv på -a (som gärna används för stadsnamn) genom lokativformen Umae ("i Umeå") (1891) och ablativen "de vrbe Lula" (1731) respektive "de vrbe Uma" (1731) (med långt slut-a) och adjektivet Umensis. Man har valt en gammal namnform som smakar latin och som går att böja regelbundet, i stället för tidiga varianter som Wmu, vmu, Umo, Wmo, Vmo, Vmå, Vme som är problematiska i det avseendet. Vid denna tid var väl det svenska uttalet på orterna snarare Ume och Lule? / Urban, --Minor 31 december 2011 kl. 09.41 (CET)
replies: text: :Jag citerar Norrländsk Uppslagsbok (u.o. Umeå): "Bebyggelsenamnet (1300-talet Umu) är givet efter Umeälvens fornsv. namn *Uma med betydelsen 'den som umar (tjuter)', 'den tjutande'." Väldigt många kustnära ortnamn i Västerbotten som namngivits efter vattendrag har ursprungligen slutat på -a. Detta gäller dock inte de nordligare Luleå och Torneå, som har samiskt respektive troligen finskt ursprung. Så jag tar tillbaka mitt antagande om de båda senare orterna.--Skogsfrun 31 december 2011 kl. 12.36 (CET)
thread_title:  Latin/ej latin 

message: Namnet Torneå väcker frågor om artikelns avgränsning. Staden hör onekligen till det gamla svenska riket, men ligger numera i Finland. Ska den vara med bör även andra finska platser kunna tas upp.--Skogsfrun 31 december 2011 kl. 07.26 (CET)
replies: text: En miss från min sida, förstås. Men det skulle kanske gå att ta med finska stads- och landskapsnamn i listan också, som Aboa (Åbo) och Ostrobothnia (Österbotten), som ju var en del av det svensk-finska riket? /--Minor 31 december 2011 kl. 09.41 (CET)
replies: text: :För mig får Torneå och andra namn i Finland gärna vara med. Men det blir förstås ännu svårare att dela in i landskap då. Aktuella eller gamla?--Skogsfrun 31 december 2011 kl. 14.24 (CET)
replies: text: ::Ja, där sa' du något ... Kanske man i så fall bara skulle ha "Finland" som område till att börja med? Vet inte hur pass omfattande en sådan lista skulle bli. / --Minor 1 januari 2012 kl. 15.19 (CET)
thread_title:  Avgränsning 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Latinska namn på svenska platser. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20060208084145/http://62.20.57.212/ra/medeltid/soksida.html till http://62.20.57.212/ra/medeltid/soksida.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 6 juni 2018 kl. 13.18 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade