Diskussion:Ekotemplet, Hagaparken

message: Följande kommentar skrevs in i artikeln. Av lätt förståeliga skäl så bör den inte vara med i artikeln i denna form.
replies: text: Nej. det var inte takplafonden Hjorth lät måla över utan takfrisen och listen över pelarparen han lät måla över i början på 1920-talet. Takfrisen hade redan en "löpande hunden"-slinga som Axel Nyström d.ä. ersatte vid renoveringen 1846 med egen ny sådan, medan den nedre dekoren var något klassiskt ur hans egen fatabur. Nuvarande renoverade dekor är den Nyströmska.

text: Takplafonden är omputsad på putsnät, detta sedan taket sjunkit ned kraftigt och sedan åter spänts upp. Änglarna kunde dessförinnan räddas över på annat underlag med "strappometoden" och visas nu på parkmuseet. Renoveringen som inbegrep hela templet, gjordes åren 1992-03.

text: Erik Langlet, slottsarkitekt
Men om någon känner sig manad så kan ju den göra korrigeringar och tillägg utifrån ovan information.  mvh --Spito 10 mars 2008 kl. 19.49 (CET)

text: Hej! Det vore ju bra om slottsarkitekten Erik Langelt kunde påverka SFV att förtydliga texten i broschyren "Hagapromenader" som var min källa. Där står det nämligen: "...Plafondtaket dekorerades, bland annat med amoriner och fåglar. Vid restaureringen 1924 föredrog slottsarkitekt Ragnar Hjort att måla över denna 1800-talsdekor med gustavianskt grått." Hälsningar--Holger.Ellgaard 26 maj 2008 kl. 11.35 (CEST)

message: Eko? /Urbourbo 1 december 2009 kl. 23.22 (CET)
replies: text: Artikelns titel Ekotemplet i bestämd form kan inte vara rätt. Det finns en rad ekotempel i större trädgårdsanläggningar till slott och större herresäten runt om i Europa. Ekotempel är tydligen en separat huvudsakligen rund öppen byggnad där taket bärs upp av pelare, avsedd för kontemplation med inslag av religiositet eller dyligt. Kanske Eko har med ekologi/natur/friluftshus att göra.? Tempel är väl en typ av byggnad där taket bärs upp av pelare? Ett klart fall för arkitekturhistorikern. Det borde finnas en definition av Ekotempel i litteraturen. Lidingo 2 januari 2010 kl. 17.07 (CET)
replies: text: :Rätt eller fel titel, faktum är att det används Ekotemplet i bestämd form i all litteratur. På Waldemarsudde finns också ett ekotempel. Undrar om begreppet ekologi fanns på Gustav III:s tid. --Holger.Ellgaard 1 februari 2010 kl. 10.23 (CET)
replies: text: ::I litteraturen om Hagaparken är det ju naturligt att tala om Ekotemplet i bestämd form, men inte i allmänhet. Man kan väl döpa artiklar om olika ekotempel till aktuell plats som ex. "Ekotemplet, Waldermars udde", "Ekotemplet, Hagaparken, "Ekotemplet, Elfviks udde" etc. Det finns rätt många ekotempel. Lidingo 1 februari 2010 kl. 10.37 (CET)
replies: text: :::Kan man naturligtvis. Jag vill minnas en diskussion om Stockholms gatunamn, där man tyckte att så länge det inte finns andra artiklar med samma namn så behövs inget tillägg, exempel Hamngatan. Hälsningar --Holger.Ellgaard 1 februari 2010 kl. 10.45 (CET)
replies: text: ::::Det låter väl logiskt, men en platsangivelse eller upphovsperson som tillägg underlättar ju skapandet av nya ekotempelartiklar. Ekotemplet i Hagaparken verkar vara det mest påkostade och mest välkända, så den artikeln kan ju bli vägledande. Ekotempel i obestämd form borde också ha en egen artikel för att förklara den egentliga funktionen, historisk bakgrund till varför man byggde dessa små tempel. Artikelnamnet Ekotemplet antyder att ekotempel är en allmänt känd byggnadstyp ungefär som Stockholms Slott, där man dessutom inte indikerar att detta är bara ett av många Ekotempel i Sverige. Men för "Slottet" har man valt att kalla det Stockholms slott, inte bara "Slottet" naturligtvis. Sverige är lite större än Stockholm. Med ditt resonemang skulle man ha kallat den första artikeln som dök upp om ekotempel där man beskrivit ex. templet på Elfviks udde eller i Skara för Ekotemplet. Det låter väl inte direkt vederhäftigt även om jag har förståelse för om templet i Haga är det mest kända i Sverige?. Ok, det kanske löser sig med tiden. Hälsningar,  Lidingo 1 februari 2010 kl. 22.44 (CET)
replies: text: :::::Just det, den dagen, den sorgen. Så fort det dyker upp andra Ekotempel-artiklar kan man skapa en förgreningssida och ett tillägg, exempel Kungsgatan. Hälsningar --Holger.Ellgaard 2 februari 2010 kl. 09.33 (CET)
replies: text: :::::: Men man lägger för mycket ansvar på mindre kunniga användare som drar sig för att bidra om dom också ska trixa med förgreningssidor, flytta sidor m.m. och kanske därför struntar i att bidra. Det var så jag menade. Detta gäller naturligtvis generellt för alla företeelser där man vet att det borde dyka upp fler artiklar inom samma begrepp. De som är proffs på wiki bör servera lite för amatörer, bereda vägen. Lidingo 2 februari 2010 kl. 11.20 (CET)
replies: text: ::::::::Vi hade som sagd var en diskussion om detta gällande Stockholms gatunamn (som jag inte deltog i), där förekom alla möjliga varianter som t.ex. "Kungsgatan", "Kungsgatan, Stockholm", "Kungsgatan/Stockholm" "Kungsgatan i Stockholm" och "Kungsgatan (Stockholm)". Rena snurren! Då plockade man även bort en del tillägg från Stockholms gatunamn. Se även en liknande diskussion här: Diskussion:Finngammelgården. --Holger.Ellgaard 3 februari 2010 kl. 15.59 (CET)
Inte alls snurrigt. Kungsgatan är ett bra exempel på en artikel där man i ett tidigt skede visste med 100% säkerhet att Kungsgatan brukar vara en huvudgata i många städer och därför inleder med artikeln Kungsgatan som en förgreningssida och kort förklaring till namnet kungsgata för att därefter beta av alla Kungsgator i Sverige med någon intressant historia. Då har man bäddat för andra mindre professionella att fylla på med sina egna "kungsgator". Finngammelgården gav tydligen inga extra träffar på webben och då ska man naturligtvis avvakta. Vad jag kan se finns det en röd länk till Kungsgatan, Umeå angiven. Kommer det inte in någon text inom en viss tid borde just den länken raderas. Ekotempel finns det många. Du har ju själv kollat av ett på Waldemars udde, men inte skrivit något än om historien bakom, men det kanske kommer när andan faller på. Man kunde ju samla ihop de mindre kända templen till en enda artikel, där Ekotemplet, Hagaparken får stå som kronan på verket, såvida det nu inte finns något ännu mer påkostat någon annanstans? Om det finns ett samband mellan ekotempel och runda lusthus som var vanliga på 1800-talet kan ju vara en intressant utvikning. Lidingo 3 februari 2010 kl. 16.58 (CET)

text: Länk till en bild på Ekotemplet, Elfviks udde:  uppfört av Albert Janse. Lidingo 3 februari 2010 kl. 17.14 (CET)
Men jösses, så mycket snack om detta tempel. Att det var snurrig med Kungsgatan var alla olika sätt att skriva titeln. Visst är Ekotemplet, Hagaparken konsekvent, men inte allt är konsekvent på WP. Det börjar ju redan med Hagaparken, där finns också flera, en i Alvesta t.ex. Men jag flyttar nu titeln, så att det blir slut på pratet. --Holger.Ellgaard 4 februari 2010 kl. 09.38 (CET)
thread_title:  [[Etymologi]]? 

message: Lidingo: Hur vet du att Hagaparkens ekotempel är den mest påkostade i Sverige, eller förmodar du det bara? En källa vore bra! Så länge omformulerar jag påståendet något. Vidare brukar vi inte ange födelse- och dödstal efter personer med egen artikel, det tar jag också bort. Hälsningar  --Holger.Ellgaard 4 februari 2010 kl. 17.25 (CET)
replies: text: "en av de mest påkostade.." skrev jag. Övrigt: Du skrev: "Vi brukar inte ange... Vilka vi?. Jag brukar lägga in f/d-årtalen när det tillför något väsentligt, men det kan nog räcka med dödstalet i detta fall. Templet byggdes bara 2 år före Gustav blev skjuten i mars 1792 och han borde därför inte ha utnyttjat templet mer än kanske en sommar. Hans frånfälle påverkade naturligtvis intresset för underhållet av templet/lusthuset. Gustav IV adolf som var 14 år när han tog över, hade väl knappast något intresse för flärd och de sköna konsterna och att dinera utomhus utan höll sig till krigskonsten.  Lidingo 4 februari 2010 kl. 18.35 (CET)
replies: text: :Tack herr magister för historielektionen! För att vara konsekvent, för det är du tydligen, kan du ju ange GIII:s dödstal i samtliga Hagaparks-artiklar, för nästan samtliga byggnader uppfördes strax före hans död. Jag tycker inte att sådana tillägg tillför artiklen (eller artiklarna) något väsentligt. Vad tycker andra användare? --Holger.Ellgaard 5 februari 2010 kl. 09.55 (CET)
replies: text: ::Instämmer till fullo med Holger. Också att artikeln namn bör vara okvalificerat, då detta ekotempel onekligen är det mest kända (andra kan sedãn förgrenas härifrån.Yger 5 februari 2010 kl. 10.03 (CET)
replies: text: :::Ja det kanske var lite överkurs att ha med f/d-årtalen just i denna detaljartikel. Det framgår ju i huvudtexten till Hagaparken hur det förhöll sig tidsmässigt. För övrigt mycket bra artikel om Hagaparken. /Hälsningar, Magistern. Lidingo 5 februari 2010 kl. 10.29 (CET)
thread_title: Mest påkostade?

message: Finns det belägg för att Gustav III kallade byggnaden ekotempel eller är det en efterhandskonstruktion? Han kanske avsåg att den skulle användas enbart som ett lusthus.? och uterum där man kunde duka upp flotta middagar och kanske spetsa med lite unplugged live-musik, utan tanke på religiositet.? Lidingo 5 februari 2010 kl. 12.39 (CET)
replies: text: Hur Gustav III eller hans samtid kallade denna byggnad vore ju intressant att utröna. Det borde finnas samtida litteratur om Hagaparkens byggnader. Det får du ta hand om, Lidingo :-) Men jag tror inte att "Eko" har något med ekologi att göra utan med eko. Även det vore intressant att veta. Den engelska artikeln talar om :en:Haga Echo Temple och den tyska :de:Hagaparken#Der Echotempel, men båda kan vara vilseledda av mig eftersom jag tyckte i en tysk diskussion att Eko=Echo. Tyvärr har jag ingen idé om vem som kunde ge en korrekt tolkning. Däremot är jag ganska säker på att templet inte hade någon som helst religiös betydelse utan var det vi kallar idag lusthus. I litteraturen står bl.a. "...var först och främst tänkt som matsal" och "Görwells öppna ovala sommarmatsal...". G III var en livsnjutare! Det syns på hela upplägget av Hagaparken. Hälsningar --Holger.Ellgaard 5 februari 2010 kl. 16.08 (CET)
replies: text: :eko-, av grek. oiko- (av oikos "hus", "boning") är nog det man ska ta fasta på. Efterledet tempel kanske är helt fel i Hagaparkssammanhang även om det de facto har den klassiska formen av ett ekotempel, som ofta används för utomhusvigslar, av den anledningen att det är ett tempel. Problemet är att termen ekologi började användas först 1866, så eko borde då bara avse ett litet hus. Slående är dock att de flesta ekotempel saknar dörrar och fönster, d.v.s. ska fungera som ett permanent fristående uterum, hur nu det definieras? Lidingo 5 februari 2010 kl. 16.46 (CET)
replies: text: ::Ja, ja, naturliktvis! eko-, av grek. oiko- (av oikos "hus", "boning") STRÅLANDE!! Nix eko eller ekologi. Då bör du ändra lite i artikeln ekotempel behövs ej längre, jag gjorde det. Tack!--Holger.Ellgaard 5 februari 2010 kl. 17.48 (CET)

text: ::P.S. Lusthus finns även utan fönster och dörrar. Hela Hagaparken var ju en lustpark och Ekotempeln i Hagaparken var inget annat än G III:s "lilla" lusthus. --Holger.Ellgaard 5 februari 2010 kl. 17.52 (CET)

text: ::P.P.S. Även Stora Haga slott var till en början tänkt som en rundtempelliknande byggnad, men senare tog G III själv i ritstiftet och drog ut två långa flygelbyggnader. Jag tror att begreppet "tempel" användes ganska fritt. Att komma ut i naturen var helt enligt Rousseaus filosofi och man vet att G III hade träffat Roussesu i Paris 1771 och att G III tog stort intryck av mötet.--Holger.Ellgaard 5 februari 2010 kl. 18.32 (CET)
Retur det hela! Hagaparkens "Ekotempel" har fått sitt namn av att "det återges ett eko om du ställer dig under det välvda taket" (text enligt infotaval på platsen). Enligt personalen på Hagaparkens parkmuseum (som jag frågade idag) uppstår en förstärkning av ljudet från ena takens kortsida till den andra. Man måste alltså vara två minst personer för att kunna göra det. Jag allena hörde dock inget som helt eko, hur mycket jag än hoade. Ett besök på platsen kan spara Google och Wiki-missar. Hälsningar --Holger.Ellgaard 6 februari 2010 kl. 16.31 (CET)
thread_title: Tempel eller lusthus

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Ekotemplet, Hagaparken. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20140105010008/http://www.sfv.se/fastigheter/sverige/stockholms-lan-ab/tradgardar_o_parker/hagaparken/ till http://www.sfv.se/fastigheter/sverige/stockholms-lan-ab/tradgardar_o_parker/hagaparken/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 22 juni 2018 kl. 20.02 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade