Diskussion:Journalisthögskolor i Sverige

message: Efter högskolereformen 1977 försvann många högskolor i Sverige och journalisthögskolorna med dem. Dessa två fanns under 10 år och högskolevärlden var skeptiskt till att de skulle kallas för högskolor redan i juni 1965 när de klubbades igenom i riksdagen. Ser två formuleringar som ger intrycket av att de två funnits mycket längre och att de nästan borde finnas flera idag? ”Länge fanns enbart två journalisthögskolor, och tre journalistutbildningar, i Sverige:” och ”Stockholms journalisthögskola heter idag officiellt...” Jag har tagit fram lite information från statistiska centralbyrån och högskoleverket som kan ge artikeln ännu bättre överensstämmelse med verklighetens karta och höja den journalistiska verkshöjden. En bild på högskolan i Stockholm har jag tagit, som kan passa in. Det ser ut som att under den här 10-årsperioden så utexaminerades akademiskt totalt 175 studenter. De 1638 övriga studenterna föredrog den gamla läroplanen från journalistinstitutet och såg ingen status alls i en akademisk examen. Lite intressant att se hur utbildningssverige växer fram och hur statusen på akademisk examina först senare höjs. Dessa siffror ska gälla de båda journalisthögskolorna tillsammans.Civicnightwatcher  16 december 2012 kl. 23.43 (CET)Civicnightwatcher
replies: text: Jag ser flera anomalier när jag tittar på olika svenska artiklar som handlar om högskola. Utan att vara medvetna om det så är vi med och medverkar till förvanskning av historia i dem. Just i den här artikeln är antagligen en del författare lärare eller personer som själva går på exempelvis journalistutbildningar i Sundsvall och Piteå som omedvetet försöker bidra till sin egen grupps stratifiering? Lärare kan förresten tjäna som ett typexempel? Jag gick själv på vad jag trodde var en lärarhögskola. Många år senare så gick det upp för mig att högskolan förstås hette Karlstad högskola men att jag gått en lärarutbildning på den pedagogiska institutionen där. Alla involverade, både före och efter, sade antagligen lärarhögskola. Det finns inga lärarhögskolor kvar i Sverige. Liksom journalisthögskolorna så fanns det en del såna under en kort tioårsperiod fram till 1977. Därefter var den enda kvarvarande Stockholms lärarhögskola t o m 2008. Det verkar vara mänskligt att glida lite på sanningen om det kan leda till personliga fördelar. Jag kan förstå kollegor som på krogen, för att förenkla, säger att de gått på journalisthögskolan, för att ingen är ändå intresserad av att försöka förstå sig på dagens utbildningssystem, just då. Men om någon här är journalist och på det här forumet för in sånt krogsnack, så måste vi sätta ner foten! En del skulle nog säga att förtroendekapitalet för journalister och medier ändå är lågt. Men varför göra det sämre genom att aktivt sprida eller försvara anomalier i en sån här bra encyklopedi? Vi måste ge intresserade en chans att förstå samtiden genom att så bra vi kan återge dess historia. Inte luras till att bygga runtomkring vår egen status, och eventuella mindervärdeskomplex, bara för att vi idag ser ett annat värde i akademisk utbildning än vad man såg för 40 år sedan. Skulle det vara lämpligt med en artikel benämnd journalistutbildning för alla de journalistutbildningar som kanske också skulle vilja synas under den här rubriken?/Civicnightwatcher  18 december 2012 kl. 12.18 (CET)Civicnightwatcher
replies: text: :Återstår att reda ut varför det är skrivet 1989 i texten. Minns att JMK själva skriver så på sin hemsida någonstans. I och med att de bedriver journalistisk utbildning så vill man gärna kunna lita på dem. /Civicnightwatcher  22 december 2012 kl. 09.57 (CET)Civicnightwatcher
replies: text: ::Fint jobbat. Bör övriga journalistutbildningars historia placeras under journalistik eller journalist, eller bör denna artikel byta namn till journalistutbildning och utökas?

text: ::Egentligen saknar artikeln internationellt perspektiv, och material borde översättas från motsvarande artiklar på andra språk.Mange01 (disk) 22 december 2012 kl. 14.09 (CET)
replies: text: ::: @Civicnightwatcher: Vad är du ute efter? Journalisthögskolorna i Stockholm och Göteborg både hette och var just högskolor under den tid som de existerade. På samma sätt var lärarhögskolor just högskolor, när de fanns i den formen. JHS och JHG var tvååriga och  hade inte samma akademiska prägel som de flesta av de högre journalistutbildningar som finns idag. Man kunde dock komplettera den utbildningen med universitetsstudier och ta ut en akademisk journalistexamen. Men likväl fick de som genomgick den tvååriga utbildningen en examen från en journalisthögskola. Den examen, och den utbildningen, står väl för sig själv med det innehåll och den status som den har? Att sedan utbildningarna har förändrats är väl helt irrelevant när man beskriver de dåvarande journalisthögskolorna? Eller har jag helt missuppfattat dig? Janders (disk) 22 december 2012 kl. 15.05 (CET)
replies: text: ::::Jag är nog ute efter att beskriva de svenska journalisthögskolorna. Utifrån de utredningar och studier som gjorts av de två journalisthögskolorna så framgår det tydligt att detta var en övergångsperiod, precis som för socialhögskolorna m fl. Det går ju att fylla på med sån historik. Sett med dagens ögon så var journalisthögskolorna knappast akademiska? De var bara 175 st som valde att läsa de akademiska kurserna under de här 10 åren. De övriga 1638 har såklart gått på högskola, i vart fall i såna lokaler, men de är knappast akademiker. En akademiker bör åtminstone ha en akademisk examen eller vara under utbildning? Ett internationellt perspektiv vore intressant! För de som söker olika utbildningar så finns de väl samlade på olika forum på nätet. Mer än 12 är det säkert. Det finns nog ett samhällsintresse i den här rubriken, att kunna gå in och se vad journalisthögskola har varit för något. /Civicnightwatcher  23 december 2012 kl. 00.41 (CET)Civicnightwatcher
replies: text: :::::Magnus, det är nog en artikel journalistutbildning som behövs! Många som surfat hit har nog gjort det för att få veta lite om journalistutbildningar. Där skulle också ett internationellt perspektiv passa in riktigt bra. Högskola går väl inte att översätta rakt av, men det gör utbildning? Jag skapar journalistutbildning så får ni komma efter och komplettera den!!?  /Civicnightwatcher  23 december 2012 kl. 09.41 (CET)Civicnightwatcher
replies: text: :::::: Jag tycker att det mycket väl kan finnas en artikel som specifikt och avgränsat handlar om den svenska journalistutbildning som formerades på 1960-talet genom Journalistinstitutet och (senare) "den Furhoffska" högskoleutbildningen i Stockholm och Göteborg. Dessutom finns det säkert anledning att skriva en mer generell artikel om journalistutbildningar i allmänhet, men här behöver det ena inte utesluta det andra. Den tidiga JH-utbildningen innehöll bl a rent teoretiska kurser i för journalistyrket basala ämnen, och en hel del praktik. Jag kan inte se att det är ett kontroversiellt faktum. Jag förstår därför inte den av Civicnightwatcher lyfta frågan om JHS- och JHG-utbildade ska betraktas som akademiker eller ej. Utbildningens examen hette journalistexamen. Om man ville ha en traditionell akademisk examen kunde man kompletterat med vissa universitetsstudier. JHS och JHG har aldrig utgett sig för att vara universitetsutbildningar med någon högre akademisk höjd. De var helt enkelt av riksdagen (SFS 1967:236) etablerade tvååriga högskoleutbildningar (enligt en för den tiden vedertagen definition av högskoleutbildning). Det är en historia som kan beskrivas på sina egna meriter. Janders (disk) 23 december 2012 kl. 11.40 (CET)
replies: text: :::::::Jag lyfter frågan lite lätt här i diskussionen. Anledningen till det har med förtroende att göra. Kanske också med att en del verkar känna sig otrygga i sin yrkesroll? Tänker  främst på unga kollegor födda på 70- och 80-talet, som medvetet eller omedvetet, även utanför krogen, upprätthåller anomalin att de gått på journalisthögskolan vid frågor om deras utbildning. Jag tänker på mina barn som sedan ska ta del av förmedling från människor som är beredda att småljuga i olika situationer. Har man satt sig i skuld för att erhålla en utbildning så bör man veta vilken utbildning man har gått. Inte förädla eller försköna bara för att det i bl a den här artikeln givits sken av att utbildningar på institutioner landet över har varit separata journalisthögskolor. Visst är det så att när man väl är ute i ett yrke så upptäcker man att det finns oerhört mycket kvar att lära och då är det lätt att känna sig liten och osäker. Man tror gärna att övriga kollegor är mer och bättre journalister än en själv, o s v. Det är lätt att falla för frestelsen att stärka sin nyvunna fasad med terminologi, visitkort, utrustning, dresskod, etc. Den här artikeln har varit en anomali länge nu. Det råder nån paradigm i det här sammanhanget som är svår att sätta ord på?       /Civicnightwatcher  24 december 2012 kl. 10.31 (CET)Civicnightwatcher
replies: text: ::::::::Läser man JMK studentkårs tidning, Femte Statsmakten 3 # 2008, vad  chefredaktören Linnéa Jonjons skriver i ledaren där och stämmer av med artikeln om JMK:s historia i samma tidning, så klarnar bakgrunden till paradigmen. Mellan 1978 och 1988 så har de fortsatt kalla sig för högskola fast de organisatorisk funnits under en av Stockholms universitets fakulteter. 1977 är sista året för äldre examina, akademisk journalist i både Göteborg och Stockholm. Den fd studentlinjen journalistlinjen (gamla), ej grenuppdelad behåller sitt namn och är den enda linjen man fortsätter med, enligt högskoleverket. Först 1985 så startar en 40 p akademisk linje i Stockholm och 1990 motsvarande i Göteborg, parallellt med journalistlinjerna. År 2002 ersätter journalistprogrammet journalistlinjen som då varit på 120 p sedan 1991, i Stockholm. Att man utåt som institution fortsatt att kalla sig för journalisthögskola, i Stockholm, kan ha berott på att man t o m 1991 varit kvar i fd journalistinstitutets lokaler en bra bit från själva universitetet som de är en institution inom./Civicnightwatcher  25 december 2012 kl. 12.45 (CET)Civicnightwatcher
replies: text: :::::::::Det finns en lång rad tidigare självständiga utbildningsanstalter som fortsatt att använda sina gamla namn efter att de uppgått i ett närbeläget universitet. Det är således inte på något sätt anmärkningsvärt. Exempelvis kallar sig institutionen för social arbete vid Stockholms universitet fortfarande "Socialhögskolan". /Annika (diskussion) 24 mars 2014 kl. 13.07 (CET)
replies: text: ::::::::::Hej! Ja, vi har diskuterat det bl a i sista stycket under en rubrik på min användardiskussion. Fast det är nog bara på Lärarhögskolan vid Umeå universitet som studenterna också får vad som utlovas i reklamen? Har du sett någon med ett examensbevis från en socialhögskola här i Sverige, utfärdat efter 1977? Civicnightwatcher (diskussion) 24 mars 2014 kl. 16.47 (CET)
replies: text: :::::::::::Ingen har förnekat att Socialhögskolan i Stockholm 1977 uppgick i Stockholms universitet, men du kan på http://www.socarb.su.se/om-oss konstatera att de fortfarande kallar sig "Socialhögskolan". Du får gärna ringa och skälla ut de ansvariga på institutionen om du har så stort obehag av detta, men man kan inte förvanska verkligheten och förneka att de använder denna benämning. /Annika (diskussion) 24 mars 2014 kl. 17.33 (CET)
replies: text: ::::::::::::I den här artikeln så är motsvarande obehag redan omnämnt. Vad jag har sett i institutionens stadgar så heter de som organ institutionen för socialt arbete, socialhögskolan. Antar att det också kan vara exakt den firman deras rektor tecknar. Har du sett ett examensbevis därifrån? Om man läser det B****n skrivit i diskussion:lärarhögskola 22 april 2013 så kan det gälla även för institutionen för socialt arbete, socialhögskolan i Stockholm? Jag citerar honom "Det är inte ens en självständig högskola, utan endast en organisatorisk enhet inom Umeå universitet som har namn av en högskola". Hur tycker du att den här artikeln ska kompletteras? Civicnightwatcher (diskussion) 24 mars 2014 kl. 18.45 (CET)

message: Ja, det här har ju diskuterats mycket och länge... Tyvärr har dock resultatet av artikelbearbetningarna inte nått upp till den nivå man bör kunna önska. I nuläget handlar artikeln egentligen inbte om den JH-utbildning som trots allt förekom under många år. Istället framställs utbildningen som en parentes, i väntan på det fulländade - den moderna akademiska journalistutbildningen. Jag anser att det är ett irrelevant synsätt. JHS och JHG utexaminerade en generation journalister i en för medieutvecklingen mycket intressant persiod, och utbildningen har varit bas för en mängd tongivande, framgångsrika, bemärkta och välkända massmediearbetare. Jag avser att ta tag i artikeln inom kort. JH-historien - som syftade till att professionaliserad (inte nödvändigtvis akademisera) journalistkåren - förtjänar en riktig artikel. Janders (diskussion) 31 mars 2014 kl. 09.19 (CEST)
replies: text: Jag har inte någon närmare kännedom om den svenska journalistutbildningens historia, men jag anser inte att man blir mycket klokare av att läsa Wikipedias artiklar i ämnet; jag uppfattar dessa som avsevärt mer förvirrande än informativa. Alla dessa artiklar verkar därför vara i behov av grundlig kvalitetskontroll. /Annika (diskussion) 31 mars 2014 kl. 13.27 (CEST)
replies: text: :Finska, norska och danska motsvarigheterna utgjorde utgångspunkter när man bestämde att universiteten i Sverige skulle ta över JHS:s och JHG:s två journalistlinjer. Då de på de två sistnämnda ländernas språk fortfarande heter journalisthögskolor så skulle de kunna lyftas in i artikeln. Kanske det vore lämpligt att skriva om den mer abstrakta journalisthögskolan, som ni ofta pratar om under det artikelordet. Kanske det är ett ordboksord? Den svenska delen i den här artikeln skulle fortsatt kunna handla om statens journalisthögskolor med dess huvudmäns dokumentation som grund. Den sk "journalisthögskolan" är mer en produkt som staten inte ligger bakom, utan som mer har berott på att den generation journaliststudenter, eller som du skriver Janders "en mängd tongivande, framgångsrika, bemärkta och välkända massmediearbetare", från sina positioner haft möjligheten att berätta sin egen historia och vinkel. De har omedvetet, och enskilt medvetet, varit med och byggt upp en myt om en "journalisthögskolan" som inte stämmer överens med källorna i den här artikeln. Civicnightwatcher (diskussion) 31 mars 2014 kl. 18.10 (CEST)
replies: text: :: Jag är ledsen Civicnightwatcher, men jag förstår inte vad du syftar på. Journalisthögskolan i Stockholm och Göteborg fanns - det vet du - och verkade under en period. Därefter levde namnet vidare som en institution på universitetet. I bägge fallen var det utbildningar med av staten stadfästa regelverk. Många årskullar journalister har dessa utbildningar som grund för sina fortsatta karriärer och arbetsgivaren värderade ofta en JH-examen högre än t ex utbildningarna från Skurup och andra folkhögskoledrivna journalistutbildningar. Tro mig. Jag vet. Jag var med och har kvar examensbeviset (även om jag inte visat det för någon efter min första anställning som färdigutbildad journalist i slutet på 70-talet). Detta faktum - att skolorna fanns och utfärdade journalistexamen efter genomgången journalistlinje - har ingenting att göra med deras akademiska status, eller journalisternas (i gemen) intresse för akademiska kunskaper. Utbildningarna var det som de var - varken mer eller mindre. Men de fanns. Janders (diskussion) 31 mars 2014 kl. 18.53 (CEST)
replies: text: :::Jag har väl aldrig sagt att JHS eller JHG inte har funnits? Du får gärna förbättra den här artikeln, bara det finns stöd i källor. Är det kanske ditt eget studiebevis du refererar till i diskussionen på C Olofsson? Vad jag ser just nu (en av källorna finns på annan ort) så ser det inte ut att ha skett några större examineringar (eng. undersökningar) av kunskapsläget i slutet av journalistlinjen (den som härstammar från studentlinjen). Det är inte säkert att man pratat om något slags utfärdande av journalistexamen under 70-talet och kanske inte heller på 80-talet. Högskoleexamen i journalistik kommer först på 2000-talet. Får man tro högskoleverket så har arbetsgivarna, du tänker på, missbedömt värdet på motsvarande folkhögskoleutbildningar i journalistik. Civicnightwatcher (diskussion) 31 mars 2014 kl. 20.54 (CEST)
replies: text: :::: @Civicnightwatcher Mitt papper är från "gamla" JH, och heter "Bevis över journalistexamen". Det är utfärdat av Journalisthögskolans rektor. Min kompis examen, som jag nämnde i ett annat sammanhang, är ett "Utbildningsbevis för journalistlinjen", 80 poäng, vid institutionen Journalisthögskolan vid Stockholms universitet. Där står även: "Till detta utbildningsbevis knyts, enligt av Universitets- och högskoleämbetet meddelade föreskrifter, examensbenämningen Högskoleexamen på journalistlinjen". Bägge var alltså tvååriga utbildningar som resulterade i examen från journalistlinjen. Jag är tacksam om inte WP-artikeln reducerar detta till papper utan innehåll. Janders (diskussion) 31 mars 2014 kl. 21.23 (CEST)
replies: text: :::::Tack, det var några pusselbitar som jag saknade, eller helt enkelt inte tänkt på när jag gick igenom källorna för två år sedan. Men då borde du vara helt rätt person för att få hyfs på den här artikeln. Volymmässigt så har den sett likadan ut länge, vad jag kan se. Civicnightwatcher (diskussion) 31 mars 2014 kl. 22.20 (CEST)
thread_title:  Artikelkvalité och vinkel