Diskussion:Modifierade Rankinskalan

message: :Flyttat från artikelskaparens diskussionsida: Erik Lundströms disk.--LittleGun (diskussion) 16 april 2017 kl. 08.40 (CEST)
Det är ett par saker jag inte rktigt förstår i nuvarande version: . Under rubriken "Den modifierade Rankinskalan (mRS)" står det
replies: text: van Swieten gjorde tre modifieringar av original-skalan.

text: * Man införde en grad 0 och definierade den som inga symtom alls

text: * Definierade grad 1 som ”No significant disability: able to carry out all usual duties”,

text: * Definierade grad 2 som ”Slight disability: unable to carry out some of previous activities…”
Men, grad 0 och de andra definitionerna är lika, även om en del ordva ändrats jämfört med OHS-skalan. Betyder det att van Swieten var med och utvecklade OHS-skaln och att det var där han införde ändringarna, men att han sedan formulerade om dom till ordval som gjorde att mRS-skalan fick brett stöd? 
--LittleGun (diskussion) 14 april 2017 kl. 12.50 (CEST)

text: Hej LittleGun, kul att någon läser artikeln (som behöver förbättras, fortsätter att jobba lite på den). Du uppmärksammade en sak som jag själv har funderat på. Min uppfattning över utveckling en

text: 1) Det var en artikel av Rankin

text: 2) Parallell jobba de 2 grupper
replies: text: :a) Oxfordgruppen, som gjorde mindre modifiering, lade till 0 och ändrade från disability till handicap bl.a

text: :b) En grupp i Nederländerna under ledning av van Gijn (sista-namnet på van Swieten-artikeln). Notera att de använder "disability" i sin skala, men handicap i sin rubrik på artikel

text: :3) Det som sedan har fått spridning är van Swieten-definitionen, dvs att man använder definitionen "disability" (av mig översatt till funktionsnedsättning på svenska)

text: Oxfordgruppen (som leddes av Charles Warlow) flyttade sedan till Edinburgh, Skottland. Och fortsatte att använda Oxford Handicap Scale, bl.a. i studien IST3.

text: Jag noterar dock att vi vissa publikationer, bl.a. UK-TIA trial, final report, då använder de van Swieten-definitionen!

text: ----

text: Som du märker är detta lite rörigt och jag funderade ett tag på att inte alls ha med Oxford Handicap Scale, men jag tänkte att det var fel.

text: ----

text: Jag tror (utan att ha bekräftat det) att Oxfordgruppen (som flyttade till Edinburgh) och van Gijn-gruppen (Nederländerna) sedemera kom att arbeta nära varandra. De har bl.a. skrivit en utmärkt stroke-bok tillsammans.

text: Erik Lundström
replies: text: :OK, då verkar det som att både OHC-gänget och van Swieten, oberoende av varandra, införde grad 0 (symptomfri). Det kanske var ganska självklart.--LittleGun (diskussion) 14 april 2017 kl. 14.49 (CEST)Signatur tillagd i efterhand.
thread_title: OHS och van Swieten

message: :Flyttat från artikelskaparens diskussionsida: Erik Lundströms disk.--LittleGun (diskussion) 16 april 2017 kl. 08.40 (CEST)
En annan undran jag har är vem Bloch är, som kommer in lite från vänster under rubriken OHC. Jag tror det är en amerikansk forskare (Baltimore?), om du vet är det bra att skriva ut det. Jag förstår inte ens om RF är initialerna eller en titel?
--LittleGun (diskussion) 14 april 2017 kl. 14.49 (CEST)
Block anger som titel läkare och medicine doktor (Engelska titlar MD och PhD) samt en titel till, som jag inte vet vad den står för (FRCP(C)). Han jobbade vid den tidpunkten på en rehabiliteringsenhet, och var anknuten till ett ansett universitet, McMaster University. Jag har inte kontrollerat i övrigt vilken produktion av vetenskap han har, men det han skriver är en bra invänding
Bloch skrev i ett brev till tidskriften Stroke, där van Sweitens artikel publicerade:
Interobserver Agreement for the Assessment of Handicap in Stroke Patients (Rubrik)
To the Editor:
Van Swieten et al1 deserve commendation for carefully studying interobserver reliability of a potentially useful global scale that rates
disability in stroke victims. Unfortunately, however, the authors detract from the value of their publication by their choice of a title. The modified Rankin Scale seems to rate disability, that is, functional deficits in performing essential daily activities; it does not rate handicap, that is, limitations in social role.2 While disability and handicap often vary in parallel, they are not synonymous terms. Scientific articles in general, and journals in particular, should strive to stay with accepted terminology.
Ralph F. Bloch, MD, FRCP(C), PhD
Service of Rehabilitation and Physical Medicine
McMaster University
Hamilton, Canada
Referencer
1. Van Swieten JC, Koudstaal PJ, Visser MC, Schouten HJA,
van Gijn J: Interobserver agreement for the assessment of
handicap in stroke patients. Stroke 1988;19:604-607
2. World Health Organization: International Classification of Impairments,
Disabilities, and Handicaps. Geneva, WHO, 1980
-----
van Sweiten svarade:
The following is in reply:
To the Editor:
Dr. Bloch has given a fair criticism on the semantics of the term disability in the modified Rankin Scale. At the time
Rankin designed the scale, the difference between handicap and disability had not been fully recognized. In the UK-TIA
Trial, the scale was modified in a first attempt to rate handicap rather than disability. This is the scale we used. Physicians
were asked to assess the overall independence of the patients, with reference to previous activities. Meanwhile, the scale has been further modified by introducing the term lifestyle into the
definitions and by deleting ambulation as a criterion; accordingly, the term "disability" in the scale has been replaced by "handicap." It is now used in this form in the European
Carotid Surgery Trial.
J.C. van Swieten
J. van Ggn
University Department of Neurology
Utrecht, The Netherlands
P.J. Koudstaal
University Department of Neurology
Rotterdam, The Netherlands
---
Erik Lundström
replies: text: OK, har du årgång och nummer till tidskriften Bloch, så kan vi göra den till källreferens?--LittleGun (diskussion) 16 april 2017 kl. 08.43 (CEST)
replies: text: :Såg just att det fanns! Jag har ändrat lite grand, jag använde Marlows namn som "huvudman" för försvaret att använda ordet handikapp, eftersom han nänmts förut och också skrev under svaret. Sen har jag satt källreferensen efter hela meningen, eftersom det är hela meningen som beläggs.--LittleGun (diskussion) 16 april 2017 kl. 09.11 (CEST)
-------
Hej igen,
tack för att du engagerar dig i detta och förbättrar. Jag klistrar in ett svar från Oxfordgruppen också.
(Referens: Stroke Vol 20, No 6, June 1989, sid 828).
Här förklarar gånget bakom Oxford Handicap Scale hur de har resonerat. Inte helt lätt att följa resonemanget, trots att jag vet vilka som skrivit detta, och de brukar vara kristallklara när de skriver. Jag tror att man tog en skala: Rankin, modifierade det lite, ersatte ordet "Disability" med "Handicap", vilket - enligt min mening - var olyckligt. Det har funnits en omfattande debatt inom rehabiliteringsmedicin att använda ordet "Disability" (svenska. funktionsedsättning) i stället för handikapp. Endel menar att ordet handikapp uppfattas som nedsättande och att funktionsnedsättning ger en bättre beskrivning. Dessutom anknyter det till WHO:s nomenklatur (som Block citerar)
Interobserver Agreement for the Assessment of Handicap in Stroke Patients
To the Editor:
It seems pertinent to explain the background to our modifications of the Rankin disability scale( 1) in the light of the recent
paper by van Swieten et al (2) and the subsequent correspondence.(5) All patients with stroke or transient ischemic attack who are
registered with the Oxfordshire Community Stroke Project (OCSP) (4) are followed up prospectively in their place of residence
by our research nurses. Initially, the nurses used the original Rankin scale though we recognized that the wording was ambiguous. However, it was apparent that the nurses were using the
handicap components of the scale in preference to those related strictly to disability. Like Dr. Bloch, we think that the distinction
between disability and handicap is important, and since we needed a measure of handicap we made certain changes to the
wording while retaining the broad outline of the scale.
***Skulle vilja klippa in en skärmdump på skalan, Table 2, men klarar inte av detta, hur laddar man upp en bild? ****
The first modifications coincided with a decision to assess poststroke handicap in the UK-TIA Aspirin Study, which adopted the wording used by van Swieten et al.(2) However, we noted the anomaly with regard to mobility and further modified the wording (Table 2). This wording is being used in the European Atrial Fibrillation Trial and the International Study of Infarct Survival. We think that its validity as a handicap scale depends to a considerable extent on how those who use it are instructed. The user should be rating any limitations in the patient's social role, yet one must accept that there are difficulties in doing this if the patient is still in the hospital.
While training new members of the OCSP team to use the scale, we performed a small study of interobserver agreement based on written case histories. Using the same statistical techniques as van Swieten et al,2 the overall K was 0.42 while the weighted K was 0.72. Such values have been considered to represent moderate to substantial agreement and support the view that this is a satisfactory scale for grading stroke handicap. Having now had several years' experience using this amended scale, we think that it is practical to use it in large studies. We will publish comparisons with other measures of disability and handicap in the future.
J.M. Bamford
P.A.G. Sandercock
C.P. Wariow
J. Slattery
Department of Neurology
St. James's University Hospital
London, England
REFERENSER
1. Rankin J: Cerebral vascular accidents in people over the age of 60. II. Prognosis. Scot Med J 1957;2:2O0-215
2. Van Swieten JC, Koudstaal PJ, Visser MC, Schouten HJA, van Gun J: Interobserver agreement for the assessment of handicap in stroke patients. Stroke 1988; 19:604-607
3. Bloch RF: Interobserver agreement for the assessment of handicap in stroke patients (letter). Stroke 1988;19:1448
4. Bamford J, Sandercock P, Dennis M, Wariow C, Jones L, McPherson K, Vessey M, Fowler G, Molyneux A, Hughes T, Burn J, Wade D: A prospective study of acute cerebrovascular disease in the community: The Oxfordshire Community Stroke Project 1981-1986. 1. Methodology, demography and incident cases of first-ever stroke. / Neurol Neurosurg Psychiatry 1988^1:1373-1380.
---
Jag tänker nu lägga till ett parti i artikeln
* Att man ofta lägger till mRS = 6 som död (Det går inte riktigt att få fram när den lade till)
* Fördjupning av hur man försöker förbättra skalan (beskrivning av intervjuformen, samt de olika förenklingarna som används)
* Samt hur man brukar analysera skalan (indelning 0-2 versus 3-5, alternativ 0-1 versus 2-5, samt shift-analys). Detta blir dock gränsande mot statistik, och kanske ska det vara en underartikel? Tacksam din synpunkt.
* Utvärdering av själva skalan (även detta blir statistik, man borde skriva en del om Cohens Kappa, finns en sådan artikel på den engelska Wikipedia, men det vore intressant att beskriva hur man räknar just på mRS
Erik Lundstrom (diskussion) 16 april 2017 kl. 10.11 (CEST)

text: Utöka artikeln! Försök att inte bli för "teknisk", artikeln ska klara att förklara det den beskriver, men fördjupningar som hur Cohens kappa generellt fungerar ska hanteras av den artikeln. Det räcker att förtydliga att det är en analysmetod för att jämförelse av olika individers bedömningar. Tänk på att Wikipedia snarare är konversationslexikon för lekmän än ett medicinskt referensverk.

text: Om hur skalan analyseras går absolut att beskriva i den här artikeln, blir sedan den här artikeln ohanterligt stor är det bara att bryta ut som en fördjupad artikel vid behov, med en blänkare i den här artikeln. Men, det är min personliga åsikt, att man bryter ut efter behov. Andra tycker det är bättre att ha många riktigt korta artiklar, så det är en smaksak.

text: Bilder:

text: *Vi är kinkiga med upphovsrätten, och en bild från artikeln går inte att använda rakt av på Wikipedia eftersom den inte är släppt under fri licens. Antar jag, bilder är sällan det, även om de ingår i en tidskrift som till stora delar är publicerade läsbara på nätet. Men det är inte samma ska som att de går att kopiera in på Wikipedia.

text: *Bilder som är fria, eller som du gör själv och vill dela fritt, ska laddas upp på Wikipedias systerprojekt Wikimedia Commons som är en medeidatabas. Länk finns i vänstermenyn "Ladda upp filer". Sen kan man hämta in bilden i valfri artikel därifrån.

text: I det här fallet antar jag att du bara ville komplettera svaret saxat från artikeln, men det tycker jag inte behövs eftersom poängen går fram. Ser fram emot utökningar!--LittleGun (diskussion) 16 april 2017 kl. 11.01 (CEST)
OK.
Det är alltid knepigt att veta exakt hur omfattande man ska vara. Artikeln tenderar nu att bli lite för lång. Men kan kanske senare delas upp i delar, om det ökar läsvärdet. En viktigt sak jag skulle vilja få med är just hur man värderar samstämmighet mellan olika bedömare. Många lekmän (som är målgruppen här) har en tendens att en skala säger rätt eller fel. Men man behöver ju bara tänka lite på det för att förstå att så inte är fallet. Och då gäller det att finna bra mått för samstämmighet. Jag har surfat runt på nätet, och det finns fina beskrivningar om detta med samstämmighet som hänvisar till Cohens Kappa. Men de är på engelska, och ibland lite tekniska (får många formler). Jag skulle vilja skriva något mycket enkelt om detta - för det är inte jättesvårt att förklara- Men jag tror att just den delen ska göras separat (förklaring av agreement/samstämmighet, Kappa-värde).
mvh
Erik Lundstrom (diskussion) 16 april 2017 kl. 12.33 (CEST)

text: Precis, den kan delas upp senare. Så var inte rädd att vara för omfattande, det var mest ett tips att inte vara för "svår", eftersom jag förstått att du är expert. Och det är svårt att vara expert och skriva enkelt. Än så länge är det inga konstigheter, tvärtom!

text: Cohens koefficient behöver inte beskrivas ingående i den här artikeln, utan som du säger, det räcker att berätta att den använts för att mäta samstämmighet mellan bedömare. Både Cohens, och för den delen Fleichs, koefficienter ska absolut ha egna artiklar. Där kan de beskrivas utförligare, inklusive bakgrund och formler och växa fritt på egna ben. Det kommer, med din, min eller någon annans hjälp!--LittleGun (diskussion) 16 april 2017 kl. 13.07 (CEST)

text: (PS: Gott att se att du signerar inläggen Wikipediastyle nu också.)--LittleGun (diskussion) 16 april 2017 kl. 13.10 (CEST)
Hej LittleGun,
tack för återkopplingen och tips. Jag gjorde några tillägg om Focuserad Rankinbedömning), som gjorde av prof Saver. Det är enligt min mening den absolut bästa varianten, som innehåller mycket detaljerade men ändå enkla instruktioner. Till min stora glädje såg jag (när jag laddade ned den 5-sidiga instruktionen + fyra sidpr långa formuläret, att han givit det fritt enligt Creative Commons ”Share Freely with Attribution”-licens. Detta går att läsa via det supplement-material som finns till Saver-artikeln.
Jag har laddat ned detta supplemt (sammantaget 9 sidor). Kvaliteten blev halvbra, för författaren hade lagt upp supplementet som Powerpoint-bilder! Jag har sedan sökt efter dokumetet, men då kommer jag bara fram till en liten vidareutveckling av RFA, som jag inte vill använda, eller skriva om, för det är ju inte originalet.
Jag har skrivit till prof Saver, ännu inte fått något svar, och frågat vissa saker. Jag undrar nu, rent juridiskt, kan man lägga upp dessa formulär, där författaren ha skrivit att det är Creative Commons. Under alla förutsättningar har jag översatt halva det formuläret samt håller på den andra, och kommer att publicera det fritt, så att alla kan använda det. Jag har beställt översättningen via en professionell översättningsfirma och använt egna forskningsmedel till detta (ingen större summa). Men har under många år retat mig på att jag inte har hittat var denna RFA kommer ifrån och har sett egna översättningar, som vet inte är testade. Så min ambition är att släppa detta fritt, så att alla kan använda det fritt. Utöver detta, avser jag att testa instrumentet vetenskapligt, men det kommer att ta minst ett år.
Den svåra fråga är alltså, kan det anses vara legalt korrekt, att publicera instrumentet ovan, just med motiveringen att vederbörande skriver:
Creative Commons, och t.o.m. sätter dit loggan.
Erik Lundstrom (diskussion) 16 april 2017 kl. 15.50 (CEST)

text: Ja, jag gissar att det är licensen "CC-BY" som pamfletten och formuläret har: ? Ungefär som i denna: ? Det finns ett licenstillägg till Creative Commons som inte tillåts på Wikimedia Commons och det är NC, "non-commercial use", det innebär att den som lägger ut bilden kräver att filen bara får användas icke-kommersiellt och såna filer är inte tillåtna på Wikimedia Commons. Men CC-BY funkar.

text: När du laddar upp filen på Wikimedia Commons ska du bara se till att ange var bilden kommer ifrån, "Source"- gärna med internetlänk om det finns, gärna vem som skapat den - professor Saver kanske? Och vilken licens som är angiven.

text: Jag tycker absolut du ska försöka ladda upp filen själv, men jag gör det gärna om du skickar mig filen eller länkar till den.

text: Däremot kan vi lägga in en länk till formuläret om den ligger på internet (fhelst inte bakom en betalsajt). Men pamfletten behöver inte vara fri eller ligga på commons för den saken skull. Såna länkar ska i så fall ligga under egen rubrik "Externa länkar", och inte länkas direkt i texten. Det gäller även om den ligger på commons.

text: För att göra en inbäddad bild, som syns i artikeln. Då länkar man in den som mediefil. Så det är två olika saker: Att länka till en bild (eller pamflett) och att ladda upp en bild i en artikel. Kanske lite suddigt, men i första fallet kan den ligga på Wikimedia Commons eller vilken webbplats som helst och i andra fallet måste den ligga på Wikimedia Commons.

text: Wikipedia är egentligen aldrig färdigt, men artiklarna ska inte se ut som utkast eller arbetskopior, utan de ska vid varje givet tillfälle vara "fullödiga", så jag putsar bort din kommentar om formuläret och placeholdern "***länk***".

text: Vill du släppa ditt formulär fritt så är det bra om du märker det med en Creative Commons direkt också, och vill du att det ska kunna ligga på Wikimedia Commons så ska du inte välja tillägget NC. Du får ändå ta betalt för din pamflett, skillnaden är alltså att det får jag också. Så länge jag anger skaparna och redovisar att det är en fri licens.--LittleGun (diskussion) 16 april 2017 kl. 18.34 (CEST)
Hej igen, strot tack för förklaringen.
Jag har grottat ned mig ytterligare och om man söker ordentligt kan man faktiskt få tag i de filer jag nämner - och de ligger inte bakom någon betalväg. Vore tacksam om du hjälpte mig att tolka/länka detta.
1. Man kan börja med att gå till artikeln, länk https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2930146/#SD1
2. De två filerna jag hänvisar till ligger längst ned i artikeln under "Supplemental Material" 
3. De går att ladda ned som wordfiler (alltså mycket bättre än om man går via tidskriften Stroke, där de kommer som Power-point)
I de bästa av världar, borde man kunna länka direkt till dem. Jag tror nämligen att flera kommer att missa att länken ligger längst ned i artikeln.
Erik Lundstrom (diskussion) 17 april 2017 kl. 10.40 (CEST)

text: Dom filerna är fria, CC-BY, och jag tycker de ryms under Wikimedia Commons scope. Doc-filer accepteras inte, men det går att göra om till pdf och ladda upp.

text: Jag tycker däremot en länk hör hemma under externa länkar, vi länkar inte externt i texten och jag har svårt att se dom som en illustration till artikeln. Syftet med en Wikipedia-artikel är att beskriva ämnet, inte vara en instruktionsbok eller liknande.

text: Jag kan ladda upp filerna, men det blir nog inte idag, länkningen är fixad under externa länkar. Jag ska också vara tydlig med att det jag säger är egentligen bara min tolkning av Wikipediagemenskapens konsensus. Den blir fel ibland, så saker kan ändras både så att du tycker det är bättre och sämre.--LittleGun (diskussion) 17 april 2017 kl. 11.10 (CEST)
Stort tack. Tycker att din lösning är den bästa och det borde ju räcka. Det är bara de mycket intresserade som önskar ladda ned det hela, och jag tror att det räcker så som du gjorde. Jag börjar närmar mig slutet av vad jag tycker är rimligt att ha med (?). Sedan tänkte jag göra en artikel om Kappa-värde, ett mått på samstämmighet. Det finns en på den engels-språkiga Wiki (https://en.wikipedia.org/wiki/Cohen%27s_kappa), men den är ganska teknisk. Har sätt bättre på nätet.
Kappa-värde heter väl egentligen Cohen's kappa. Men det jag har läst, så skriver de flesta bara Kappavärde. Vad tycker du vore det bästa att skriva
* Cohen´s kappavärde
* Kappavärde
mvh
EL
Erik Lundstrom (diskussion) 17 april 2017 kl. 14.01 (CEST)
thread_title: Vem är Bloch