Diskussion:Stockholms historia/Arkiv 2009

message: Det finns en helt enastående färglitografi med otrolig detaljrikedom över Stockholms centrala delar av Carl Johan Billmark från 1868, förvarad på Kungliga biblioteket, som skulle passa väl in i artikeln. Lidingo 17 januari 2009 kl. 10.21 (CET)
thread_title: Panoroma över Stockholm 1868

message: Visad bild motsvarar inte den officiella bilden idag. Den rätta bilden finns att ladda ner från  som eps-fil för valbar upplösning och exempelvis convertering till png-format eller jpg-format, vilket borde duga för Wikipedia, med de förbehåll som gäller för användning. Någon vektorbild i svg-filformat finns tydligen inte att tillgå men eps är ju skalbar. Lidingo 19 februari 2009 kl. 11.20 (CET)
replies: text: "Logotypen S:t Erik ska endast användas då Stockholms stad är avsändare. Tillstånd för andra än stadens egna verksamheter att använda S:t Erik kan endast ges av kommunstyrelsen, men ges mycket sparsamt om än alls." är knappast fritt nog för Wikipedia. Alla bilder ska kunna spridas fritt hur som helst, av vem som helst, även kommersiellt. Och som redan konstaterats är inte ett vapen i bild officiellt eller inofficiellt, utan det är texten som utgör officialiteten. En logotyp är däremot något helt annat. /Grillo 21 februari 2009 kl. 03.23 (CET)
thread_title:  Stockholms stadsvapen

message: Hej! Jag funderar lite över valet av introbild. Den på St Göran & draken är ju magnifik, men är ju "bara" en staty som dessutom föreställer en biblisk historia, och illustrerar kanske inte Stockholms långa historia idealt. Mitt förslag vore spontant någon av de historiska stockholmsvyerna/målningarna, eller kanske det/de äldsta sigillet/en. Synpunkter? Allt gott! /Urbourbo 3 mars 2009 kl. 21.53 (CET)
replies: text: Bilden längre ner. Fil:Stockholm 1560s copperplate Frantz Hogenberg tycker jag är väldigt bra. Här ser man ju Stockholm med vatten, fartyg och allt med fläkt av tidig historia. Stockholms signum om något är öar och vatten. Hälsningar, Lidingo 3 mars 2009 kl. 23.06 (CET)

text: Kul att du nämner just den bilden, även en av mina favoriter. Finns dock fler målningar mm på Commons om än ännu dåligt kategoriserade, och dessutom en uppsjö klassiska avbildningar som inte ens är uppladdade på Commons... Men tills vidare låter Hogenberg som en bra lösning tycker jag. Hälsn! //Urbourbo 3 mars 2009 kl. 23.51 (CET)
replies: text: :Mycket bra bildval! I hela artikeln!! Jag tog "St Göran & draken" för jag tyckte den var bättre än det trista vapnet, men gamla stadsvyer är ännu bättre.--Holger.Ellgaard 5 mars 2009 kl. 10.45 (CET)
replies: text: ::Kul att höra. :) Jag valde två nya Hogenberg från 1570 för att komplettera den från 1560, som du kanske tog bort av misstag? Hälsn! //Urbourbo 5 mars 2009 kl. 11.11 (CET)
replies: text: :::Nej, det var inget misstag, utan den bilden som jag tog bort var bara en beskärninga av den bilden: :Fil:Stockholm-from-south-1570-braun-hogenberg-civitates-orbis-terrarum.jpg. Här finns ju så många andra bilder att välja på, därför tyckte jag att det var onödigt med en dublett. Artikeln har fått "nytt blod" och blivit riktigt bra nu! Hälsningar --Holger.Ellgaard 5 mars 2009 kl. 17.01 (CET)
replies: text: ::::Ahh, så sant. Märkligt dock; bilderna har olika färger och dessutom lite olika daterade... Men då är det ju utmärkt som det är nu tills vidare. :) Om man jämför med enwiki så finns ju dock massor kvar att göra, puh... :) Allt gott! //Urbourbo 6 mars 2009 kl. 10.43 (CET)
replies: text: :::::Olika färger beror på att dessa kopparstick är handkolorerade och alla lite olika. Lägg märke till att taken är rödmålade på Norrmalm (lilla bilden), men i verklighet var det gräs och jetter på taken, men det visste inte koloristen. I Gamla stan stämmer dock taken troligen med verkligheten. Det har ju hänt massor sedan  --Holger.Ellgaard 7 mars 2009 kl. 17.42 (CET)
replies: text: ::::::: Tycker dessvärre att de nya introbilderna inte är så bra. Färgsättningen är inte korrekt och bilderna är dessutom fula; de tre teckningarna längst upp ger ett amatörmässigt intryck. Vädersolstavlan är mycket, mycket snyggare. Koios 6 mars 2009 kl. 10.58 (CET)
replies: text: ::::::::Tycker dessvärre att nuvarande introbilder är alldeles utmärkta och Frans Hogenberg var absolut ingen amatör. Möjligtvis är jag en sådan, men det är vi väl alla på det här stället, eller hur? --Holger.Ellgaard 7 mars 2009 kl. 17.36 (CET)

text: ::::: De tre översta bilderna ser hemska ut. Men de är även inkorrekta. Hogenbergs kopparstick var svart-vita, inte i färg, det är någon klant som har färglagt dem. En encyklopedi bör försöka att vara så exakt som möjligt, bilderna borde presenteras i originalfärg. Koios 7 mars 2009 kl. 19.52 (CET)
Mitt förslag är att vi undviker argument som "hemsk", "ful", "amatörmässig" och "snygg" i valet av bild, om inte annat då det kan bli svårt att nå konsensus kring den typen av begrepp. Min grund för det nuvarande valet var att kopparsticken - kolorerade eller ej - enligt min personliga lekmannabedömning ger en relativt detaljerad och till synes huvudsakligen realistisk bild av ett tidigt Stockholm, jämfört med vädersolstavlans betydligt mer symboliska bild, även om den förstås givetvis är vacker och intressant. Vädersolstavlan beskriver ju dessutom lika mycket ett astronomiskt fenomen som just staden Stockholm. En annan (om än sekundär) grund var även att Hogenbergs kopparstick (åtminstone på Wikipedia) inte visats lika ofta och därmed var roligare att lyfta fram. //Urbourbo 8 mars 2009 kl. 00.50 (CET)

text: Många av Hogenbergs kopparstick har färglagds av olika "klantar" på medeltiden, en del av dem förstod exempelvis inte att hustak kunde täckas med annat än rött tektegel. Även detta "misstag" är intressant ur encyklopedisk synpunkt. Någon "originalfärg" (förutom svart-vitt) finns inte.  Hogenbergs stadsillustrationer är praktverk, som beröms världen över för att vara så korrekta och detaljerade, gärna skulle jag ha några hemma på väggen. Koios kan gärna ha sin uppfatting, som dock är inte relevant i detta fall. Det känns helt idiotiskt att över huvudtaget diskutera frågan på denna låga nivå. Sedan till min "hemska" illustration. Egentligen är det en ära att min bild blir likställd med Hogenbergs verk. Min karta är ingen fantasiprodukt utan bygger på ett material från 1922 utgiven av Svenska Turistföreningen tillsammans med Kartografiska institutet. Hittills har det inte funnits någon "fri" bild som illustrerar landhöjningens påverkan i Stockholmstrakten på ett åskådligt, populärvetenskapligt sätt. Har du en bättre bild som visar Stockholm före vår tidräkning? Så byt ut det! Men gnäll inte. --Holger.Ellgaard 8 mars 2009 kl. 10.02 (CET)
replies: text: :De två bilderna i inledningen som en dubbelbild kanske? Då blir layouten bättre. Typ 2 x 350px bredd. Lidingo 10 mars 2009 kl. 15.54 (CET)
replies: text: ::Jag gjorde ett försök, döm själv. --Holger.Ellgaard 10 mars 2009 kl. 17.18 (CET)
replies: text: :::Med din centering, Lidingo, blev det ännu bättre! Tack! --Holger.Ellgaard 11 mars 2009 kl. 10.46 (CET)
replies: text: :::: Det stämmer faktiskt att bilden nog var färglagd redan på 1500-talet, dock inte av Hogenberg själv. Fult och klantigt färgsatt var det i villket fall. Jag hittade dock en variant av Hogenbergs kopparstick som hade mycket bättre färgsättning (inga gröna tak!), och dessutom fördelen att sitta ihop. Sätter dit den istället. Skulle dock föredra en helt annan bild högst upp. Koios 15 mars 2009 kl. 16.00 (CET)
Hej, Noterar att Vädersolstavlans himlafenomen nu plötsligt dykt upp som introbild, trots att vi, såvitt jag kan se ovan, är nära konsensus om Hogenbergs realistiska Stockholmsbeskrivning. Jag tar mig friheten att återställa till Koios version, och föreslår att vi avvaktar vidare ändringar av introbild tills frågan är utredd här. "Testa" andra bilder kan ju var och en göra med verktyget för förhandsgranskning. Allt gott, //Urbourbo 16 mars 2009 kl. 09.44 (CET)
thread_title:  Introbild 

message: Föreslår att vi ersätter indelningen efter århundraden, med en indelning enligt Sveriges historia (jmf även :en:History of Stockholm). Synpunkter? //Urbourbo 5 mars 2009 kl. 08.49 (CET)
replies: text: Jag håller med att nuvarande indelning är en aning stel. Nya kapitel i historien brukar sällan sammanfalla med jämna tusental. Så, ändra du bara! --Holger.Ellgaard 5 mars 2009 kl. 17.40 (CET)
replies: text: :OK jag siktar på att göra ett försök då!... /Urbourbo 6 mars 2009 kl. 10.45 (CET)
thread_title:  Struktur 

message: Som en info till Lidingo och alla andra som undrar: Landhöjningen  har inget jämn förlopp utan går i vågor eller trappsteg. Landhöjningen är ett relativt begrepp och  beror dels på att trycket från inlandsisen lättar samt att vattennivån i världshaven varierar till följd av polarisarnas avsmältning (som varierar), så att strandförskjutningar ofta fortskrider i “trappsteg”.  Citat (1): "Landhöjningen är alltså Stockholms första kartritare. Eller hellre strandförskjutningen, ty en kraftig vattensänkning och landhöjning under 1000- och 1100-talen föregicks och avlöstes av perioder med oförändrat eller höjt vattenstånd". Citat (2): “Vid 1200-talets slut tog landhöjningen och vattensänkningen åter fart”.  Källa: Nils-Erik Landell, Stockholms kartor. Tanken är ganska fascinerande att  Birka möjligtvis övergavs just p.g.a. att landhöjningen tog ett "skutt" och täppte till Mälaren på relativt kort tid. Med "kort tid" menas då 200-300 år. Men detta är min spekulation. Jag är mycket intresserad av fenomenet  “landhöjning” och letar efter spår i naturen, bl.a. på Norra Djurgården. Därför ritade jag även kartan. Landhöjningen pågår fortfarande med 40-50 cm/100 år. Framöver tar (enligt en del experter) landhöjningen och höjning av havsvattennivåer (på grund av den globala klimatförändringen) ut varann, men vem vet, om tusen år är vi kanske tillbaka på ruta ett, dvs Stockholm “sjunkar ner” i havet igen. Kanske blir det så småningom en artikel Landhöjningen i Stockholm. Hälsningar --Holger.Ellgaard 5 mars 2009 kl. 17.36 (CET)
replies: text: :Jag har ställt en del frågor till SGU:s expert på området och inväntar svar inom någon vecka. Det har hänt en del på området "landhöjning" de senaste 15 åren genom helt nya avancerade mätmetoder. Södra Sverige sjunker medan norra stiger relativt havsnivån. Att tala om plötsliga landhöjningar anser jag inte är relevant i sammanhanget när det handlar om 100-tals år, men sett ur tusentals år kanske det kan vara befogat i en artikel om landhöjningen allmänt, men inte i en artikel om Stockholms historia. Lidingo 6 mars 2009 kl. 12.24 (CET)
replies: text: ::I  artikeln om Stockholms förhistoria talar vi faktiskt om tusentals år  och jag har nu broderat ut och förtydligat det hela lite mera. Min källa “Stockholms kartor” är från 1992, alltså inte så urgammal. Ordet “plötsligt” förekommer inte i min text. Jag reagerade mot ditt påstående att landhöjningen  "sker med relativt konstant hastighet". Det är fel, när man även tar med havsvattnens variationer i beräkningen. Att den relativa landhöjningen (bättre strandförändringar) går i vågor eller trappsteg tycker jag inte är så märkligt, eftersom polarisarnas avsmältning eller tillväxt går i perioder och då subtraheras respektive adderas effekten. Även andra fenomen spelar in, men jag ville inte göra en vetenskap av mitt lilla inlägg. Att landhöjningen inte är lika över hela norden är inte heller en nyhet, det kan man se på en bra illustration från Lantmäteriet http://www.lantmateriet.se/templates/LMV_Page.aspx?id=10588. Men det blir intressant att höra vad SGU har att berätta. Svaret beror givetvis på hur du ställde frågan ;-) --Holger.Ellgaard 6 mars 2009 kl. 16.43 (CET)
thread_title: Landhöjningen

message: Om litteraturen under rubriken ==Litteratur (urval)== endast är lästtips, ska också rubriken vara det. Om denna litteratur däremot har användts som källor i artikeln, ska dom flyttas in under ==Referenser==, se Wikipedia:Disposition#Lästips. mvh --Ymer 5 mars 2009 kl. 20.18 (CET)
replies: text: Hej! Som synes på länken du refererar till, så är även Litteratur en alternativ rubrik. Personligen föredrar jag denna rubrik dels då den är mer av akademisk standard, dels då flera av de titlar jag själv lagt till under rubriken inte nödvändigtvis rekommenderade (jag har inte ens läst alla själv), men däremot erkända verk som tvivelsutan innehåller värdefullt fördjupande material om artikelämnet. Allt gott, /Urbourbo 6 mars 2009 kl. 11.41 (CET)
replies: text: :Ska det uppfattas som att inga av de angivna titlarna under ==Litteratur== har använts som källa? isf står själva artikeln på väldigt ostadiga ben, och jag kan inte se att en enda av de angivna referenserna täcker upp artikelns historiebeskrivning. Nu är visserligen artikeln taggad med , men det brukar sällan ge resultat. mvh --Ymer 6 mars 2009 kl. 12.13 (CET)
Söker på nytt klarhet: har de angivna titlarna under rubriken ==Litteratur== använts som källor, eller är de mer av karaktären ==Läs mer== (fördjupning)? --Ymer 27 augusti 2009 kl. 19.45 (CEST)

text: Såg inte den här diskussionen innan jag gjorde ett inlägg nedanför. Att använda "Litteratur" när man egentligen menar "Lästips/Vidare läsning" har inget med akademisk standard att göra. "Litteratur" betyder i princip alltid att det rör sig om källor, inte allmänna tips på förkovran.

text: Peter Isotalo 20 mars 2010 kl. 19.02 (CET)
thread_title: Källor/Litteratur

message: Är det verkligen önskvärt att proppa texten full med länkar. Man får väl förutsätta att läsaren behärskar vanlig Svenska och har genomgått grundskolan. Jag tycker det ser underligt ut och förvårar läsbarheten med en text översållad av blåfärgade ord. Någon måtta får det väl vara på detta som jag anser oskick att länka alltför vanliga ord och begrepp. Lidingo 6 mars 2009 kl. 13.43 (CET)
replies: text: Jag håller helt med Lidingo! Ymer har en förmåga att länka allt möjligt mellen himmel och jord, snart vartenda substantiv, så även i artikeln Vatten och avlopp i Stockholm. Bra att fler reagerar! Jag tycker inte att artiklarna blir bättre, snarare tvärtom. --Holger.Ellgaard 6 mars 2009 kl. 16.10 (CET)
replies: text: :Vänligen exemplifiera, så tar vi disk. därifrån. --Ymer 6 mars 2009 kl. 16.28 (CET)
replies: text: ::Bland annat: sjukhus, ålderdomshem, kyrkogård, kapell, jordbruk, boplats, sjöfart. Men jag känner tydligt på mig att en diskussion med dig är tämligen värdelös, med tanke på tidigare diskussioner.--Holger.Ellgaard 6 mars 2009 kl. 17.02 (CET)
Trist bemötande, men då drar jag den naturliga slutsatsen att argumenten tröt. I övrigt kan man tillägga att jag även neutraliserade ett stort antal dubbleringar av wikilänkar, så nettot blir förmodligen +/- 0. Dock, att "...förutsätta att läsaren behärskar vanlig Svenska och har genomgått grundskolan..." gäller tyvärr inte längre, se er omkring... mvh --Ymer 6 mars 2009 kl. 17.21 (CET)

text: ::Man bör endast använda länkar nar man bedömer att ett ord eller begrepp i en mening inte är allmänt känt av gemene man, där en förklaring anses mycket viktig för att förstå det aktuella textstyckets innehåll. Wikipedia får inte bli en allmän ordlista. Det finns också hur stora möjligheter som helst att slå upp ett ord i Wikiwords alternativt mata in ett bergepp i sökrutan och hoppas på att någon skrivit en artikel om detta. Sen behöver man inte känna till alla ovanliga begrepp för att få behållning av texten. Jag anser det är upp till de som är huvudförfattare att under skrivningen mata in de länkar man anser kan vara befogade. Sen kan ju naturligtvis andra mata in en del som man upplever som nödvändiga för att förstå texten. Det är dags att städa rejält på länkar i Stockholmsartiklarna som många har haft ett finger med i spelet, men vad jag förstår ett fåtal som verkligen bidragit med substans. Lidingo 6 mars 2009 kl. 18.31 (CET)
Man bör rentav undvika att använda ord och begrepp som "...inte är allmänt känt av gemene man". Den beskrivna principen med att, under pågående läsning av en artikel, korsvis behöva söka förklaringar till artikelinnehållet gynnar definitivt inte wp som helhet. Att dessutom hävda att någon "huvudbidragare" skulle ha ensamrätt på artikelns utformning, strider mot hela wp´s grundvalar. Vari den så kallade "substansen" i slutändan består av, tror jag vi ska överlämna till kundperspektivet. Deltagandet i wp som community innebär ett givande och tagande och vi behöver inte vara överens om allt. --Ymer 6 mars 2009 kl. 20.08 (CET)
replies: text: :::Litet tillägg av mig: Man borde även alltid kontrollera artikeln man har länkat till, ibland är de så dåliga att man borde avstå från länkning eller man förbättrar artikeln i fråga. Jag är även en motståndare till länkning av vartenda årtal av samma anledning som Lidingo förklarar här uppe.--Holger.Ellgaard 6 mars 2009 kl. 18.58 (CET)
replies: text: ::::Ett sätt att slippa alla överflödiga länkar vore att programmerna på Wikipedia införde en funktion där man genom att markera ett ord med dubbelklick och med högerklick få upp en hjälpmeny med valmöjligheten "Look-up", d.v.s. slå upp ordet i närmast berörda lexikon. Men då man i detta läge är beroende av aktuellt operativsystem kanske det inte kan lösas idagsläget, men kanske "i morgon" och något för de ledande sökmotorerna som då naturligtvis bör ha Wikipedia som första alternativ i hjälpmenyn. Lidingo 6 mars 2009 kl. 19.33 (CET)
Jag ändrade inte på "Frans". Det stod Franz innan. Min tanke med likvärdig text var att kunna flytta hela bilden inklusive text till annat ställe utan att behöva ändra något om det skulle bli aktuellt, men som sagt, din ändring är i linje med att rensa bort alla onödiga länkar. Lidingo 6 mars 2009 kl. 19.43 (CET)

text: Nej, det stod "Frantz" innan, men nu har Frans Hogenberg (eller Franz) fått en egen artikel. --Holger.Ellgaard 7 mars 2009 kl. 12.21 (CET)
replies: text: :Ahh roligt, intressant! :) //Urbourbo 7 mars 2009 kl. 13.11 (CET)
thread_title: Länkar i texten

message: Finns en likfärd per spårvagn, vad är det som gör den händelsen så viktig? Jag tror att om det var en viktig händelse så bör det förklaras på något sätt, genom en egen artikel?--Ankara 14 mars 2009 kl. 11.06 (CET)
replies: text: Den händelsen som aldrig senare har upprepats hör mer till Stockholms spårvägars historia men är egentligen fullständigt ointressant. Det är inte en normalt funtad människa som använder kollektiva färdmedel för en sådan transport. Lidingo 14 mars 2009 kl. 11.22 (CET)
replies: text: :Tog bort den händelsen och tog med Palmemordet istället. Tycker även att inte varje småsak skall tas upp här och att det skall vara "korta blänkare" som man kan fördjupa sig in i huvudartikeln eller i underartiklar.--Holger.Ellgaard 16 mars 2009 kl. 09.35 (CET)
thread_title: Bland händelser

message: Nu när introtexten växt från en textrad till (nästan) en egen artikel, håller jag med om att en någon mera "maffig" intobild borde matcha den "maffiga" introtexten. Vädersolstavlan (som numera finns i högre upplösning) tycks ju vara en lämplig kanditat. Och Hogenbergs kopparstick har jag flyttat ner till 1500-talet. --Holger.Ellgaard 16 mars 2009 kl. 09.39 (CET)
replies: text: Hej, Såg ditt inlägg här först nu (jmf min kommentar under förra introbildsdiskussionen ovan). Även om jag kan hålla med om "maffigheten", så tycker jag ändå enligt form follows function att vädersolstavlan inte är ideal. Nu är det första som möter besökaren ett märkligt himlafenomen, och inte staden Stockholm. Och även om avbildningen är den äldsta kända, så är den symbolisk mer än realistisk. Jag är inte låst vid Hogenberg, men vädersolarna blir inte bättre. Kan mjöligen tänka mig att vi använder den beskurna varianten utan vädersolar. Allt gott, //Urbourbo 16 mars 2009 kl. 09.50 (CET)
replies: text: : :File:Riddarholmskyrkan02.jpg?--Ankara 16 mars 2009 kl. 11.53 (CET)
replies: text: :: Jag prövade en variant med fyra bilder i inledningen, i enlighet med principen om att vara djärv.--Ankara 16 mars 2009 kl. 12.43 (CET)
replies: text: :::Det försöket var mindre lyckat anser jag. Huvudprincipen som de flesta använder är att ha en enda stor bild in inledningen till höger på sidan. Texten är ju det viktigaste i en encyklopedi som inte bör bli en "bilderbok". Kanske skulle man ändå frångå den vedertagna principen och återgå till den breda dubbelbilden placerad högst upp, centrerad, som också Ellgaard tyckte var bra. Jag anser vidare att man borde rensa på bilder för de avsnitt i denna artikel som har separata artiklar där ändå samma bilder återkommer. Lidingo 16 mars 2009 kl. 12.55 (CET)
replies: text: ::::: Jag känner till huvudprincipen, vad en ett uppslagsverk är etc så vi kan hoppa över det och diskutera sakfrågan. Och det är snudd på oförskämt att antyda att jag skulle vilja förvandla wikipedia till en bilderbok. Dock, är det ett komplex ämne att välja en bild för att illustrera historien. Jag hade heller inget emot Holgers tidigare lösning med en dubbelbild, tyckte att det fungerade bra. Jag skulle gärna rensa ut de "historiska" målningarna från 1800-talets slut. Att däremot rensa ut all bilder från exempelvis norrmalmsregleringen, flemings stadsplan osv bara för att de bilderna också finns i underartiklar verkar däremot mindre genomtänkt. Ditt tal om bilderbok får mig att undra hur du egentligen ser på bilder, jag använder inte bilder i de artiklar jag skapar för att förvandla wikipedia till en bilderbok, utan för att bilder kan vara ett minst lika bra (och i vissa fall bättre) för att illustrera något än text.--Ankara 16 mars 2009 kl. 13.03 (CET)
replies: text: ::::::Jag tycker att nuvarande intro borde inte visa bilder som finns lite längre ner i artikeln en gång till (men är det kanske bara ett test?). Det är ju inte direkt ont om bra stockholmsbilder, men det däremot är det ont om plats i artikeln, därför är jag emot dubletter. Dubbelbild högst upp fungerade bra, när inledningen bara bestod av några rader. Om inte vädersolstavlan duger (den visar ju inte bara ett "himla-fenomen") röster jag för Hogenbergs kopparstick. F.ö. tycker jag definitivt inte att artikeln blev till en bilderbok med bra illustrationer som förstärkar texten. --Holger.Ellgaard 16 mars 2009 kl. 13.37 (CET)
Hej igen vänner,
I bilderboksdiskussionen hör jag tveklöst till förespråkarna för illustrationer. Instämmer dock i att det djärva försöket inte var lyckat, och hänvisar även till mitt tidigare förslag att avvakta vidare ändringar tills vi har diskuterat igenom. När det gäller valet av bild, så föreslår jag:
# Fokus på artikelns övergripande tema i möjligaste mån (jmf bla vädersolstavlans himlafenomen).
# En bild (eller två som hänger ihop á la Hogenberg eller jmf introbilderna i Stockholmsartikeln), snarare än en rad olika bilder.
# Ej visning av bilder mer än en gång i artikeln (dvs håller med Holger).
# Hellre ett panorama av något slag, än en enskild byggnad (jmf riddarholmskyrkan).
# (svagt krav) Hellre "realistisk" än "symbolisk" avbildning (jmf vädersolstavlan).
Förslag på andra kriterier? Allt gott, //Urbourbo 16 mars 2009 kl. 13.44 (CET)

text: Instämmer när det gäller punkterna (även om jag inte se denandra punkten som  viktigt) --Ankara 16 mars 2009 kl. 13.49 (CET) Ps.Mitt förslag bör ses som ett test, inte ett försök att forcera fram min egen vilja. Om ingen gillade det så glömmer vi det.
replies: text: :Till en tung inledning hör även en tung bild. Helst bara en bild (håller med Urbourbo). Eftersom det tycks svårt att enas om en befintlig bild har jag nyss laddat upp Heinrich Neuhaus' fantastiska Stockholmspanorama från 1870-talet. Vad tycks? --Holger.Ellgaard 16 mars 2009 kl. 14.17 (CET)
Det finns en bild över Stockholm som jag anser bräcker det mesta; Carl Johan Billmarks färglitografi från 1868 som finns att köpa i färdig digital form från KB. Den är framtagen med utgångspunkt från ett stort antal ballongfärder över Stockholm.
*För A5-format 300 ppi/dpi.
*För A3-format, 300 ppi/dpi.
*Bilden i verklig storlek är 490 x 730 mm
*Den finns också i utprintad version på fotopapper med måtten 420 x 590 mm.
Bilden är unik och finns bara i några enstaka originalexemplar varav KB har ett, genom att tryckstenen gick sönder vid framställningen av litografierna. Lidingo 16 mars 2009 kl. 16.15 (CET)/uppdaterat Lidingo 17 mars 2009 kl. 14.19 (CET)
replies: text: :: Jag menar att en bra artikel är en helhet där även estestiska aspekter är viktiga. Den översta bilden tycker jag därför bör vara en som ger ett bra intryck. Håller med Holger om att bilder inte bör upprepas. Heinrich Neuhaus bild är snygg. Betydligt bättre än Hogenbergs i inledningen. Koios 16 mars 2009 kl. 15.34 (CET)
replies: text: :::Hej! Vore trevligast med någon äldre bild om jag fick välja själv (som illustrerar stadens relativt långa historia), men Neuhaus duger! :) //Urbourbo 16 mars 2009 kl. 15.49 (CET)

text: ::: Skall jag lägga in Neuhaus så länge, alla verkar överens om att det är en förbättring från nuvarande?--Ankara 16 mars 2009 kl. 16.41 (CET)
replies: text: ::::Jaaa! :-) --Holger.Ellgaard 16 mars 2009 kl. 16.55 (CET)
===Billmark igen===
Nu finns det en ny version i helbild och i färg av Carl Johan Billmarks litografi från 1868 att tillgå. Färgerna i originallitografin är rätt matta efter många års lagring men ger ändå en klar kvalitéshöjning jmf med gråskala: Stockholm panorama från luften 1868. Enligt KB ska fotografens namn för den digital originalbilden (som bilden på commons är skapat av som utgångspunkt med lägre upplösning och i webb-file format) anges och detta finns angivet på filens beskrivningssida vilket väl borde räcka. Lidingo 27 mars 2009 kl. 18.21 (CET)

text: Verkligt magnifik bild! Den har spontant min röst som introbild. Allt gott! /Urbourbo 27 mars 2009 kl. 20.51 (CET)
replies: text: :Om man tittar på den engelska sidan är nog vädersolsbilden i full storlek egentligen det själklara valet som introbild för Stockholms historia som ju är den första målning man hittat. Billmarks bild hör till 1860-talet, den förindustriella eran, även befintlig stadsplanebild från 1870. Jag tror landhöjningsbilden och stenålders-beskrivningar kan kapas rejält. Det är nog intressant, men hör liksom till en arkeologisk avdelning som inte berör Stockholm som stad. Texten borde främst handla om Stockholm när platsen började kallas för just Stockholm alltså runt 1200-talet. Inledande textstycket är också alldeles för omfattande. Lidingo 27 mars 2009 kl. 23.34 (CET)
replies: text: :: Billmarks panorama är en fantastisk bild; både vacker och informativ. Någonstans i artikeln får den gärna vara med. Däremot kan jag hålla med Lidingö om introbilden. Vädersolstavlan är bra där eftersom den är den tidigaste målningen och dessutom är mycket estetisk. Koios 28 mars 2009 kl. 09.50 (CET)
replies: text: ::: Well, nu är ju inte Vädersolstavlan äldst; i så fall gäller Blodbadsplanschen (1524). //Urbourbo 28 mars 2009 kl. 10.52 (CET)
replies: text: ::::Samma socken tidsmässigt men blodbadsplanschen är ju rätt illustrativ också. Lidingo 28 mars 2009 kl. 12.10 (CET)
thread_title: Introbild igen

message: Nu finns det en ny version i helbild och i färg av Carl Johan Billmarks litografi från 1868 att tillgå. Färgerna i originallitografin är rätt matta efter många års lagring men ger ändå en klar kvalitéshöjning jmf med gråskala: Stockholm panorama från luften 1868. Enligt KB ska fotografens namn för den digital originalbilden (som bilden på commons är skapat av som utgångspunkt med lägre upplösning och i webb-file format) anges och detta finns angivet på filens beskrivningssida vilket väl borde räcka. Lidingo 27 mars 2009 kl. 18.21 (CET)
replies: text: Verkligt magnifik bild! Den har spontant min röst som introbild. Allt gott! /Urbourbo 27 mars 2009 kl. 20.51 (CET)
replies: text: :Om man tittar på den engelska sidan är nog vädersolsbilden i full storlek egentligen det själklara valet som introbild för Stockholms historia som ju är den första målning man hittat. Billmarks bild hör till 1860-talet, den förindustriella eran, även befintlig stadsplanebild från 1870. Jag tror landhöjningsbilden och stenålders-beskrivningar kan kapas rejält. Det är nog intressant, men hör liksom till en arkeologisk avdelning som inte berör Stockholm som stad. Texten borde främst handla om Stockholm när platsen började kallas för just Stockholm alltså runt 1200-talet. Inledande textstycket är också alldeles för omfattande. Lidingo 27 mars 2009 kl. 23.34 (CET)
replies: text: :: Billmarks panorama är en fantastisk bild; både vacker och informativ. Någonstans i artikeln får den gärna vara med. Däremot kan jag hålla med Lidingö om introbilden. Vädersolstavlan är bra där eftersom den är den tidigaste målningen och dessutom är mycket estetisk. Koios 28 mars 2009 kl. 09.50 (CET)
replies: text: ::: Well, nu är ju inte Vädersolstavlan äldst; i så fall gäller Blodbadsplanschen (1524). //Urbourbo 28 mars 2009 kl. 10.52 (CET)
replies: text: ::::Samma socken tidsmässigt men blodbadsplanschen är ju rätt illustrativ också. Lidingo 28 mars 2009 kl. 12.10 (CET)
thread_title: Billmark igen

message: Dessa dokument känns ju helt centrala för beskrivningen av Stockholms ålder och tidiga historia, och skulle absolut förtjäna egna artiklar om möjligt. Någon som sitter på källor? Skulle dessutom förenkla referenser till dokumenten tex i händelselistan. Allt gott, //Urbourbo 16 mars 2009 kl. 09.47 (CET)
replies: text: Absolut! Det finns en avskrift för privilegiebrevert från 1436 på Stockholmskällan . Det skulle vara toppen om någon kunde översätta innehållet till modern svenska. Bara det skulle fylla en artikel. --Holger.Ellgaard 16 mars 2009 kl. 13.22 (CET)
replies: text: :Intressant! Kunde inte låta bli att genast skriva Skyddsbrevet för Fogdö kloster 1252. :) //Urbourbo 16 mars 2009 kl. 13.46 (CET)
replies: text: ::Kul! Även här skulle en avskrift/översättning av innehållet sitta bra! --Holger.Ellgaard 16 mars 2009 kl. 13.56 (CET)
replies: text: :::Förslag på källa? //Urbourbo 16 mars 2009 kl. 14.02 (CET)

text: ::PS: Hur har ni tid med allt detta? Har ni inget (avlönat) jobb att sköta?
replies: text: :::Tid har vi (läs: jag) inte. Tyvärr är självdisciplinen tidvis under all kritik. ;) //Urbourbo 16 mars 2009 kl. 14.02 (CET)
replies: text: ::::Inget förslag på källa, men en bild med högre upplösning, där man (en grafolog?) kan läsa texten.--Holger.Ellgaard 16 mars 2009 kl. 15.32 (CET)
Nu även fixat Riksrådets privilegiebrev 1436. //Urbourbo 16 mars 2009 kl. 17.34 (CET)

text: Tips på källor för det andra diplomet/brevet 1252, någon? Jag hittar inget fylligare än:  //Urbourbo 16 mars 2009 kl. 19.36 (CET)
thread_title:  Diplom och privilegiebrev 

message: Detta borde väl arbetas in i artikeln?
Källor: , 
Allt gott, /Urbourbo 16 mars 2009 kl. 12.04 (CET)
thread_title:  Stockholm innan 1252 

message: Den här delen är farligt! Kan svämma över med all möjlig kuriosa mellan himmel och jord. Här krävs disciplin att bara ta med verkliga "milstolpar". Tycker inte att vartenda statsbesök platsar här. Är Lenins besök en milstolpe? Helt oviktigt för Stockholm. Då hellre när första gaslyktan tändes. Här krävs även bevakning, för denna rubrik formligen "bjuder in" skojprissar att lägga in små lustigheter.--Holger.Ellgaard 16 mars 2009 kl. 14.28 (CET)
replies: text: Jag håller med, 1900-talet borde kunna rensas ut betydligt. Jag föreslår att vi bara behåller fyra av punkterna:

text: * 1909, 4 juni - Konstindustriutställningen 1909 invigs.

text: * 1930, 16 maj - Stockholmsutställningen 1930 invigs.

text: * 1945, juni - Principbeslutet att genomföra Norrmalmsregleringen fattas av Stadsfullmäktige.

text: * 1986, 28 februari - Olof Palme mördas i korsningen Sveavägen–Tunnelgatan.

text: När det gäller bränderna, det finns betydligt större och allvarliga bränder på 1700- och 1800-talen, någon av dom kunde nämnas. Hemutställningen, fredsslutet var viktiga men inte direkt knutna till Stockholms historia. (ja det var jag, signaturen föll bort --Ankara 16 mars 2009 kl. 16.21 (CET))
replies: text: :Hej, Låter sunt! Har tänkt liknande tankar men inte kommit till skott. Om listan växer (med relevanta punkter) så kan vi även överväga en separat artikel, jmf :en:Timeline of Stockholm history. Hälsn! //Urbourbo 16 mars 2009 kl. 14.45 (CET)
replies: text: ::Tycker om Ankaras (det var väl Ankara?) förslag med två tillägg:

text: ::* Fredsdagen 1945 är dock en milstolpe och bör vara kvar

text: ::* 1961, 24 april - Regalskeppet Vasa bärgas utanför Beckholmen.
Ellgaards förakt för kundperspektivets behov av nyancerade glimtar ur Stockholms historia, degraderar själva insatsen. Det elitistiska grundproblemet på wp, kommer här i öppen dager. Se hellre skalan, eftersom händelserna ofta är hämtade ur dags-/veckopressen sedan flera hundra år ska dessa inte negligeras. Mixen är viktigare än "tyngden" (vem avgör den förrresten...?). Gör Stockholms historia spännande! och inte alltför akademisk. Lämnar därmed fältet fritt och återgår till "framsidan". mvh --Ymer 16 mars 2009 kl. 16.34 (CET)

text: Ett högst onyancerat personangrepp! Då tycker jag att du gärna kan återgå till "framsidan" där finns mycket att förbättra.--Holger.Ellgaard 16 mars 2009 kl. 17.01 (CET)
replies: text: :Vi hade en nästan identisk diskussion angående artikeln om Vasa för ungefär två år sen, inklusive det hätska tonläget (se  här och här). Det fanns inget som helst stöd för att ha extra innehållsförteckningar i artiklar enligt några riktlinjer som fanns då, men dom om Vasa fick stå kvar för att det inte gick att komma överens om något annat i diskussion.

text: :Så vitt jag vet finns det fortfarande ingenting som säger att artiklar bör ha extra innehållsförteckningar i punktform. I det här fallet tycker jag att det är uppenbart att det är en väldigt onödig kuriosadel med stor potential för onödig konflikt. Stockholms historia är så omfattande att det bör tas upp i en separat tidsaxelsartikel.

text: :Peter Isotalo 20 mars 2010 kl. 18.31 (CET)
replies: text: ::Det är synnerligen knepigt att ha med ett sådant stycke i artikeln. En lösning är att göra som på enwp, t.ex. :en:Outline of United States history. --Kildor 20 mars 2010 kl. 18.57 (CET)
thread_title:  Händelser i urval 

message: När vi har enats om introbilden finns det ju så många flera bilder i artikeln att bråka om:-) Nåja, jag funderar på om vi i artikel kunde använda bilder på en del av de historiska byggnaderna som finns kvar. Kanske några av följande:
Fil:Bromma_kyrka_view06.jpg|Bromma Kyrka, 1100-tal
File:Stora_Gramunkegrand_5_detail_March_2007.JPG|1400-tal, renoverat 1580 med bevarade takmålningar
File:Oxenstierna Palace Facade Storkyrkobrinken March 2007.JPG|Oxenstiernska palatset, stormaktspompa och ståt
File:Tullhuset pano mars 2007.jpg|Tullhuset från Gustav III:s tid
--Ankara 16 mars 2009 kl. 17.24 (CET)
replies: text: :Tycker inte så bra att ta bilder på enstaka byggnader, då blir det genast frågan vilken skall vara med och vilken inte. Enstaka byggnadsverk finns ju massvis i artikeln Arkitektur i Stockholm. Kan vi inte avvakta lite nu, så att det hela får "sätta sig"? Jag tycker att artikeln är rätt så bra nu, även bildmässigt. --Holger.Ellgaard 16 mars 2009 kl. 19.18 (CET)
thread_title:  Bilder i artikel

message: Borde väl omnämnas?!.. /Urbourbo 16 mars 2009 kl. 19.39 (CET)
replies: text: Absolut!--Holger.Ellgaard 17 mars 2009 kl. 19.11 (CET)
replies: text: :Nu  :) //Urbourbo 18 mars 2009 kl. 12.14 (CET)
thread_title:  [[Erikskrönikan]] 

message: En version för info finns i gråskala på commons, . Anser att den i färg och bättre upplösning borde duga som hyfsad introbild, om ett antal Stockholmsidealister kunde skramla ihop till en digital kopia. Lidingo 17 mars 2009 kl. 17.36 (CET)
replies: text: 1) jag tänker inte lägga en krona själv och 2) skulle den kopian verkligen vara fri? Annars kan vi inte använda den.--Ankara 17 mars 2009 kl. 17.44 (CET)
replies: text: :Nähe och varför inte en krona? Tror du inte bilden platsar? Den aktuella bilden är lika fri som alla andra 100-tals digitala kopior av konstverk som laddats upp på commons, annars får man börja rensa rejält i commonsarkivet. Vad jag förstår av KB är bara deras egna framställda högupplösta digitala kopior som levereras på CD skyddade i deras egen version, d.v.s. får inte mångfaldigas a la Pirat-folket, men hur det egentligen förhåller sig juridiskt med detta har också diskuterats om Stockholmskällans bilder där många har laddat upp till commons (>70 år regeln) Stockholmskällans egna digitala kopior. En diskussion pågår, men tillsvidare är det tydligen OK om man anger Stockholmskällan som källa när man lägger upp en bild. Lidingo 17 mars 2009 kl. 18.02 (CET)
replies: text: :: Jag bidra med arbete till wikipedia, det är värt mycket mer än de pengar jag skulle ha råd att skänka till wikipedia. Jag tänker inte lägga pengar också. Om någon annan vill göra det är det naturligtvis upp till dom även om jag inte tycker att det är någon bra idé att köpa in saker (som naturligtvis som allt annat också kan bytas ut raskt). --Ankara 17 mars 2009 kl. 18.23 (CET)
replies: text: :::Håller helt med Ankara! I mitt yrke debiterar jag minst 800:-kr plus moms. Jag har inte räknat det antal timmar som jag jobbat med wikipedia, men många är det! Och jag bjuder gärna på min tid, men det får räcka. Varför köpa en annan bild till denna artikelns introtext, när vi nu har en bra och gratis panoramabild?? Nuvarande bild är mycket högupplöst och blir först riktigt bra när man dra upp den på max. Då kan man faktiskt "vandra" genom 1870-talets Stockholm. Dessutaom riskerar jag alltid på wiki, att någon annan plockar bort den bild, som jag dessutom betalt för. "Eldsjälen" Holger.Ellgaard 17 mars 2009 kl. 19.10 (CET)
replies: text: ::::Var och en gör som dom vill men behöver inte basuera ut hur mycket man bidrar med till wikipedia i form av pengar eller tid eller kunskaper som är värt att skriva in. Det blir inte en seriös debatt. Jag ställde bara en enkel fråga och ber så hemskt mycket om ursäkt för det. Lidingo 17 mars 2009 kl. 19.57 (CET)
replies: text: :::::Hej! Jag tror ingen anklagar dig för att ha ställt frågan Lidingo! Visst kunde man väl principiellt erbjuda någon tjuga för en god sak, men förutom problemen med eventuell borttagning från commons, så har vi ju även problemet med att administrera överföringarna. Jag tror i slutändan att vi får bättre utväxling på vår wikipediatid på annat sätt. Men frågan är självklart fri tycker jag! När det gäller själva bilden, så tycker jag nog spontant att även din nuvarande version av bilden är en av de vassaste hittills. Den ger ju även en större bild (inte bara innerstan). Man kanske kan trixa bort det vita strecket i mitten?... Hälsn! //Urbourbo 17 mars 2009 kl. 21.51 (CET)
replies: text: ::::::Min timdebitering var en aning skämtsam menad! Ifall Lidingo vill ge mig ett privat arkitektuppdrag (OBS! Skämt igen). Jag ser följande svårigheter i samband med att "lägga ihop" för att köpa bildmaterial till wiki. 1. Vem av dem som bidrog till bilden äger den? 2. Det finns ingen garanti för att bilden får sitta kvar i artikeln, vem som helst kan plocka bort den igen. När det gället introbild till just denna artikel, fördrar jag en bild i stående format, som matchar bäst den långa introtexten. --Holger.Ellgaard 18 mars 2009 kl. 09.46 (CET)

text: Jag anser att bilden är helt enastående, typ Stockhoms "världsarv" och ganska säker på att Billmark lånat en tidig kamera och tog bilder som utgångspunkt för litografin. Det borde vara nästintill omöjligt att utifrån skisser i en luftballong åtstadkomma en så exakt avbildning där han t.o.m. tagit med skuggorna på marken från moln som ger en tydlig höjdkänska. Det är ingen slump att just KB har lagt beslag på ett av de fåtal original som finns. Även om den bilden upplagd i aktuell artikel ersätts med en annan av någon, så är det ett värde att ha med bilden i bra upplösning på commons liksom många andra konstverk. Av någon outgrundlig anledning har jag inte hittat några utdrag av bilden på nätet, men den finns ju med i en massa böcker. Man får avvakta om den med tiden dyker upp på något sätt i form av en donation som inte inkräktar på KB:s möjligheter att sälja sina alster i digital högupplöst form för tryck eller som utprintade ex. Lidingo 18 mars 2009 kl. 10.55 (CET)
replies: text: :I vilka böcker finns den? Meddela gärna, så kanske någon känner sig hugad att låna boken och scanna in en mer högupplöst bild! :) Allt gott, //Urbourbo 18 mars 2009 kl. 12.15 (CET)
replies: text: ::Håller med om att Billmarks vy är enastående, synd att den inte finns (gratis) i färg, utan "veck" och i högre upplösning.  Litografin har dock stora likheter som Heinrich Neuhaus panorama. Även han har alla skuggor och redovisar Stockholms byggnader mycket realistiskt. Båda (Billmark och Neuhaus) har fuskat lite och redovisar bland annat Strandvägen som en färdigbyggd allé med plantering och allt, som den var först 20-25 år senare. Den delen fattas tyvärr på den av mig uppladdade bilden, eftersom den går över bokverket. Billmark valde att tona bort bebyggelsen perspektiviskt mot bakgrunden, medan Neuhaus har med vartenda  liten kåk från norr till söder (i ett isometriskt perspektiv).  Billmarks vy är på omslaget av boken “Stockholm, en historia i kartor och bilder”, men den duger inte för scanning och uppladdning. Även Neuhaus’ litografi finns i samma bok. Där tycker man (bl.a. Stockholms stadsmuseum) att “Neuhaus panorama är den mest utförliga karteringen av staden på 1870-talet”. Jag tror att vi kan överens om att både Billmarks och Nauhaus vy är helt enastående. --Holger.Ellgaard 18 mars 2009 kl. 17.09 (CET)
replies: text: :::...och båda artiklarna skulle ju förtjäna en liten artikel var, á la tex Blodbadstavlan! Allt gott, //Urbourbo 18 mars 2009 kl. 17.25 (CET)
thread_title: Carl Billmarks Stockholms panorama 1868

message: Det finns ett diagram över antalet invånare mellan 1800-2000. Dock visar det siffror för Stockholms kommun, medan artikeln behandlar Stockholm som stad (tätort). Därmed blir diagrammet vilseledande, Stockholm minskade inte i befolkning efter 1960. Tar bort diagrammet så länge. Koios 17 mars 2009 kl. 19.34 (CET)
replies: text: Diagrammet kommer från de.wiki  och "Einwohnerentwicklung", är det fel?--Holger.Ellgaard 18 mars 2009 kl. 10.21 (CET)
replies: text: : Diagrammet kunde kanske läggas tillbaka, men förklaras med några meningar i texten eftersom att det är intressant att befolkningen i speciellt innerstaden minskade (kontorisering, rivningar, mindre trångboddhet etc) samtidigt som storstockholm växte.--Ankara 18 mars 2009 kl. 10.32 (CET)
thread_title:  Invånarantalsdiagram 

message: Jag rekommenderar artikeln på grund av dess omfång och stora mängd fina bilder. Koios 17 mars 2009 kl. 19.37 (CET)
replies: text: Tack! --Holger.Ellgaard 18 mars 2009 kl. 09.55 (CET)
replies: text: :Japp, roligt! :) //Urbourbo 18 mars 2009 kl. 12.16 (CET)
thread_title:  Rekommenderad 

message: Avsnittet Den moderna storstaden bör delas upp i flera underrubriker. Koios 17 mars 2009 kl. 19.37 (CET)
thread_title:  Avsnittet Den moderna storstaden 

message: Hittade en mycket intressant och informativ källa om Stockholms tidigaste historia Söderlund och Hjulhammar (2007):
http://www.maritima.se/~/media/PDFER/SMM/Ark_utredning_slussen%20pdf.ashx
thread_title:  Intressant källa 

message: * Kunde webbkällorna formateras enligt mall:Webbref?
* En av källorna som nämns i noterna (Hall och Källström) finns inte i källförteckningen, men nog i litteraturlistan. Har den hamnat fel, eller finns det någon orsak till att den inte finns under tryckta källor? Det är nog där man söker den, när man ser förkortningen.
* Två av titlarna i noterna hittade jag varken under källor eller litteratur, nämligen "Telefonen, en designhistoria" och "Sveriges Nationalatlas: Kartor"
--Ace90 3 juli 2009 kl. 12.35 (CEST)
replies: text: Hej! Verkar som att du hittat brister och felaktigheter som definitivt bör åtgärdas. Skrid gärna till verket! :) Allt gott, /Urbourbo 3 juli 2009 kl. 12.47 (CEST)
replies: text: :Jag flyttade källan som hamnat fel men jag vet ju inte hela titlarna för böckerna som inte listas. Med tanke på eventuell nominering skulle kanske formatering av webbkällorna enligt webbref vara bra, även om det är ganska ambitiöst. Det borde ju dock göras av den som satt till länkarna. --Ace90 3 juli 2009 kl. 16.34 (CEST)
replies: text: ::Hej igen, OK jag letade rätt på källorna via Libris. Allt gott, //Urbourbo 3 juli 2009 kl. 17.33 (CEST)
thread_title:  Frågor angående noterna 

message: Var alla fem hötorgsskraporna resta redan 1961? Wvs 27 augusti 2009 kl. 21.36 (CEST)
replies: text: Nja, den sista färdigställdes 1966 (den närmast Segelstorg). Åtminstonde står det så i artikeln om Hötorgsskraporna (kan det vara fel, eller dröjde färdigställandet?), samtidigt om man tittar till höger i bilden i kvarteret Hästskon så står husen kvar längst upp på Hamngatan, där uppfördes SEB nuvarande kontorsbyggnader 1963-66 och de är inte påbörjade på bilden. --Ankara 27 augusti 2009 kl. 22.06 (CEST)
replies: text: :Årtalen för skraporna har varit föremål för diskussion på wp tidigare, och även seb-husets årtal verkar tvetydigt. Dvs för att säga något säkert krävs källor av högsta klass. :) Motstridiga årtal kan ju även vara en definitionsfråga - är byggnaden färdig när översta våningen är på plats? Vid invigningen? När hela fastigheten är komplett utrustad och inflyttad? Allt gott, /Urbourbo 27 augusti 2009 kl. 23.20 (CEST)
replies: text: :: Upgiften om 1963-66 för SEB-huset är från Stadsmuseet inventering [].--Ankara 27 augusti 2009 kl. 23.24 (CEST)
replies: text: :::Enligt Stockholmskällan är fotografiet taget 1961 av Oscar Blad, jag förmoda i slutet av år 1961. Höghus nr 5 (närmast i bild) är just uppe. --Holger.Ellgaard 29 augusti 2009 kl. 11.55 (CEST)
Enligt “Stockholms byggnader”, sida 147:
*Sergelgatan och Höghusen: 1955-1966
*Första höghuset samt Hötorgshallen: 1955-1960
*Andra höghuset: 1957-1960
*Tredje höghuset: 1960-1962
*Fjärde höghuset: 1960-1962
*Femte höghuset: 1961-1965
Det tog tydligen lång tid för femte höghuset att bli helt klart. --Holger.Ellgaard 29 augusti 2009 kl. 12.04 (CEST)

text: Kul; årtal & källa nu inlagt på Hötorgsskraporna & Sergelgatan! //Urbourbo 29 augusti 2009 kl. 12.14 (CEST)
thread_title: Bild hötorgsskraporna

message: Se: Wikipediadiskussion:Projekt_Stockholm#Huvudstad_1634.3F_1436.3F
thread_title:  Huvudstad 1634? 1436? 

message: Anser att bilden Stockholmspanorama 1870 kan tas bort ur artikeln. Den säger inte mycket och visas betydligt bättre av fotografi-litografin från 1868. Tårta på tårta och ger för stort bildutrymme i inledningen. Avsnittet om forntiden kan kortas av betydligt och koncentrera texten till från cirka 1200-talet när man kan börja tala om Stockholm som stad. Istiden har folk hört tillräckligt mycket om och gäller ju generellt i hela Sverige, inte specifikt till Stockholms historia och är också ytterligt svårt att greppa tidsmässigt. Istiden är något som tillhör separata istidsartiklar. Detta avsnitt kan krympas betydligt. Lidingo 22 oktober 2009 kl. 22.22 (CEST)
replies: text: Jag kan hålla med om att bildkombinationen i inledningen skulle kunna ses över. Hälsn, /Urbourbo 26 oktober 2009 kl. 21.34 (CET)
replies: text: :Där ser man att fler tänkt i samma riktning. Sen anser jag att man inte ska ta med de förhistosiska delarna utan börja artikeln där Stockholm nämns första gången i skrift, d.v.s. från 1252 eller kring 1000-talet. Landhöjning i all ära, men det tillhör inte Stockholms historia som namngiven plats utan kan nämnas helt kortfattat att Stockhom låg under havsytan fram mot xxx-talet och sen otroligt långsamt steg ur havet fram till början av 1000-1200-talet då det blev intressant att bosätta sig på öarna. Lidingo 26 oktober 2009 kl. 23.03 (CET)
thread_title: Bilder och lite annat