Diskussion:Kriminogena faktorer

message: I vilken källa kan jag läsa att etniciteten skapar kriminalitet?//--IP 5 november 2005 kl.14.31 (CET)
Enligt :en:criminology förekommer flera olika teorier om vad som orsakar kriminalitet. //--IP 5 november 2005 kl.14.39 (CET)
replies: text: "Kriminogena faktorer" ger 16 googleträffar, "kriminogen faktor" ger 22 varav flera på danska. Termen förefaller alltså inte vanligt. / Habj 5 november 2005 kl.14.54 (CET)

text: Jag tog förresten bort det. Egentligen är det väl en ordboksartikel. Kolla den engelska artikeln om kriminologi: olika teoribildningar framläggs där.//--IP 5 november 2005 kl.14.58 (CET)
Jag förstår inte riktigt vad som menas med "etnicitet är en betydande kriminogen faktor" (vilket i sammanhanget får betydelsen "etnicitet bidrar till att brott begås"). Alla kan ju sägas ha en etnicitet. /NH 26 maj 2009 kl. 11.54 (CEST)

text: Alla har en viss ålder också, alla har ett visst kön, alla ingår i en socialgrupp och så vidare. När man skriver att en viss egenskap eller dimension är en kriminogen faktor så betyder det att variationen inom den dimensionen påverkar brottsligheten, allt annat lika. Till exempel, att individer i vissa åldersgrupper begår betydligt mer brott än i andra åldersgrupper. Koios 26 maj 2009 kl. 21.24 (CEST)
replies: text: : Hm, då är det ju ett inte helt okontroversiellt påstående. Står det möjligen i boken vilka etniciteter som är särskilt disponerade för kriminalitet? /NH 26 maj 2009 kl. 21.46 (CEST)
replies: text: :: Jag tror inte det blir rätt att generalisera riktigt så brett som man gör när man uttrycker sig som du gör ovan, men för flera typer av brott är det stor skillnad i kriminalitet mellan olika grupper. I den offentliga debatten i Sverige anses detta kontroversiellt och politiskt inkorrekt, men inom den ledande forskningen i sociologi och kriminologi (som utförs främst i USA) så finns det massvis med litteratur på området (hundratals eller t om tusentals forskningsartiklar). Östasiater (Japan, Kina, Korea) är exempelvis en grupp som begår relativt sett mycket få brott oavsett makrokulturellt och socioekonomiskt sammanhang. För en relaterad forskningsöversikt se t ex:
replies: text: ::: Peterson, Ruth & Lauren Krivo (2005). Macrostructural analysis of Race, Ethnicity and Violent Crime: Recent Lessons and New Directions for Research. Annual Review of Sociology 31: 331-356.

text: :: Några andra artiklar är t ex:
replies: text: ::: Sampson et al (2005). Social Anatomy of Racial and Ethnic Disparities in Violence. American Journal of Public Health, 95(2):224-232.

text: ::: Pettersson, Tove (2003). Ethnicity and Violent Crime: The Ethnic Structure of Networks of Youths Suspected of Violent Offences in Stockholm. Journal of Scandinavian Studies in Criminology and Crime Prevention, Vol 4, pp 143–161.

text: ::: Patachini & Zenou (2007). Ethnicity and Spatial Externalities in Crime. C.E.P.R. Discussion Paper nr 6130. Centre for Economic Policy Research.

text: ::: med mera...

text: :: Koios 26 maj 2009 kl. 23.06 (CEST)
replies: text: :::Tyvärr har jag inte tillgång till alla dessa publikationer, åtminstone inte utan vidare, så det skulle vara värdefullt om du gav en mer specifik källhänvisning. Men t ex Sampson m fl (din hänvisning ovan), som beskriver en undersökning på unga vuxna i Chicago, skriver att större delen av skillnaden i brottsstatistik (i den undersökta gruppen, nb) mellan "Blacks" och "Whites" och hela skillnaden mellan "Latinos" och Whites kan förklaras av tre (andra) sociala faktorer.

text: :::Att det som du skriver är skillnader i kriminalitet mellan olika grupper är uppenbart, men att det skulle vara det allt annat lika (citat) är ju inget som stöds av den undersökningen. Ändå förklarar du att artikelns text ska tolkas på det viset. Jag förstår nog fortfarande inte riktigt... /NH 27 maj 2009 kl. 10.32 (CEST)
replies: text: ::::Det står fortfarande att "etnicitet" är en faktor som är viktig för om brott begås och att detta beror på skillnader i moral hos olika folkgrupper. Istället för att jag ska leta kunde du kanske lägga till en not. Tackar, NH 31 maj 2009 kl. 18.34 (CEST)

message: Förutom alla andra reaktionära löjligheter och bedrövligheter, är detta med att kollektivtrafik skulle vara en "kriminogen faktor" rent skrattretande. På något sätt har man då lyckats glömma bort alla trafikbrott och bilstölder. /Pieter Kuiper 26 maj 2009 kl. 23.31 (CEST)
replies: text: Peter, på vilket sätt är "reaktionär" ett argument? Att olika typer av statsplanering har stor betydelse för möjlighetsstrukturen till brott är välkänt och okontroversiellt i kriminologin. Du tycks ha missat slutet av meningen "Ett exempel är kollektivtrafik istället för biltrafik, vad gäller rån och personligt våld. Om en stad har omfattande offentliga ytor och många platser där människor träffas så ökar antalet möjligheter till rån och våld mellan individerna (det är sådant man avser med "möjlighetsstruktur"). Det skapas fler ytor där det saknas social kontroll. Minskningen av den sociala kontrollen i samband med inflyttning till storstäder anses vara en av de främsta faktorerna bakom den ökande brottsligheten under modern tid. Det hela har inget att göra med om kollektivtrafik är politiskt rätt val eller inte, och det skulle naturligtvis inte stå så om det inte funnits kriminologiska studier på området. Koios 27 maj 2009 kl. 00.35 (CEST)
replies: text: :Det är vad jag menar: du väljer en mycket begränsad definition av vad som ska räknas som brott (med "personligt våld" skulle rattfylleri och vårdslös körning väl inte räknas), och sedan kallar du kollektivtrafik något som möjliggör fler brott. Det visar hur seriöst även resten är. Att beskriva "modern tid" som mera brottslig är också reaktionär: en längtan tillbaka till den gamla goda agrartiden (men våldet var nog minst lika stor då). /Pieter Kuiper 27 maj 2009 kl. 00.56 (CEST)
replies: text: :: Du har ingen som helst aning om vad du talar om. Vad som räknas som våldsbrott och inte är noga definierat i massvis med statistik, rattfylleri räknas inte dit utan räknas till drogbrott (se tex BRÅ 2008:23). Och Peter, vad gör dig, en naturvetare som sysslar med det "fasta tillståndets fysik" (eller hur?) kompetent att diskutera samtida forskning i samhällsvetenskap? Jag går inte in i artiklar om fysik och hävdar att Newton egentligen hade rätt och Einstein fel. Jag är ledsen om aspekter av världen inte stämmer överens med en ideologisk uppfattning som du fått via dagstidningar men du får bara lov att acceptera att det är så ibland.

text: :: På mycket lång sikt (över hundratals år), så är det korrekt att våldet i samhället har minskat kraftigt. På lång sikt däremot (sedan 1750), är det mycket mer komplicerat. De absolut lägsta nivåerna för mord/dråp som registerats i Sverige gällde tiden 1920 - 1950. Datamaterialet är reliabelt, eftersom det stämmer överens mellan olika källor med helt oberoende mätmetoder. Efter 1950 har dödligt våld i Sverige ökat kraftigt; år 1921 från 0,3 dömda / 100 000  till 1,5 dömda / 100 000 år 2005. För misshandel syns en liknande utveckling; de lägsta registerade nivåerna är från 1900-talets början (1911-1965). Därefter har misshandeln ökat kraftigt, antalet / 100 000 som lagförs idag är tillbaka på samma nivåer som under mitten av 1800-talet. Se Von Hofer, Hanns (2008). Historisk kriminalstatistik 1750–2005: Diagram, tabeller och kommentarer. Kriminologiska Institutionen, Stockholms Universitet.

text: :: Koios 27 maj 2009 kl. 21.37 (CEST)
replies: text: :::Och hur ska vi veta att du har alla dessa examen som du skryter om? Du kanske är bara en annan Essjay. Klart är att din text blandar hejdlöst alla möjliga olika brott i en salig röra. Vidare: antalet dömda eller lagförda är kanske inte den bästa siffran för förekomsten av dödligt våld i samhället (tänk t ex Ådalshändelserna), och säkerligen inte för förekomsten av misshandel. Att kalla kollektivtrafik för "kriminogen faktor" är lika löjlig som att klistra det på idrott eller på skolor. /Pieter Kuiper 27 maj 2009 kl. 22.23 (CEST)
replies: text: ::::Jag håller med Koios, att kollektiv trafik skulle vara en kriminogen faktor, kan väl mycket väl vara sann. Däremot så är ett mycket otillfredsställande skriven tex. Det krävs en fördjupning med förklarande logik bakom sådana påståenden. Sådana påståenden skulle behöva fotnoter. Det är också en skillnad i på dödligt våld jämfört med brott. --Svetter 27 maj 2009 kl. 22.58 (CEST)
Peter, jag citerar forskning på området, medan du inte har någon aning. Kolla litteraturen själv, vet jag. Vi tar det punkt för punkt:
* Sidan omfattar olika brott, men den behandlar ju också "kriminogena faktorer" generellt. Jag skapade inte sidan. Självfallet så borde sidan byggas ut med riktiga stycken, fotnoter och så vidare. 
* Brottsutvecklingen vad gäller dödligt våld enligt lagföringsdata har en mycket stark korrelation med dödsorsaksstatistiken, se von Hofer. 
* Det är inte kollektivtrafiken i sig som kallas för kriminogen faktor, utan "möjlighetsstrukturer" som sådana. Offentliga miljöer är ett exempel. Det finns fler exempel på möjlighetsstrukturer som man bör ta upp. Om du kollat upp litteraturen hade du vetat att möjlighetsstruktur / en:opportunity structures är vanligt förekommande i kriminologi / sociologi;      med mera...
Koios 27 maj 2009 kl. 23.20 (CEST)
thread_title:  Kollektivtrafik 

message: Punktformsartikel nästan helt utan källor och fotnoter. --Kigsz 13 augusti 2012 kl. 13.40 (CEST)
thread_title:  Tar bort som rekommenderad 

message: Artikeln lägger stor vikt vid att hävda att invandring/etnicitet inte skulle var någon viktig faktor. Vilket är ett märkligt påstående. Tittar man på enskilda etniciteter i BRÅ 2005:17 var överrisken för en geografisk region jämfört med infödda svenskar med svenskfödda föräldrar 5,3 gånger större vilket således är större än överrisken för män jämfört med kvinnor.(Sidan 63) Tittar man alla invandrare och våldtäkt var överrisken 5,0 gånger jämfört med infödda svenskar.(sidan 43) Riktigt höga siffror får man när man kombinerar våldsbrott som våldtäkt och vissa invandrargrupper. Detta gjordes i den tidigare undersökningen BRÅ 1996:2 varvid man för ett invandrargrupp fann en överrisk för våldtäkt på mer än 20 gånger!(sidan 107)
Ett annat sätt att titta på situationen är att att under tidsperioden 1985-1989 begicks 68,5% av alla brott av personer med två svenskfödda föräldrar. Denna siffra sjönk till 55% för tidsperioden 1997-2001.(BRÅ 2005:17, sidan 32) Dvs nästan hälften av alla brott begicks av andra grupper. Innan WWII hade Sverige nästan ingen invandring så förändringen är dramatisk. Tittar man på enskilda brottstyper så begicks år 1985-1989 38% av de anmälda våldtäkterna av invandrare, 13% av invandrarnas barn och 10% av icke folkbokförda.(BRÅ 1996:2, sidan 74) Dvs nästan 2/3 av våldtäkterna för mer än 20 år sedan. BRÅ 2005:17 publicerade ingen färskare siffra.  Webster4088 (disk) 22 januari 2014 kl. 14.08 (CET)
replies: text: Kan bero på att andel "invandrare" i landet är större nu än de åren du jämför med. Sedan bör man lägga in sociala faktorer också när man jämför. Adville (disk) 22 januari 2014 kl. 16.01 (CET)
replies: text: :Visst, ökningen i procentandelen av brottsligheten beror delvis på att invandrargruppen snabbt ökar i storlek. Men detta är inte den enda förklaringen. I BRÅ 1996:2 var överrisken för utrikes födda (per person) 2,1. I BRÅ 2005:17 hade den stigit till 2,5. BRÅ anger att detta beror på att en större andel av de utrikes födda i den senare undersökningen kom från regioner som hade hög överrisk.(BRÅ 2005:17, Sidan 11)

text: :Sociala faktorer är ingen enkel förklaring till överrisken. Att helt korrigera för skillnader beträffande kön, ålder, utbildning och inkomst minskar bara överrisken från 2,5 till 2,1.(BRÅ 2005:17, Sidan 10) Socioekonomiska faktorer har svårt att förklara varför överrisken är störst för våldsbrott, i synnerhet våldtäkt, och inte för egendomsbrott. Webster4088 (disk) 23 januari 2014 kl. 07.30 (CET)
replies: text: :: När statistiken rensas och hänsyn tas till förklaringsfaktorer blir skillnaden mellan utrikesfödda och födda i Sverige försumbar, likaledes blir när hänsyn samma förhållanden överförs på födda i Sverige så är skillnaden försumbar. Det är alltså en fråga om ekonomi, social status och utbildning. Önskar du se en vinkling att invandringen är problemet, på samma sätt du verkar vilja påstå att muslimer och invandrare står för de homofoba brotten i Sverige? Hänger detta möjligtvis samman med den syn du redovisat och förfäktat på diskussionssidorna för människoraser och rasism? dnm (d | b) 23 januari 2014 kl. 15.57 (CET)
replies: text: ::: Källa för ditt påstående om att skillnaden blir försumbar? Som sagt blev det bara en mindre minskning av skillnaden i BRÅ 2005:17 när man kontrollerade för socioekonomiska faktorer enligt vad jag redan skrivit ovan. Webster4088 (disk) 23 januari 2014 kl. 17.20 (CET)

text: ::: Artikel som säger samma sak. Socioekonomiska faktorer är inte huvudförklaringen:  Webster4088 (disk) 23 januari 2014 kl. 17.29 (CET)
replies: text: ::::Webster, fundera på vad yger menade när han gav dig en länk till 'enfrågeanvändare'. Om jag inte ser fel så har du inte redigerat något i någon artikel på wikipedia, bara på diskussionssidor. (min ipad loggade ut mig. Signerar därför inloggad nuAdville (disk) 23 januari 2014 kl. 19.42 (CET))
replies: text: ::::: Mina kunskaper inom kriminologisk forskning är goda. Det du påstår är inte en korrekt återgivning och Mauricio Rojas är en politiker som driver opinionsbildande frågor, varför han som källa inte är trovärdig och absolut inte en ovetenskaplig debattartikel. Mauricio Rojas trovärdighet kan på många punkter i många frågor starkt ifrågasättas. Jag skulle uppskatta om du ansträngde dig lite för källkritikens skull. Den har brustit flera gånger nu. dnm (d | b) 23 januari 2014 kl. 19.51 (CET)
replies: text: :::::: Mauricio Rojas är docent och internationellt respekterad forskare. Att avfärda honom som "politiker" är en orimlig förenkling. Tostarpadius (disk) 23 januari 2014 kl. 20.59 (CET)
replies: text: ::::::: Avfärdanden är inget som brukar stoppa dig om att döma ut hela det samhällsvetenskapliga fältet som politiskt när du tycker annat än forskningen, men när en politiker till höger skriver något då ska en politisk debattartikel bedömas som en vetenskaplig avhandling. Det känns inte trovärdigt och jag får inte ihop det, Tostarpadius. I detta fall är personen politiker och skriver en politisk debatt i egenskap av folkpartist och inte som forskare eller docent. Det är två olika roller, som kan balanseras, men han väljer att i nämnd debattartikel anföra en politisk debatt och inte en vetenskaplig sådan. Han skriver under sin debattartikel med: MAURICIO ROJAS Riksdagsledamot och integrationstalesman (fp). Jag ser ditt inlägg här som ett tydligt utslag för POV då du ogenerat inkonsekvent i hur du hanterar källor. dnm (d | b) 1 februari 2014 kl. 15.54 (CET)
replies: text: :::::::: Jag har inte läst debattartikeln och instämmer i att om han skriver som politiker då bör det han lägger fram bedömas utifrån det. Det jag reagerade mot var dock Din mening "Mauricio Rojas trovärdighet kan på många punkter i många frågor starkt ifrågasättas." Det tolkade jag som ett ifrågasättande även av hans vetenskapliga gärning. Tostarpadius (disk) 1 februari 2014 kl. 16.39 (CET) 
Bespara mig ad hominem-argument. Om någon har någon synpunkt på min redigering i allmänhet så bör detta tas på min diskussionssida istället för att försöka avleda diskussionen här från sakfrågorna. Vidare, eftersom dnm deklarerat att "Mina kunskaper inom kriminologisk forskning är goda" så skulle det vara lämpligt att detta demonstrerats genom att hen anger någon källa som stöd för hens påståenden. Webster4088 (disk) 24 januari 2014 kl. 09.05 (CET)

text: Om BRÅ:s rapport (2005:17) ska användas så tycker jag det vore sunt att också använda deras slutsatser och inte här försöka forska fram egna slutsatser. Deras slutsatser angående orsaker till överrepresentationen är: att tvingas till ett uppbrott, sociala faktorer och brister i vår flyktingmottagning. Därför tycker jag det också är rimligt om de slutsatserna används i denna artikeln. - Averater (disk) 24 januari 2014 kl. 09.49 (CET)
replies: text: :Sidnummer tack. Vad jag kan se nämns varken flyktingmottagande eller uppbrott som orsaker. Webster4088 (disk) 24 januari 2014 kl. 11.06 (CET)
replies: text: :: Sammanfattningen kan vara ett bra ställe att börja leta... - Averater (disk) 24 januari 2014 kl. 20.35 (CET)
replies: text: :::Det står inget om "slutsater" utan bara "möjliga förklaringar". Vilket dessa förstås är men detta är inte samma som att dessa har något starkt bevis. BRÅ 1996:2 angav att den troligaste förklaringen var selektionshypotesen som innebär "att invandringen i viss mån kan vara selektiv, dvs. att en proportionellt sett större andel av dem som utvandrar är kriminellt belastade eller har en hög risk för kriminalitet".(sidorna 89-90) Modern genforskning öppnar nu också nya möjligheter:  Webster4088 (disk) 24 januari 2014 kl. 21.15 (CET)
replies: text: :::: Ok, men det förändrar inte min poäng, vi ska inte hitta på egna förklaringar här. Vad vissa alleler har för samband med vissa sjukdomar har inte heller med artikeln att göra. - Averater (disk) 25 januari 2014 kl. 11.13 (CET)
replies: text: ::::: Vem har pratat om att hitta på egna förklaringar? Allelerna är som studien anger associerat med brottslighet. Webster4088 (disk) 26 januari 2014 kl. 12.29 (CET)
replies: text: :::::: Psykopati är inte samma sak som brottsbenägenhet. Ta gärna upp kopplingen till allelerna i artikeln om psykopati däremot. - Averater (disk) 26 januari 2014 kl. 19.31 (CET)
replies: text: ::::::: Averater har helt rätt om att psykopatigrejen inte hör hemma i artikeln på det sätt som redovisats. dnm (d | b) 26 januari 2014 kl. 21.50 (CET)
replies: text: ::::::::Läs artikeln. Handlar inte bara om psykopati utan om brottslighet i allmänhet mätt med arresteringsfrekven och fängelsefrekven. Mycket märkligt att ni inte sett detta. Webster4088 (disk) 27 januari 2014 kl. 13.06 (CET)
replies: text: ::::::::: Det är inte ett dugg märkligt att man inte har läst hela artiklar inom ämnen som inte har med artikeln att göra. Jag orkar inte läsa mer än sammanfattningen. Att de eventuellt har hittat en allel där olika repetitionssekvenser har samband med antisociala drag är för långsökt att ta med i artikeln här. Ta det i psykopatiartikeln istället. - Averater (disk) 27 januari 2014 kl. 19.33 (CET)
replies: text: :::::::::: Uppenbarligen har du inte ens läst sammanfattning: "Analyses revealed that African-American males who carried the 2-repeat allele were, in comparison with other African-American male genotypes, significantly more likely to be arrested and incarcerated." Webster4088 (disk) 7 februari 2014 kl. 18.37 (CET)
replies: text: ::::::::::: Om du kan göra en ändring i denna artikel med det som källa så försök, men jag anser fortfarande inte att det hör hemma här utan i artiken om psykopati. - Averater (disk) 15 februari 2014 kl. 08.53 (CET)
thread_title:  Invandring/Etnicitet jämfört med andra faktor 

message: Dnm återställde en ändring av etnicitet till invandrad. Jag gjorde den ändringen då stycket handlar om överrisker som BRÅ undersökt. I BRÅ:s rapport har de inte undersökt etnicitet utan var personer och deras föräldrar är födda, dvs om man är invandrad. I andra stycken kan det vara relevant att ta upp etnicitet men då behövs det källor som också använder de begreppen (annat än "litteraturen"). - Averater (disk) 26 januari 2014 kl. 08.09 (CET)
replies: text: Jag förstår inte heller vitsen med att sortera en lista med minst betydande faktor först. Listan är inte ens komplett så de med allra minst betydande finns inte med. Då är det väl naturligare att börja med de viktigaste och sedan när listan är tillräckligt lång klippa bort de minst betydande? - Averater (disk) 26 januari 2014 kl. 09.11 (CET)
replies: text: : Listan är som noterats ovan missvisande oavsett om man pratar om invandring eller etnicitet eftersom överrisken varierar enormt för olika invandrargrupper och för olika brottstyper. Webster4088 (disk) 26 januari 2014 kl. 12.34 (CET)

text: :@Averater: En person som är född i Sverige med två föräldrar som invandrat är inte invandrare. De är svenskar men med en annan etnisk bakgrund. Att skriva invandrare/invandrade är således direkt felaktigt! Vad gäller listans ofullständighet så får du gärna peka på vad som saknas utifrån BRÅ-rapporten. Att listan inte tar upp allt begrips och att täcka in allt är inte heller listans syfte. dnm (d | b) 26 januari 2014 kl. 21.47 (CET)
replies: text: :: Fast i brås rapport talar de endast som tänkbara förklaringar i vissa fall om etnicitet. Däremot invandring nämns genomgående. Att många kallar även svenskfödda med invandrade föräldrar för invandrare kan man tycka är felaktigt men det är ändå en invandrarelaterad fråga. I fallet med våra största invandrargrupper (norrmän, danskar och finnar) är det eventuellt på samma sätt också felaktigt att hävda att de skulle vara av en annan etnicitet. Om någon formulering blev konstig av att byta begrepp till invandring istället för etnicitet så kanske den kan skrivas om, men att använda ett begrepp som angående överrepresentationen inte beaktats blir väldigt konstigt. Jag förstår inte heller varför listan ska sorteras men minst viktiga faktorer först. Jag har inte sett den sorteringen i någon av de nämnda på nätet tillgängliga källorna och standard brukar väl vara att lista viktigast först? - Averater (disk) 26 januari 2014 kl. 22.05 (CET)
replies: text: ::: Varför önskar du ändra rangordningen? Vilken pedagogisk poäng önskar du uppnå? Vilken ordning används i källan och varför?

text: ::: Ordningen som nu är stämmer väl överens med mycket litteratur på detta område där man börjar med de låga och går till de högre. Tvärtom blir en märklig konstruktion.

text: ::: Finnar misstänker jag många skulle anse etniskt står långt ifrån svensk etnicitet. Närhetsfaktorn varken kan eller ska styra begreppsanvändningen. dnm (d | b) 26 januari 2014 kl. 23.59 (CET)
replies: text: :::: Jag önskar att man kommer till det viktigaste först. Eftersom man brukar läsa uppifrån och då om man inte läser artikeln noga ändå får den viktigaste faktorn. I BRÅ hittar jag inte vad de har sorterat efter men det är inte efter överrisk, vagt tycker jag mig se att de har de gravaste brotten överst. Jag tycker det är rimligt att jämföra med listor av placeringar där man har vinnaren först och sedan när man stoppar listan en bit ner har kommit till oviktigare placeringar. Eller om man listar de tio största, folkrikaste, viktigaste, rikaste eller något så har man alltid "vinnaren" först.

text: :::: Angående etnicitet så var min poäng just att det inte är närhetsfaktorn (etnicitet) som ska styra begreppsanvändningen utan vad de faktiskt har undersökt (om personer eller deras föräldrar invandrat). - Averater (disk) 27 januari 2014 kl. 06.42 (CET)
replies: text: ::::: Det här handlar inte om "gravaste brotten". Det här handlar om relationer mellan faktorer och misstankefrekvens. I liknande redogörelser (relationer mellan faktorer) börjar man alltid från lågt och går till högt. Om du endast läser första punkten är man inte intresserad av ämnet och är i säg inget argument för att ändra något. Det här är ingen placeringslista med vinnare och förlorar.

text: ::::: Då är det bättre att skriva att det är frågan om personer född utanför Sverige, född i Sheffield med båda föräldrarna födda utanför Sverige, födda i Sverige med en förälder född utomlands, och personer i tredje led födda i Sverige. Att skriva "invandrare"/"invandrade" är problematiskt då begreppen är fyllt med annat än vad som i det här sammanhanget rimligen innebär. dnm (d | b) 27 januari 2014 kl. 12.28 (CET)
replies: text: :::::: Nu vet jag inte var du läser och var du hittar de liknande redovisningarna. I BRÅ 2005:17 sid 35 har de en klart jämförbar lista med störst överrisk överst. Samma sak som du hävdar angående invandrad som jag har föreslagit kan skrivas om gäller i högre grad etnicitet som brå över huvud taget inte har mätt. - Averater (disk) 27 januari 2014 kl. 12.57 (CET)
replies: text: ::::::: Brå talar om, ifall jag inte minns helt fel, om "född". Till detta stycke text fanns tidigare en text som hette "media och brott" och just i frågan om konstruktionen av stereotyper. Du måste ju ändå väga in att det i sammanhanget här, utan att det ställs i rimlig relation och med rimliga perspektiv riskerar att spela fördomar i handen. Kan vi undvika det ska vi göra det (något tidigare diskussioner kommit fram till, varför tabellens framställning ser ut just sådär som den gör). Det är ännu viktigare när inte det finns någon text om "konstruktion av stereotyper". Vi konstruerar och reproducerar stereotyper genom att använda "invandrare" som är ett väldigt slentrianmässigt begrepp och synnerligen oprecist, men som folk i regel uppfattar som någon som kommer från Mellanöstern, Afrika eller liknande. En person från Norge eller Finland ses sällan eller aldrig som invandrare (förutsatt att denna inte har ett "invandrarutseende"). Vi måste vara försiktiga här så att inte vår artikel ger läsaren fel bild. Brå-rapporten är noga med dessa bitar och att skriva "etnicitet" istället för "invandrare" gör det hela lättare för oss att komma runt det istället för att skriva massvis med text i övrigt. Men som sagt att skippa "etnicitet" och "invandrare" är en möjlighet ifall vi skriver ut "född"-resonemanget jag skrev tidigare. Det finns också stöd för det i källan. dnm (d | b) 27 januari 2014 kl. 13.30 (CET)
replies: text: :::::::: Jag tänker att risken att spä på fördomar blir än större om man inte håller i sär begreppen. Som det står nu står det i ena stycket om invandring för att i nästa talas om etnicitet som om de vore ekvivalenta. Dock är inte vår primära uppgift att hålla vad vi anser vara fördomar borta utan att ge en neutral och enligt källor överensstämmande fakta. Eftersom brå har undersökt vart personer och deras föräldrar är födda, dvs om de eller deras föräldrar invandrat, tycker jag det är rimligt att det är det begreppet som ska användas. dock kan det troligen förtydligas vad som ingår i begreppet så som brå har använt det. Och jag ser fortfarande inte alls varför listan ska sorteras med minst viktigt först. Det känns mycket opedagogiskt och jag vet inte vad för diskussioner du åsyftar som skulle ha kommit fram till att nån lista ska sorteras så. - Averater (disk) 27 januari 2014 kl. 19.22 (CET)
Dnms ändring mycket märklig. "Utrikes född" är inte samma sak som etnictet. Utrikes födda från ett vissa land kan representera en mängd olika etniciteter. Utrikes födda ansluter sig ofta till en viss etnictet som redan finns i landet och som även kan vara födda där. Exempelvis judar och romer betraktar ofta sig själva som en egen etnicitet fast man bott i landet i århundraden och har intresseorganisationer för den egna gruppen osv. Webster4088 (disk) 27 januari 2014 kl. 13.42 (CET)

text: Nej det är inte det, men invandrad är inte heller nödvändigtvis samma som "utrikes född". Därför är det bättre att gå till källdefinitionen. Att utrikesfödda kan röra sig om "en mängd olika etniciteter" skapar inget problem för användning av etnicitetsbegreppet, då etnicitetsbegreppet inte är sammankopplat med nationstillhörighet. Därför är det rimligare att använda etnicitet eller "född"-resonemanget framför "invandrade"/"invandrare". dnm (d | b) 27 januari 2014 kl. 13.45 (CET)
replies: text: : Att likställa statistisk beträffande "utrikes födda" med statistik beträffande "etnicitet" är ett direkt faktafel eftersom en etnicitet omfattar både utrikes och inrikes födda tillhörande en viss etnicitet. "Invandrare" är förvisso ett något otydligt begrepp (är hemvändande inrikes födda som bott utomlands ett tag "invandrare"?) så det bästa är ange "utrikes födda" och inget annat.Webster4088 (disk) 27 januari 2014 kl. 14.07 (CET)
Jag har nu åter sorterat listan på samma sätt som i brå:s rapport på det sätt som verkar mest intiutivt och också använt en konsekvent terminologi enligt den som faktiskt undersökts. - Averater (disk) 28 januari 2014 kl. 21.45 (CET)

text: Det du ändrat till nu är inte korrekt, förutsatt att jag grovt inte missminner mig. Även födda i Sverige med en eller båda föräldrarna födda utomlands räknas också in i statistiken som redovisas. Den formuleringen som nu ändras till uppfyller inte detta som jag ser det. dnm (d | b) 29 januari 2014 kl. 15.58 (CET)

text: Tillägg: Tabellen bygger inte på Brå-rapporten, utan hänvisas till en hel annan källa som tar upp överriskerna. Du måste gå till den källan för att göra de förändringar du gjort. Definitioner kan nämligen skilja och i kategorin "Invandrade" inkluderas betydligt fler än vad som verkar vara fallet. Bland annat talar man om statistiken för barn till invandrade och att dessa också räknas in. Det är något som måste utredas närmare för att vi ska få en bra skrivning. dnm (d | b) 29 januari 2014 kl. 16.04 (CET)
replies: text: : Brå skiljer på utrikes födda, inrikes födda med två utrikes födda föräldrar, inrikes födda med en utrikes född förälder och inrikes födda med två inrikes födda föräldrar. Det som är angivet gäller de som utrikes födda. - Averater (disk) 29 januari 2014 kl. 17.26 (CET)
replies: text: :: Har du tagit hänsyn till att det i detta med uppräkningen inte är Brå som är källan för uppgifterna? dnm (d | b) 29 januari 2014 kl. 22.39 (CET)
replies: text: ::: Vad menar du? Gäller det hur listan sorteras eller att begreppet invandrad handlar om var man är född? - Averater (disk) 30 januari 2014 kl. 07.40 (CET)
replies: text: :::: Jag minns inte hur det nu stod i källan. Har inte boken framför mig och det var nog mer ett år sedan, om inte till och med två år sedan listan gjordes i en annan artikel. Det kan vara bra att titta upp det hur definitionerna ser ut och hur listan presenterats och varför listan presenterats just så. Jag skulle kunna göra det någon gång eller om du känner för det. Boken finns på de flesta bibliotek runtom i Sverige och finns nog även som digitalbok att låna. Vänligen, dnm (d | b) 1 februari 2014 kl. 16.05 (CET)
replies: text: ::::: Åsyftar du Brå:s rapport så finns ju den på nätet. Där står tydligt att överrisken 2,5 för invandring gäller var man är född (för svenskfödda med en eller två invandrade föräldrar är siffran lägre). Hur sedan listan ska sorteras är inte upp till källan utan upp till oss. Jag ser inga argument för att sortera annat än viktigast först precis som också Brå gör i en mycket lik lista (där de tar upp andra faktorer för att relatera till invandringsfaktorn). Om vi väljer att sortera minst viktigt först tycker jag det snarare blir POV för att lyfta invandring som en viktig faktor eftersom den då hamnar överst eller näst överst. - Averater (disk) 1 februari 2014 kl. 16.21 (CET)
replies: text: :::::: Det är inte Brå-rapporten som källa till punktlistan om överrisker enligt fotnoterna.

text: :::::: Hur listan ska sorteras är upp till källan alla gånger ifall det finns ett vetenskapligt syfte bakom det. Ifall vi sorterar annorlunda måste vi motivera det mycket tydligt så att det blir transparent varför vi underkänner en vetenskaplig publikations sortering. Annars öppnar vi upp för godtycke där sorteringen kan ske på mer eller mindre bra grunder och ibland även POV. dnm (d | b) 1 februari 2014 kl. 16.39 (CET)
replies: text: ::::::: Tillägg: Jag såg fel. Jag tänkte på en annan bok som också tar upp om överriskerna. Kan det ha blivit en sammanblandning här? Jag ska kolla upp det. dnm (d | b) 1 februari 2014 kl. 16.40 (CET)
thread_title:  Etnicitet / Invandrad 

message: Det gjordes nyss ett tillägg om korrelation mellan våldsbrott och intelligens. Intelligens är ett svårmätt begrepp, jag skulle gärna se att det förtydligades vad de egentligen mätt. --افيراتير (diskussion) 20 augusti 2015 kl. 07.54 (CEST)
thread_title:  IQ 

message: Vad som studeras här är ju framför allt vad som leder till livsstilskriminalitet, ungdomskriminalitet (gängrelaterad) och möjligen organiserad brottslighet. Men det stämmer inte vad beträffar politisk och religiös brottslighet, t.ex. förklarar det inte terrorism.Klementin (diskussion) 22 november 2015 kl. 10.36 (CET)
thread_title:  Olika typer av brott 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Kriminogena faktorer. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130623035220/http://www.bra.se/bra/brott--statistik/ungdomsbrottslighet.html till http://www.bra.se/bra/brott--statistik/ungdomsbrottslighet.html
*Korrigerade formatering/användning för http://www.brottsrummet.se/sv/ungdomar-och-brott
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 27 juni 2018 kl. 16.54 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Kriminogena faktorer. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130623035220/http://www.bra.se/bra/brott--statistik/ungdomsbrottslighet.html till http://www.bra.se/bra/brott--statistik/ungdomsbrottslighet.html
*Lade till arkiv https://archive.is/20130711190641/http://www.brottsrummet.se/sv/ungdomar-och-brott till http://www.brottsrummet.se/sv/ungdomar-och-brott
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 4 september 2018 kl. 12.56 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Kriminogena faktorer. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130623035220/http://www.bra.se/bra/brott--statistik/ungdomsbrottslighet.html till http://www.bra.se/bra/brott--statistik/ungdomsbrottslighet.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 25 april 2019 kl. 16.29 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: @Bensin: Du lade till en text om att det idag saknas konsensus. Med reservation för att jag inte läst hela källan då det är sent och jag är trött undrar jag vart informationen du stödjer dig på finns i källan? Detta står bland annat i källan:
replies: text: : "Än i dag finns en samstämmighet i forskningen om att personer från de lägre socioekonomiska skikten är tydligt överrepresenterade bland de personer som misstänks och lagförs för brott och de som döms till fängelsestraff. Svenska studier har konsekvent funnit att andelen personer som registreras för brott är större bland de som växt upp i låginkomstfamiljer eller familjer med lågutbildade föräldrar än bland de som växt upp i mer välbärgade hem.5 Det gäller både de som registreras för brott som ungdomar och de som registreras för brott som vuxna.6 En studie från Brå visade att låg utbildningsnivå och låg inkomst hos föräldrarna var kopplade till högre risk för återfall i brottslighet hos personer lagförda för brott (Brå 2012). De svenska studierna visar också att skillnaderna mellan personer från familjer med låg inkomst respektive mer välbärgade familjer återfinns när det gäller andelen som registreras för brott vid upprepade tillfällen (Bäckman m.fl. 2014, Nilsson m.fl. 2017). Överlag visar dessa svenska studier också att resultaten gäller för bägge könen, även om det är mycket färre kvinnor än män som registreras för brott, oavsett socioekonomisk bakgrund."
Detta ser ut som att det står i motsats till det som nu lags till. Avsnittet handlar om sannolikheten att misstänkas och registreras för brott medan det som lagts till handlar om delaktighet. Texten som lagts till speglar alltså inte rapporten i det sammangang texten ges här, vilket riskerar att vilseleda läsaren. 
Texten i rapporten känns dessutom mindre kategorisk och mer nyanserad än texten som nu står. 
Jag skriver som sagt detta utan att ha läst hela källan, men intrycket jag fått av det jag läst ger inte utrymme för dessa formuleringar i det sammanhang som nu givits. Det rimmar även illa med det andra tillägget som gjorts. Jag är dock helt öppen för att avsnittet som helhet kan vara I behov av att uppdateras, men det hänger på om det i källan faktiskt står annat än det jag kopierat in ovan. Ge gärna sidhänvisningar och gärna även citat. dnm (d | b) 12 mars 2023 kl. 22.11 (CET)

text: Sidhänvisningen för mitt tillägg framgår i referensen ("s 57"). Där står "Hur sambandet mellan socioekonomisk bakgrund och brottslighet bäst kan förstås och förklaras teoretiskt saknas det idag konsensus om inom forskningen. Samtidigt finns en samstämmighet om att socioekonomisk bakgrund inte utgör en direkt orsak till brottsligt beteende. I stället beror sambandet på andra riskfaktorer som i olika grad samvarierar med familjens socioekonomiska förutsättningar." (min fetstil) Det är en del av stycket "Avslutande bedömning" som börjar på sidan 56.

text: Det du citerar står inte i motsats till den tillagda texten. Centralt är skillnaden mellan korrelationssamband och kausalitetssamband. Det finns alltså ett samband mellan socioekonomisk bakgrund och brott, men det är av typen korrelation och sambandet är svagt. Andra faktorer som har ett starkare korrelationssamband med brott än socioekonomiska faktorer är: tillåtande attityder till brott, svag självkontroll, brottsliga kamrater, dåliga relationer till föräldrar, och skolproblem.

text: När författarna skriver om "risk", "överrisk", "överrepresentation" och "kopplat till" är det fråga om korrelation. När de skriver om "orsak" är det fråga om kausalitet. --Bensin (diskussion) 13 mars 2023 kl. 19.11 (CET)
 Några frågor gällande din redigering och redigeringskommentar här:
# Du skriver att Amir Sariaslans artikel "Svag koppling mellan fattigdom och brottslighet" är ett åsiktsverk. På vilket sätt är den det? (Citera gärna ur artikeln.)
# Är det den artikeln du syftar på när du skriver om "opinionsalster och politiska åsikter"?
# Den information som du tog bort i redigeringen löd "I juni 2021 skrev Amir Sariaslan att det i en nordisk kontext inte fanns mycket som talade för att låg socioekonomisk status orsakade vare sig våldsbrottslighet, missbruksproblematik eller psykiatriska sjukdomar." Är det enligt dig en åsikt? (Förklara gärna.)
# Du skriver att Amir Sariaslan är en "kontroversiell forskare på kollisionskurs med Sveriges kriminologer". Baserar du det på intervjun med Timbro här?
# När du skriver om "marginaliserade forskare", vilka forskare syftar du då på? (Specificera gärna och belägg gärna med källa.)
# Jag ser inte att varken det som Amir Sariaslan skriver eller det som Marie Torstensson Levander säger avviker från det som citeras ur BRÅ:s rapport från 2023, gör du det?
--Bensin (diskussion) 10 april 2023 kl. 00.03 (CEST)
replies: text: : Jag svarar nedan, men svaret på din sista fråga är Ja, det menar jag att de gör, speciellt beroende på hur man sammanfattar Brå-rapportens huvudpunkter och hur man sedan för in kontroversiella ståndpunkter från två forskare. Det blir WP:OVIKT, se nedan. dnm (d | b) 10 april 2023 kl. 00.28 (CEST)
=== Debattinlagorna ===
Vissa tillägg som gjorts är direkt problematiska. När man läser texten på Wikipedia om Amirs forskning, som jag nu raderat, så framställs den som väldigt klar och tydlig i sin slutsats. Denna slutsats stämmer dock inte överens med vad Amir själv skriver i debattartikeln, där han lägger in brasklappar såsom "Om dessa resultat även fortsättningsvis blir replikerade innebär det" (min fetmarkering). Hans position, som forskare inom genetik och barnpsykiatrin, nämndes inte i texten jag raderade, inte heller att det är i Åbo han är verksam, så därför påpekar han i debattartikeln följande: "Vår forskargrupp avser inom en överskådlig framtid presentera uppdaterade analyser med svenska data." Vilket visar att detta är något som han själv inte är färdig med, och därför avslutar han med följande stycke "I väntan på dessa är det nog rimligt att anta att mekanismerna i huvudsak ser likvärdiga ut, nämligen att huvuddelen av sambanden förklaras av kombinationen av ärftliga faktorer men till viss del även miljöfaktorer som delas inom familjer och släkter. Vi bör ändock vara öppna för att de senaste årens utveckling kan ha bidragit till utvecklandet av en mindre kvarstående kausal effekt av låg socioekonomisk status."
Är han själv så vag i sitt skrivande skall vi inte göra hans debattinlägg, som var intressant, till en sanning. Att han dessutom anser att brottslighet till 50% är ärftligt och gör skillnad på ärftlighet och miljöfaktorer (dit sociala faktorer hör) innebär att han är av uppfattningen att brottsligheten är biologiskt betingad. Det är en synnerligen kontroversiell ståndpunkt. När liknande påståenden gjort i andra sammanhang, exempelvis mellan genetik och intelligens, har det visat sig att den "forskningen" varit, milt sagt, väldigt bristfällig och ofta påhittad. Att han anser detta om brottslighet menar jag inte diskvalificerar honom inom området, men att han inte är kriminolog utan genetiker menar jag skapar problem.
Jag tycker även att vi inte skall fokusera för mycket på Torstensson Levander, som säger en del intressanta saker i källa 8 (och 9 då de är samma), men hennes påståenden är inte inom det dominerande spåret av forskningen. Då är det detta som bör vara huvudspåret i artikeln, och hennes påståenden inta mindre plats, annars blir det WP:OVIKT. Båda källorna för Amir Sariaslan och Marie Torstensson Levander är tidsskriften Kvartal, och sammantaget ger utmejslingen av dessa två, och hur Brå-rapporten var sammanfattad, intrycket av ett case för att ifrågasätta texten som står ovanför. Det menar jag inte är en hållbar artikelstruktur där vi byggt artikeln i huvudsak på tunga källor. Jag har därför utvidgat sammanfattningen av Brå-rapporten för att ge en mer nyanserad beskrivning av dess innehåll. Varken Sariaslan eller Torstensson Levander har givit avtryck så vitt jag vet på svensk kriminalpolitik eller inom kriminologisk forskning. Jag anser därför att även Torstensson Levander ska tas ur artikeln så vida ingen tung forskning från vederbörande kan presenteras. För att ha åsikter om kriminalpolitiken har många, och inom åsiktsproduktionen har Torstensson Levander åtminstone gjort något avtryck i synnerhet i sina debattstrider i starka ordalag med kriminologer som Jerzy Sarnecki. dnm (d | b) 10 april 2023 kl. 00.28 (CEST)

text: Artikeln av Sariaslan i Kvartal är inte en debattartikel. Den sorterar under "Samhälle | Kriminalitet" och innehåller 10 referenser till 9 olika publikationer som alla är expertgranskade (peer review). Den text som du tog bort ligger väldigt nära formuleringen i den källan. Om du tycker att något från den texten saknades är det bättre att du lägger till det än att ta bort det som finns. --Bensin (diskussion) 10 april 2023 kl. 11.40 (CEST)
replies: text: :I artikeln står det innan texten "Eventuella åsikter och slutsatser i texten är skribentens egna." Det låter väldigt mycket som ett eget debattinlägg där tidningen inte gjort något redaktionellt arbete för att granska riktigheterna i de påståenden som skrivs, och de tar på det sättet, bekvämt, avstånd ifrån eventuella felaktigheter. Vidare stod det bara hans namn i vpr artikel, vilket inte vusar vilken tyngd personen har i debatten. Man skall inte behöva googla för att veta om han är forskare, eller är journalist på proletären. Läser man sedan hans artikel så har han forskat och gör som den forskare han är:han lägger in många brasklappar för att visa att hans studier inte är färdiga. "Inom en snar framtid kommer vi förhoppningsvis kunna visa på svenska förutsättningar", typ, skrev han. Då kan inte detta stå som en sanning att brottsligheten är genetiskt betingad och inte socioekonomisk, då merparten av forskare ser de socioekonomiska tendenserna (men inte motsäger att det antagligen även finns andra orsaker som samverkar). Det ska bli intressant att se när hans forskning är klar och blivit peer-reviewed av andra, för det är då vi kan använda det som en riktig källa. Inte innan extern vetenskaplig granskning. Mvh Adville (diskussion) 10 april 2023 kl. 11.55 (CEST)
replies: text: :: I texten som du tog bort här stod det inget om att "brottsligheten är genetiskt betingad". --Bensin (diskussion) 15 april 2023 kl. 13.50 (CEST)
replies: text: :::  Fel av mig. Det var inte du som tog bort den, det var Dnm. Men svara gärna på mitt inlägg ovan. --Bensin (diskussion) 23 april 2023 kl. 16.52 (CEST)
replies: text: ::::@Bensin, vet inte riktigt vad jag skall svara på, så jag svarade innan... (men missade ditt förra inlägg 15e). Pingar @Dnm, som kan svara. Mvh Adville (diskussion) 23 april 2023 kl. 17.37 (CEST)
replies: text: ::::: Du skrev att det inte ska stå att "brottsligheten är genetiskt betingad", och jag hänvisade till att det i den borttagna texten inte heller stod något om det. --Bensin (diskussion) 23 april 2023 kl. 17.44 (CEST)
replies: text: ::::::Det var ett tag sedan nu, @Bensin, men jag tror jag menade: Amir tar upp det nu raderade och går sedan vidare i sitt resonemang i källan där det står så att det kan tolkas som att brottslighet delvis är genetiskt betingat. (Den delen utelämnade du förståeligt). Resonemanget är kontroversiellt och har ännu inte vunnit någon forskingsgodkännande. Är källan så tveksam till fortsättningen av resonemanget kanske början av resonemanget också skall behandlas med försiktighet. Märk väl att jag gärna och ser om hans kommande peer-reviewed rapporter tar upp detta, för då blir det säkert mer uppmärksammat i media och lättare kan användas som källa. Mvh Adville (diskussion) 23 april 2023 kl. 18.18 (CEST)
replies: text: ::::::: Men det var alltså inget i texten som togs bort som var kontroversiellt eller felaktigt eller ifrågasatt på något sätt? --~
thread_title:  Nytt tillägg om socioekonomiska faktorer. 

message: Vissa tillägg som gjorts är direkt problematiska. När man läser texten på Wikipedia om Amirs forskning, som jag nu raderat, så framställs den som väldigt klar och tydlig i sin slutsats. Denna slutsats stämmer dock inte överens med vad Amir själv skriver i debattartikeln, där han lägger in brasklappar såsom "Om dessa resultat även fortsättningsvis blir replikerade innebär det" (min fetmarkering). Hans position, som forskare inom genetik och barnpsykiatrin, nämndes inte i texten jag raderade, inte heller att det är i Åbo han är verksam, så därför påpekar han i debattartikeln följande: "Vår forskargrupp avser inom en överskådlig framtid presentera uppdaterade analyser med svenska data." Vilket visar att detta är något som han själv inte är färdig med, och därför avslutar han med följande stycke "I väntan på dessa är det nog rimligt att anta att mekanismerna i huvudsak ser likvärdiga ut, nämligen att huvuddelen av sambanden förklaras av kombinationen av ärftliga faktorer men till viss del även miljöfaktorer som delas inom familjer och släkter. Vi bör ändock vara öppna för att de senaste årens utveckling kan ha bidragit till utvecklandet av en mindre kvarstående kausal effekt av låg socioekonomisk status."
Är han själv så vag i sitt skrivande skall vi inte göra hans debattinlägg, som var intressant, till en sanning. Att han dessutom anser att brottslighet till 50% är ärftligt och gör skillnad på ärftlighet och miljöfaktorer (dit sociala faktorer hör) innebär att han är av uppfattningen att brottsligheten är biologiskt betingad. Det är en synnerligen kontroversiell ståndpunkt. När liknande påståenden gjort i andra sammanhang, exempelvis mellan genetik och intelligens, har det visat sig att den "forskningen" varit, milt sagt, väldigt bristfällig och ofta påhittad. Att han anser detta om brottslighet menar jag inte diskvalificerar honom inom området, men att han inte är kriminolog utan genetiker menar jag skapar problem.
Jag tycker även att vi inte skall fokusera för mycket på Torstensson Levander, som säger en del intressanta saker i källa 8 (och 9 då de är samma), men hennes påståenden är inte inom det dominerande spåret av forskningen. Då är det detta som bör vara huvudspåret i artikeln, och hennes påståenden inta mindre plats, annars blir det WP:OVIKT. Båda källorna för Amir Sariaslan och Marie Torstensson Levander är tidsskriften Kvartal, och sammantaget ger utmejslingen av dessa två, och hur Brå-rapporten var sammanfattad, intrycket av ett case för att ifrågasätta texten som står ovanför. Det menar jag inte är en hållbar artikelstruktur där vi byggt artikeln i huvudsak på tunga källor. Jag har därför utvidgat sammanfattningen av Brå-rapporten för att ge en mer nyanserad beskrivning av dess innehåll. Varken Sariaslan eller Torstensson Levander har givit avtryck så vitt jag vet på svensk kriminalpolitik eller inom kriminologisk forskning. Jag anser därför att även Torstensson Levander ska tas ur artikeln så vida ingen tung forskning från vederbörande kan presenteras. För att ha åsikter om kriminalpolitiken har många, och inom åsiktsproduktionen har Torstensson Levander åtminstone gjort något avtryck i synnerhet i sina debattstrider i starka ordalag med kriminologer som Jerzy Sarnecki. dnm (d | b) 10 april 2023 kl. 00.28 (CEST)
replies: text: Artikeln av Sariaslan i Kvartal är inte en debattartikel. Den sorterar under "Samhälle | Kriminalitet" och innehåller 10 referenser till 9 olika publikationer som alla är expertgranskade (peer review). Den text som du tog bort ligger väldigt nära formuleringen i den källan. Om du tycker att något från den texten saknades är det bättre att du lägger till det än att ta bort det som finns. --Bensin (diskussion) 10 april 2023 kl. 11.40 (CEST)
replies: text: :I artikeln står det innan texten "Eventuella åsikter och slutsatser i texten är skribentens egna." Det låter väldigt mycket som ett eget debattinlägg där tidningen inte gjort något redaktionellt arbete för att granska riktigheterna i de påståenden som skrivs, och de tar på det sättet, bekvämt, avstånd ifrån eventuella felaktigheter. Vidare stod det bara hans namn i vpr artikel, vilket inte vusar vilken tyngd personen har i debatten. Man skall inte behöva googla för att veta om han är forskare, eller är journalist på proletären. Läser man sedan hans artikel så har han forskat och gör som den forskare han är:han lägger in många brasklappar för att visa att hans studier inte är färdiga. "Inom en snar framtid kommer vi förhoppningsvis kunna visa på svenska förutsättningar", typ, skrev han. Då kan inte detta stå som en sanning att brottsligheten är genetiskt betingad och inte socioekonomisk, då merparten av forskare ser de socioekonomiska tendenserna (men inte motsäger att det antagligen även finns andra orsaker som samverkar). Det ska bli intressant att se när hans forskning är klar och blivit peer-reviewed av andra, för det är då vi kan använda det som en riktig källa. Inte innan extern vetenskaplig granskning. Mvh Adville (diskussion) 10 april 2023 kl. 11.55 (CEST)
replies: text: :: I texten som du tog bort här stod det inget om att "brottsligheten är genetiskt betingad". --Bensin (diskussion) 15 april 2023 kl. 13.50 (CEST)
replies: text: :::  Fel av mig. Det var inte du som tog bort den, det var Dnm. Men svara gärna på mitt inlägg ovan. --Bensin (diskussion) 23 april 2023 kl. 16.52 (CEST)
replies: text: ::::@Bensin, vet inte riktigt vad jag skall svara på, så jag svarade innan... (men missade ditt förra inlägg 15e). Pingar @Dnm, som kan svara. Mvh Adville (diskussion) 23 april 2023 kl. 17.37 (CEST)
replies: text: ::::: Du skrev att det inte ska stå att "brottsligheten är genetiskt betingad", och jag hänvisade till att det i den borttagna texten inte heller stod något om det. --Bensin (diskussion) 23 april 2023 kl. 17.44 (CEST)
replies: text: ::::::Det var ett tag sedan nu, @Bensin, men jag tror jag menade: Amir tar upp det nu raderade och går sedan vidare i sitt resonemang i källan där det står så att det kan tolkas som att brottslighet delvis är genetiskt betingat. (Den delen utelämnade du förståeligt). Resonemanget är kontroversiellt och har ännu inte vunnit någon forskingsgodkännande. Är källan så tveksam till fortsättningen av resonemanget kanske början av resonemanget också skall behandlas med försiktighet. Märk väl att jag gärna och ser om hans kommande peer-reviewed rapporter tar upp detta, för då blir det säkert mer uppmärksammat i media och lättare kan användas som källa. Mvh Adville (diskussion) 23 april 2023 kl. 18.18 (CEST)
replies: text: ::::::: Men det var alltså inget i texten som togs bort som var kontroversiellt eller felaktigt eller ifrågasatt på något sätt? --~
thread_title:  Debattinlagorna