Diskussion:Medborgerlig samling/Arkiv 2017

message: Det har hävdats att det skulle vara "smygreklam" för nuvarande partiet. Detta är tämligen långsökt. Nuvarande parti med benämningen Medborgerlig Samling syns frekvent på ledarplats. Vore det inte en rimlig tjänst till läsaren här att iaf kan se en rad så de inte missuppfattar? C lerno (diskussion) 11 juli 2017 kl. 02.17 (CEST)
replies: text: Av samma anledning som  vi inte rabblar upp alla som är namne med till exempel Malin Åkerlund eller Fredrika Bremer i artikeln om Malin Åkerlund eller Fredrika Bremer. Om någon mer Malin Åkerlund eller Fredrika Bremer är relevant för en artikel så förtydligas det såklart. Om partiet syns frekvent på ledarplats och är aktuellt för en egen artikel, så är det självklart rimligt och inte längre "smygreklam", eller någon annan reklam. Att nämnas någon enstaka gång i allmänna ordalag är däremot inte relevansskapande, inte för partier och inte för de som heter Malin Åkerlund eller Fredrika Bremer. Så förtydliga vad du menar med "frekvent" och "syns". Känns det jobbigt att kalla det smygreklam kan du byta ut det mot fåfänga kanske? Om ni är oroliga för att bli misstagna för ett annat sedan länge insomnat parti borde ni kanske byta namn, inte minst för att slippa misstänkas för renommésnyltning eller nåt. Reklam och fåfänga kan man kalla det när man vill vara med på Wikipedia, inte för att man är relevant för en artikel, utan för att det är viktigt för en själv att vara med på Wikipedia. Trots att innehållet bara redogör för fakta, precis som en reklampelare som bara innehåller företagets namn, verksamhet och telefonnummer är reklam. Hoppas det blev tydligare nu.--LittleGun (diskussion) 11 juli 2017 kl. 06.37 (CEST)
replies: text: :Och, handen på hjärtat: Är det för att det är bäst för Wikipedia eller bäst för ditt parti som du lägger ner så mycket energi på att det ska omnämnas på Wikipedia? Och inte gör något annat för att förbättra uppslagsverket?--LittleGun (diskussion) 11 juli 2017 kl. 12.17 (CEST)
replies: text: :: Jag konstaterar helt enkelt att det inte finns någon rationell förklaring utan att godtycke råder. Det räcker så. C lerno (diskussion) 16 juli 2017 kl. 21.29 (CEST)
replies: text: :::Vårt kärnbegrepp relevans handlar i botten om att säkra tillförlitligheten i det som står i Wikipedia. Och då allt bygger på frivillighet och vi är beroende på att korrektheten upprätthålls av personer som möter inforamtionen som står här, så är det två parametrar som är kritiska för relevansen: beständigheten och uppmärksamheten. Ett större berg sker det små förändringar kring så även om uppmärksamheten är låg så bedömer vi de flesta berg relevanta. Ert parti är ett typexempel på information som är obeständig, dvs stor risk information som är korrekt idag är fel/ofullkomlig om ett år eller två. Och då är uppmärksamheten kritisk. Och i ert fall där vi bara märkt av den av er som är själva parter i målet kräves extra stor uppmärksamhet av andra för att kunna neutralisera det ni vill föra in. Och vi kan inte se, och vi bedömer det heller inte troligt, att tillräcklig uppmärksamhet finns för att underhålla denna artikel på det sätt som behövs för att vi skall känna oss säkra det möter våra krav på tillförlitlighet, inte bara idag utan även om flera år.Yger (diskussion) 16 juli 2017 kl. 21.39 (CEST)
replies: text: ::::Yger förklarar det väldigt konkret. Har ni bara tålamod och det går pra för partiet så kommer du att märka att de som raderat artikeln och sagt nej är de som hjälper till att göra den fyllig... Om partiet blir relevant. Men så länge det inte är relevant så säger alla stopp. Adville (diskussion) 16 juli 2017 kl. 23.25 (CEST)
replies: text: :::::Det lite absurda med Wikipedia är tyvärr hur olika artikelområden värderas olika. Varenda figur i :Kategori:Figurer i Naruto och varenda avsnitt i :Kategori:Avsnitt av Simpsons säsong 8 anses relevant, medan ett politiskt parti som Nya Medborgerlig Samling anses ej vara det. Det kan man förstås ha olika åsikter om och det är en annan diskussion. Dock vill jag påpeka ett par saker. Den raderade sidan Medborgerlig Samling (2014) skrevs av mig, som varken har något samband med eller ens sympatier för partiet. Vidare tycker jag att Yger blandar ihop relevansen för en artikel med relevansen för faktauppgifter som ingår i en artikel. De krav som Yger nämner ovan gäller för artiklar, medan relevanskraven för uppgifter i artiklar är som bekant betydligt lägre. Exempelvis hörsalen "Gunnar Johansson" saknar nog relevans men kan ändå nämnas i artikeln om professorn Gunnar Johansson (psykolog), osv. Lika enkelt skulle det vara att lägga till en kort mening att numera har ett annat parti övertagit namnet, men det känns som det har gått lite prestige i saken. Fem5 (diskussion) 16 juli 2017 kl. 23.42 (CEST)
replies: text: ::::::Kanske prestige. Yger förklarar sin syn varför det är vettigt med relevanskriterier. Varenda figur i Naruto kommer alltid vara en figur i Naruto. Nystartade partier saknar all form av beständighet. Inte ens namnet klarade detta parti att behålla mer än något år... Men om partiet är relevant eller inte kan man ha olika åsikter om. Hur hårt jag än anstränger mig att vara djävulens advokat kommer jag fram till att konsensus måste utläsas som att relevans inte finns. Gällande ditt exempel: Poängen är att Medborgerlig samling, MED, inte är Nya Medborgerlig samling, nya MbS. Det är ett annat parti. Precis som andra Malin Åkermän och andra Fredrika Bremrar inte är nya Malin Åkerman eller nya Fredrika Bremer som därför är relevanta för en artikel eller nämnas i artiklarna om Malin Åkerman respektive Fredrika Bremer. Om det skapas en hörsal som heter MED-hörsalen efter partiet i t ex Riksdagen så kan den mycket väl nämnas i en artikel om MED när MED blir relevant.--LittleGun (diskussion) 17 juli 2017 kl. 00.02 (CEST)
replies: text: :::::::Användare:C lerno: Det är faktiskt lite fräckt av dig att kalla agerandet för godtycke. Du har varit registrerad på svenska Wikipedia i några månader och bara ägnat intresse för en enda artikel, medan de användare som vänligt och tålmodigt försöker förklara för dig hur Wikipedia fungerar har varit verksamma på WP dagligen i många år och skrivit hundratals artiklar. Vad får dig att tro att du vet bättre hur Wikipedia fungerar? Vänligen,  Rex Sueciæ (disk) 17 juli 2017 kl. 00.12 (CEST)
replies: text: :::::::: Jag håller med Fem5 om att vi måste skilja på vad som krävs för att få en egen artikel, och vad som krävs för att bara bli omnämnd i en annan artikeln. Själv tycker jag det vore mest korrekt att i denna artikel lägga till en mening om att samma namn numer användas av ett annat parti som 2017 registrerades av Valmyndigheten. Mvh --Bairuilong (diskussion) 17 juli 2017 kl. 06.21 (CEST)
replies: text: :::::::::Jag la in en sådan info som topplänk men den togs bort.Yger (diskussion) 17 juli 2017 kl. 06.48 (CEST)
replies: text: ::::::::::Självklart är det skillnad på att nämnas i en artikel. Att vara namne för att nämnas räcker inte enligt mig. Särskilt inte till topplänk, i så fall i brödtexten.--LittleGun (diskussion) 17 juli 2017 kl. 08.04 (CEST)
replies: text: ::::::::::: Tack för ytterligare kommentarer. Därmed upplever jag det som att vi är acceptabelt överens om att det nyare partiet kan nämnas i texten. Mvh --Bairuilong (diskussion) 17 juli 2017 kl. 08.49 (CEST)
Nog är det märkligt att denna fråga diskuteras fortfarande. Massvis med energi stjäls genom enfrågeanvändares envishet. Denna diskussion borde inte fortgå längre. Relevansfrågan är redan avgjord tills nytt framkommit och då inget nytt framkommit ännu ska inte en tum vikas. Det som nu diskuteras kan göras i en stor mängd artiklar som kommer få innehåll som i bästa fall kan beskrivas som kuriosa. Liknande innehåll brukar dessutom tas bort på grund av irrelevans. dnm (d | b) 17 juli 2017 kl. 16.42 (CEST)

text: Alltså borde det tillagda raderas igen med den motiveringen som LithleGun skrivit ett flertal gånger. Vi kan inte nämna alla Anders Andersson på den sidan bara för att de kanske i framtiden blir relevanta. Ta bort och vönta tills relevans uppnås. Inte tillmötesgå alls i detta ärendet. Adville (diskussion) 17 juli 2017 kl. 17.16 (CEST)
replies: text: :Kan vi verkligen ha det så att en politiker som är i en klar jäv-situation ska kunna gå in och radera info på Wikipedia om andra partier? Det ser inte alls snyggt ut. Fem5 (diskussion) 17 juli 2017 kl. 18.39 (CEST)
replies: text: :: Vem är politikern som åsyftas? Disembodied Soul (diskussion) 17 juli 2017 kl. 19.22 (CEST)
replies: text: ::: Jag instämmer med . Tostarpadius (diskussion) 17 juli 2017 kl. 19.41 (CEST)
replies: text: ::::, jag har inte varit aktiv politiker på några år, men tyckte ändå att konsensus inte uppnåtts för att införa info om ett litet parti som ej är relevant. Det är fler som sagt så som inte öppet gått ut med att de varit politiker (kommunpolitiker var jag), så dina insinuationer om att man inte är neutral när man följer vad som sägs på diskussionssidan är inte så genomtänkt. Har vi förhållit oss till riktlinjerna, eller bryter vi mot dem? Följer vi riktlinjerna så kan du inte påvisa jäv (för du säger ju du är ny och då är det besynnerligt om du känner till alla etablerade användares privata ej utskrivna politiska hemvist... Eller är du en gammal användare som kommit tillbaks i ny dräkt? Du ser-insinuationer är kanske inte bra...) Adville (diskussion) 17 juli 2017 kl. 19.52 (CEST)
replies: text: :::::Fem5:s fråga hör inte till detta avsnitts ämne och får behandlas någon annanstans.-Wvs (diskussion) 17 juli 2017 kl. 20.12 (CEST)
replies: text: ::::::Rätt där, Wvs. Jag skrev på fem5:s diskussionssida istället så hens insinuationer kan diskuteras där istället. Här skall artikelns utformning diskuteras. Adville (diskussion) 17 juli 2017 kl. 23.46 (CEST)
replies: text: :::::::2 100 medlemmar är inte mycket för ett parti, jag är inte insatt i hur relevanskriterierna ser ut därvidlag. Men om partiet är representerat i minst två kommuner (Sollentuna och Laholm) så borde kanske relevans för en egen artikel övervägas. Partinamnet ger 415 träffar på Mediearkivet Retriever, inte så mycket, men det indikerar att oberoende källor finns att tillgå. /Ascilto (diskussion) 24 juli 2017 kl. 07.36 (CEST)
replies: text: ::::::::PS. Riktlinjerna i Att skriva om politik säger att ett parti är relevant i följande fall: "Parti som har eller har haft mandat i lokal, regional, eller nationell vald beslutande församling (I Sverige kommun-, landstings-, regionfullmäktige, eller riksdag)". Att partiet är nytt i Laholms kommunfullmäktige bekräftas av SVT 20 januari i år, då alltså genom utbrytning och inte genom allmänna val iofs, så vi vet inte om representationen har någon beständighet, men det säger riktlinjerna inget om. Att situationen är densamma i Sollentuna bekräftas av lokaltidningen Mitt i Sollentuna 7 mars i år. /Ascilto (diskussion) 24 juli 2017 kl. 07.48 (CEST)
replies: text: :::::::::När de är utbrytare så anges de inte med någon ny beteckning utan enbart partilös.Yger (diskussion) 24 juli 2017 kl. 08.17 (CEST)
replies: text: ::::::::::Det borde jag ha känt till, men i media rapporteras deras aktiviteter som om de representerade ett parti. Å andra sidan är det bara ett år till nästa val, så det är kanske lika bra att invänta valresultatet. /Ascilto (diskussion) 24 juli 2017 kl. 08.18 (CEST)
Kära konsensus-moderatorer,
Vill bara framföra att här är ni verkligen helt fel ute.
Praktiskt taget 100% av de som idag (liksom jag) söker information om
'medborgerlig samling' på nätet, är ju garanterat ute efter 
det "nya" partiet, inte det "gamla".
Det nya har ju fått en hel del uppmärksamhet både i gammelmedia och i sociala medier.
Jag har själv ingen koppling alls till denna grupp, 
utan bara ville ha "background info" efter att ha läst om dom;
sakligt/kritisk info, ingen partipropaganda givetvis, men det brukar ju wikipedia vara bra på.
Så det blir ju helt galet när man idag ENDAST hittar denna helt inaktuella, 
och irrelvanta information på wikipedia.
Man hittat helt enkelt inte vad man EFTERSÖKER.
Att medvetet besluta sig för att i sitt akademiska elfensbenstorn
vara fullständigt out-of-date är definitivt ingen bra strategi för ngn.
Låt nu prestigen få stå tillbaka för förnuftet, säger jag.
(Är heller ingen van wikipedia-redigare, så ber om ursäkt om jag inte vet exakt var/hur jag ska lägga in detta, men nån bättre bevandrad kan säkert fixa) -- Ingensärskild (diskussion) 28 juli 2017 kl. 13.26 (CEST)
thread_title:  Förklara varför det inte skall vara någon upplysning om att det finns annat parti med samma namn 

message: Är det alltså okej att radera andras inlägg i diskussion? Tar inte det lite poängen av att diskutera? Frågar med tanke på radering utförd av diskussion. / C lerno (diskussion)
replies: text: All verksamhet på Wikipedia handlar om att skapa en bättre encyklopedi. Diskussioner skall på samma sätt bidra till detta. Personliga utfall och illasinnade spekulationer om användare här~, som du la in bidar på inget sätt till att skapa en bättre encyklopedi, och sådan inlägg är det Ok radera, på samma sätt som klotter.Yger (diskussion) 24 juli 2017 kl. 15.18 (CEST)
replies: text: :Ja, det kan alltså vara okej. Om  inläggen inte diskuterar artikeln till exempel. Vi är normalt ganska förlåtande och restriktiva, men med för mycket tjafs går det snabbare.

text: :Det här inlägget:  diskuterar inte artikelns relevans utan är bara allmänna funderingar om andra användare. Det här inlägget:  var ett artikelförslag eller en pamflett som inte heller diskuterade något artikelinnehåll. Detta skulle du få bättre förståelse för om du på allvar engagerade dig i Wikipedia istället för att se det som en plattform att informera om ditt parti.--LittleGun (diskussion) 24 juli 2017 kl. 15.22 (CEST)
thread_title:  Kutym att radera andras diskussionsinlägg 

message: :inlägg hitflyttat från Bybrunnen.Yger (diskussion) 24 juli 2017 kl. 18.20 (CEST)
Det finns alltså en sida Diskussion:Medborgerlig samling som är felaktig i sak, enligt ValmyndighetenRegistrerade partibeteckningar tillhör det registrerade partinamnet Medborgerlig samling. Enligt PRV  Svensk Varumärkesdatabas  är det ett Nationellt varumärke (SE) Oluies (diskussion) 24 juli 2017 kl. 17.52 (CEST)
replies: text: Så du menar att om någon lyckas registrera ett gammalt partinamn som sitt så ska vi skriva om historien? Edaen (diskussion) 24 juli 2017 kl. 17.56 (CEST)
replies: text: : Vad jag kan se så fanns registreringen för en minut sen, så om vi tittar till historien så fanns partiet då. Härskarteknik... Oluies (diskussion) 24 juli 2017 kl. 18.16 (CEST)
replies: text: ::Det är NI som gett ert parti samma namn som ett som skrivit in sig i historien. Vi kommer inte ändra att denna artikel om detta parti ligger här.Yger (diskussion) 24 juli 2017 kl. 18.24 (CEST)
replies: text: ::: Jag är inte associerad till detta parti, personliga påhopp är inte OK på vikipedia, Åsiktsregistrering är ej föreningligt med Svensklag  läs Vallagen hur partinamn hanteras står där.  Oluies (diskussion) 24 juli 2017 kl. 18.53 (CEST)

text: :::Det här handlar om brist på källor. PRV och Valmyndigheten är förstahandskällor, något som väldigt sällan säger något om själva saken. En hjälpsam jämförelse här är att titta på Ratsit. Ratsit kan bekräfta en persons födelsedata, men inte säga något mer om relevansen för Wikipedia. Därför kommer erfarna wikipedianer att ifrågasätta den här artikeln tills du eller någon annan presenterar ordentliga andrahandskällor källor som beskriver mer om verksamheten och liknande som stödjer relevans. Att skrika högre eller kräva att det ska bli som du vill hjälper inte. Risken är snarare att du blir blockerad för att se till så att vi wikipedianer kan få redigera i lugn och ro. Mitt tips är därför att vänta. Och innan du svarar att det är något politiskt som hindrar att den här artikeln får existera, tänk på att det finns massor med garageband som inte är relevanta. De kan vara jättebra, men det är inte det som avgör. Vi försöker helt enkelt att vara så objektiva som möjligt och förlita oss på vad andra säger, istället för att tycka själva.//Hannibal (diskussion) 24 juli 2017 kl. 18.28 (CEST)
replies: text: :::: Lista med andrahandskällor finns i denna diskussion. Oluies (diskussion) 24 juli 2017 kl. 18.53 (CEST)
replies: text: :::::Nej det finns inga andrahandskällor som visar relevans på Wikipedia. Att visa relevans är inte samma sak som att visa existens. Ingen förnekar att partiet Medborgerlig Samling, MED, existerar och är registrerat. Däremot hävdar vi att det inte är relevant för Wikipedia. Det har däremot det äldre partiet visat sig vara och varken PRV eller valmyndigheten eller polismyndigheten eller europadomstolen har några problem med att Wikipedia skriver om det partiet, med det partiets namn utan att för den skull vara tvungna att skriva om alla nu existerande partier med samma namn. Jösses!--LittleGun (diskussion) 24 juli 2017 kl. 19.03 (CEST)
replies: text: :::::: Någon verkar ha tagit bort det inlägget, någon som lägger ned mycket tid på att hålla borta från wikipedia.   Oluies (diskussion) 24 juli 2017 kl. 19.11 (CEST)
replies: text: :::::::A) Du kan se alla versioner av alla artiklar, så det är i så fall bara att leta reda på den, B) om artikelämnet är relevant borde det inte vara särskilt svårt att hitta fler andrahandskällor, C) om det hade funnits tillräckligt med källor hade den här frågan redan varit avgjord. Det är bristen som gör att vi fortfarande har den här diskussionen. Så, återigen när du presenterar trovärdiga andrahandskällor som inte bara nämner ämnet utan skildrar det ingående, kan den här saken omprövas, men tills dess är det här slöseri med tid och energi.//Hannibal (diskussion) 24 juli 2017 kl. 23.10 (CEST)
replies: text: :::::::: Hur menar du nu, jag var främst intresserad om jag skall fortsätta bidra till wikipedia monetärt (A), om wikipedia bör beskattas (och förnekas vara en stiftelse) (B) Oluies (diskussion) 26 juli 2017 kl. 16.10 (CEST)
replies: text: :::::::::A du gör naturligtvis som du känner. Vi som är här och redigerar gör det dock helt på frivillig basis och får ingen del av donationer, men tycker naturligtvis det är bra det kommer in pengar så serverdrift och annat fungerar. B Wikimedia är en amerikansk stiftelse, och en svensk ideell förening. SÅ hur du skall kunna ändra på det förstår jag inte.Yger (diskussion) 26 juli 2017 kl. 16.14 (CEST)
thread_title:  Från Bybrunnen 

message: Den här artikeln tycker jag lider litet av en viss brist på historicitet. Med andra ord tolkas de politiska skiljelinjerna på 50- och 60-talet mot bakgrund av hur det ser ut i dag. En orsak kan vara dåligt källäge. Av de två källor som ges är den ena en död länk, men gick av URLen att döma till en artikel av en person som betecknade sig som moderat. Den andra källan gick till en artikel av en medarbetare på Kvällsposten, Peter J Olsson, som nog försökt göra en sammanställning av olika åsikter om projektet MbS, men samtidigt också klargör tydligt att han har en positiv grundsyn. (Till saken hör att han nämner just Kvällsposten som en av de drivande krafterna bakom MbS.)
Den källan som fungerar är klart relevant, och det är sannolikt den döda länken också. Det skulle dock vara rätt trevligt om artikeln kunde bygga litet mer på exempelvis någon statsvetenskaplig avhandling om MbS. Är det någon som vet om det finns lätt åtkomligt akademiskt material om detta?
Det är också så att en del märkligheter i artikeln inte stöds av den fungerande källan, och faktiskt ger ett intryck av en viss okunskap om de här årtiondena från framför allt "huvudskribenten", som vilken bör räknas den numera ej aktiva .  Du var möjligen för artig mot den befintliga versionen, när du [ här] lade till det riktiga påpekandet att Bondeförbundet ingått i en samlingsregering med Socialdemokraterna under (större delen av) 50-talet. Effekten av att du lät den gamla texten stå kvar är ju att vi nu hävdar att Bondeförbundet under drygt 6 år samtidigt var ett regeringsparti och "befann sig i opposition".
Socialdemokraterna samregerade inte med ett av allianspartierna, eftersom alliansen inte fanns då. På 50- och 60-talen talade man förvisso om "socialistiska" och "borgerliga" partier, men blockpolitiken var inte lika självklar då som den verkar att vara nu. Socialdemokraterna och Bondeförbundet hade också en del gemensamt; de sågs av tradition mer som "folkrörelsepartier", och de övriga mer som "idépartier". De två partierna hade ju också erfarenheter av samregerande på 30-talet (helt bortsett från den mer exceptionella situationen "borgfreden" under större delen av Andra världskriget, när Socialdemokraterna samregerade med alla de tre borgerliga partierna).
Koalitionsregeringen sprack på pensionsfrågan. Efter att den upplösts blev alternativen tydligare. Det var dock varken i pensionsfrågan eller i andra viktiga frågor så, att de tre borgerliga partierna var helt samkörda. Olsson nämner i sin artikel som ett av huvudproblemen att Högerpartiet helt ville skrota det pensionssystem (ATP) som införts efter pensionstriden på 50-talet, vilket mittenpartierna inte ville.
Begreppet "mittenpartier" kräver antagligen en förklaring. Socialdemokrater och kommunister räknades som vänsterpartier. Högerpartiet var som namnet antyder uppfattat som ett högerparti. Bondeförbundet/Centerpartiet och Folkpartiet kallades däremot för "mittenpartier", och de intog inte så sällan inställningar någonstans mellan Socialdemokraternas och Högerpartiets. Under 60-talet förekom (som jag från stockholmsperspektiv uppfattade det) mer seriösa diskussioner om en sammanslagning mellan Centerpartiet och Folkpartiet än om en sammanslagning mellan alla tre. Regeringen Fälldin III kallades också en mittenpartiregering, så sent som i början av 80-talet.
Man bör nog också nämna att "Mellanpartierna", en officiell samverkan mellan Centern och Folkpartiet (men inte Högerpartiet) på Gotland år 1964, tog 2 mandat. (Båda var centerpartistiska. Centerpartiet var särskilt starka just på Gotland.)
Alltså: Det var inte alls så att den politiska samstämmigheten mellan de tre borgerliga partierna var lika tydlig då som nu. Initiativet bakom MbS handlade inte heller bara en fråga om "valteknisk samverkan". (I själva verket missgynnades borgarna rätt begränsat av sin uppdelning på tre partier i just fyrstadskretsen, eftersom stödet för Bondeförbundet/Centerpartiet var såpass lågt i städerna, och endast rösterna på det partiet "gick förlorade" för borgarna; men däremot kraftigare lokalt på en del andra håll i landet.) Mycket handlade om att nå en bredare politisk enighet inom borgerligheten, med en partisammanslagning som det (näst) yttersta målet. (Det yttersta målet var förstås att det nya partiet skulle kunna bilda en majoritetsregering, och därmed kraftfullt genomföra en borgerlig politik. Därför var också frågan om vad denna borgerliga politik borde innebära rätt viktig.)
Vad gäller valsystemet och att behovet av borgerlig samverkan skulle ha bortfallit på grund av att Socialdemokraterna skulle ha pressats till ett nytt valsystem år 1970, skulle det vara intressant att läsa vad som stod i den angivna källan (den döda länken); men man bör komma ihåg att även om utslagen lokalt kunde vara rätt orättvisa med den metod som tillämpades under andrakammarvalen 1952-1968 (alltså den jämkade uddatalsmetoden utan några utjämningsmandat), så gynnades faktiskt de borgerliga partierna i dessa val jämfört med de socialistiska, även om socialdemokraterna gynnades mer som enskilt parti. Metoden slog mot Kommunisterna - samt mot de partier som under denna period möjligen hade kunnat få riksdagsmandat med ett riksproportionellt valsystem (vilket nog gällde KDS valen 1964 och 1968). De kommunistiska riksdagsmandaten kostade oftast ungefär dubbelt så många röster per mandat som de fyra andra riksdagspartiernas. Av de mandat som Kommunisterna på detta sätt gick miste om, gick oftast fler till Socialdemokraterna än till de borgerliga. Dessutom missgynnades eller gynnades de borgerliga partierna sinsemellan rätt slumpmässigt och oregelbundet av valkretsindelningen. De fick dock genomgående några mandat fler tillsammans (och Socialdemokrater och Kommunister alltså tillsammans några mandat färre) än vad de skulle ha fått ihop vid en riksproportionell fördelning.
Vad jag minns rörde sig diskussionerna inför riksdagsreformen år 1970 inte särskilt mycket om riksproportionalitet eller inte, men jag kanske missade något. Det jag däremot hörde debatteras var frågan om det så kallade kommunala sambandet. Några socialdemokrater föreslog att landsting och storstäder utanför dessa även i fortsättningen skulle få välja vissa av riksdagsledamötena, även om alla nu skulle tillhöra samma kammare. Deras argument var att det vore värdefullt att även i fortsättningen uppehålla intresset för kommunalvalen genom en rikspolitisk koppling. Borgarna tillbakavisade detta. I stället föreslog några borgare att man skulle fortsätta att ha skilda valdagar för riksdagsval och kommunalval, och helt utan någon rikspolitisk koppling. De hävdade att detta skulle gynna den kommunala demokratin, därför att väljarna skulle komma att intressera sig för de lokala frågorna och rösta utifrån ställningstaganden om dessa, när inget samband med riksdagsvalen störde uppmärksamheten.
Båda sidorna hänvisade alltså till helt principiella argument, som inte hade något med egenintresse att göra. Alla visste dock att det brukade gå bättre för socialdemokraterna i kommunalvalen, och bättre för borgarna i riksdagsvalen. Alltså torde ett starkare kommunalt samband "råka" gynna socialdemokraterna, och en fullständig separation av valen "råka" gynna borgarna.
Valutgångarna på 60-talet följde dock inte denna gamla tumregel. Jag har en viss misstanke om att detta i alla fall inte försvårade att man nådde en kompromiss, nämligen hela riksdagen direktvald, men gemensam valdag för riksdags-, landstings- och kommunalval.
I övrigt vet jag att det förekom en liten (inte särskilt kraftig) diskussion om 4%-spärren. Det var nog så att både de flesta socialdemokraterna och de flesta borgarna tyckte att man skulle undvika system där nya små partier lätt kunde komma in i riksdagen, och regeringsbildning försvåras. Detta slog förstås då i första hand mot KDS, och i andra hand mot grupper till vänster om Vänsterpartiet kommunisterna (som partiet nu hette).
Sammanfattningsvis var det inte på något sätt så entydigt vilket valsystem som gynnade vilka; och det var knappast valreformen som var det avgörande för utvecklingen för MbS. Jörgen B (diskussion) 27 juli 2017 kl. 08.35 (CEST)
(Parentes: Den här analysen av betydelsen av valkretsindelningen har jag inte räknat fram själv. Den var faktiskt med i val efter val i SCB:s officiella valstatistik.)
Det var fortfarande frågan om huruvida de borgerliga partierna borde och kunde enas politiskt och organisatoriskt som var den viktigaste för de tidningar och politiker som stod bakom MbS; inte försök att mandatmaximera rent valtekniskt. Jörgen B (diskussion) 27 juli 2017 kl. 08.35 (CEST)
thread_title:  Tveksam beskrivning av sammanhanget.