Diskussion:Uppsala universitet

message: Artikeln saknar omnämnande av bollhuseden - eller ska det stå under studentkåren? Det var väl kåren som arrangerade? // OlofE 13 september 2004 kl.17.05 (CEST)
replies: text: Bollhuseden hade givetvis inget med Uppsala universitet att göra. // Rudolf 1922 13 september 2004 kl.17.08 (CEST)
replies: text: :Såvitt jag minns var det universitetets studenter och föreningar som var inblandade. Jag skulle nog söka under universitetets historia i avsaknad av en egen artikel. // OlofE 13 september 2004 kl.17.24 (CEST)
replies: text: ::Artikeln kan än så länge bli betydligt längre och kompletteras med fler "kringartiklar". Just "bollhusmötet" bör snarast stå mer utförligt behandlat i en artikel om studentkårens historia med ett kort omnämnande i ett avsnitt om universitetets historia under perioden. (Bollhuseden har med franska revolutionen att göra och svors också under ett möte i ett bollhus; i vilken mån det finns en medveten anspelning i uttrycket, eller bollhus bara råkar vara praktiska platser för att samla många människor till möte, kan artikeltexten kanske reda ut...)//°C 13 september 2004 kl.17.39 (CEST)

text: :Sorry, jag var just ute och funderade ett ögonblick och insåg att svaret naturligtvis var att ge händelsen en egen artikel. Undrar var man hittar godtagbara källor... Gamla ERGO? Att det inte skulle vara en anspelning på händelserna 1789 har aldrig fallit mig in - kan det vara så? // OlofE 13 september 2004 kl.17.49 (CEST)
thread_title: Bollhuseden

message: Verksamheten vid Uppsala universitetet dog inte ut helt efter reformationen. Även om undervisningen var i princip obefintlig efter mitten av 1500-talet, och de svenska studenterna studerade vid utländska universitet, de flesta vid tyska, främst i Rostock, så tillsattes t ex fortfarande en del tjänster.
Se bl a artikeln om Olaus Luth. /130.238.171.115 20 juni 2007 kl. 10.00 (CEST)
thread_title: Uppsala universitet efter reformationen - 1593

message: Logotypen är felaktig. Det ska stå "Uppsala universitet" under sigilet.
replies: text: ?? /Nesse 24 november 2007 kl. 13.20 (CET)

text: Som jag sa, den är felaktig. Texten "Uppsala universitet" är en del av logotypen. Skall ej tas bort.
Det går ju att skilja på universitetets sigill och dess logotyp! Som sägs ovan kan logotypen inte ändras i sitt utseende och består av en fast kombination av sigillet och texten Uppsala universitet i särskilt typsnitt - logotypen kan användas i färg med rött sigill och svart text, eller helt i svart (alternativt vitt på mörk bakgrund). Om texten tas bort finns inte längre logotypen - men universitetets sigill kvarstår! Universitetet har också ett heraldiskt vapen (en gyllene kartglob omgiven av en strålkrans av samma färg i rött fält) som skulle kunna användas istället för logotyp och/eller sigill.

text: Noteras kan ju att engelska wikipedia har universitetets logotyp i artikeln...
Nu har jag fixat rätt logotyp. Det var på tiden. /JoBo
thread_title:  Logotyp 

message: Noterar att den engelska artikeln om universitetet är pinsamt mycket mer genomarbetad. Vilka vill bidra till att översätta - och förbättra - det engelska materialet? :) Allt gott, //Urbourbo 30 augusti 2008 kl. 14.41 (CEST)
thread_title:  Översättning från [[:en:Uppsala University]]? 

message: Har Alva Myrdal någon koppling till Uppsala universitet? Hennes artikel ger vid handen att hon endast fötts och bott i staden Uppsala. //Urbourbo 4 september 2008 kl. 16.00 (CEST)
thread_title:  Nobelpristagare 

message: Lite väl tjatigt att läsa om alla mer eller mindre betydelsefulla personer som har/hade anknytning till universitetet. Den senaste av de fjorton statsministrarna som studerat i staden regerade på 1920-talet (Richard Sandler), känns inte så viktigt att hålla honom i huvudet dels med tanke på tidsavståndet dels med tanke på att posten som statsminister inte hade samma tyngd då som nu.  Angriffer 26 november 2008 kl. 23.08 (CET)
Jag la precis till två alumner, Thomas Sandell och Jan Stenbeck. Att det faktum att Jan Stenbeck inte står omnämnd trots att han tog sin examen vid Uppsala Universitet kändes konstigt med tanke på hans betydelse för Sverige, särskilt som mindre kända författare utgör "affischnamn". (De två jag la till utgör också ett bra komplement då de kommer från näringslivet vars alumner är klart underrepresenterade) /BobbyGalt
replies: text: :Jan Stenbeck - tanken flyr till Emanuel Swedenborg (fundera på det ;). UU vill numera officiellt framstå som ett "krämaruniversitet", typ,; Anders Wall, som flinar från Carolinabalkongen på Valborg. Trots detta är det den typ av förutsättningslös grundforskning, utan krämare i bakgunden, som UU ändå står för sedan 1477.
replies: text: :Gif oss Stig Strömholm, med massiv bildning, tillbaka och låt apotekaren njuta sitt otium! /Nesse 11 april 2010 kl. 16.21 (CEST)
Jan Stenbeck borde definitivt stå med, han är faktiskt en svensk som förändrat och påverkat Sverige enormt, förutom sina egna bedrifter i affärslivet. Dessutom som sagt så borde det finnas någon sorts balans i Alumnlistan i själva artikeln, som sagt är näringslivet helt klart underrepresenterat. Vet inte vad du menar med "krämaruniversitet" och det övriga, är detta en objektiv wikipediartikel eller skall dina personliga åsikter om ditten och datten vara vägledande? Välj själv. /BobbyGalt
Såg att det lagts till nu, Bra! Vore det inte på sin plats att lista de femton nobelpristagarna, det känns aningen mer akademiskt relevant? /BobbyGalt
thread_title: Överlastad personuppräkning

message: Den första biten om historien är kopierad direkt från
http://www.uu.se/node97.
Är det tillåtet???
replies: text: Absolut inte. /Grillo 9 september 2010 kl. 11.12 (CEST)
replies: text: :Är vi säkra på vilken text som kom först? Det går ju inte utesluta att universitetet lånat texter. ;) /Urbourbo 9 september 2010 kl. 12.44 (CEST)
replies: text: ::Nej, men i så fall borde de angett källa och licens, annars är det de som bryter mot upphovsrätten... Ett gissel. /Grillo 9 september 2010 kl. 18.35 (CEST)
replies: text: :::Att Uppsala universitet, som väl ändå måste anses som källkritikens och referensernas högborg, skulle kopiera en referenslös text från Wikipedia om sin egen historia och lägga ut på sin egen hemsida, synes ytterst osannolikt. Är det några som borde sätta en ära i att hålla reda på sin egen historia, så är det ett universitet. Jag har skrivit en historik för Uppsala universitet som hamnade på Studentliv i Uppsala. Eftersom texten här saknar referenser och dessutom sägs vara ett plagiat, byter jag ut den mot texten på Studentliv i Uppsala. Om det andra kommer från UU:s hemsida, kan man sedan inarbet de delar som saknas - med referenser. m.v.h.Sekreterare 25 februari 2011 kl. 01.09 (CET)
thread_title:  Direktkopierat 

message: Uppsala universitet är inte Nordens äldsta universitet, det är det universitet i Norden som har bedrivit utbildning kontinuerligt  längst tid. Lunds universitet är de facto äldre, men man bedrev ingen undervisning mellan reformationen och återuppståndelsen i samband med den svenska ockupationen av Skåne. Fråga Dick Harrison.
/L 
replies: text: Det är nog korrekt att högre utbildning har bedrivits tidigare i Lund än i Uppsala. Däremot finns det knappast några organisatoriska eller andra formella kopplingar mellan det första studium generale som inrättades i Lund och det universitet som grundades 1666. Uppsala universitet har hela tiden setts som en fortsättning av det universitet som grundades 1477, även om verksamheten tidvis har legat nere. Det är sålunda korrekt att påstå att Uppsala universitet är äldst av dagens universitet i Norden. Däremot är det inte det tidigast grundade lärosätet. /B****n (disk) 31 oktober 2012 kl. 07.43 (CET)
replies: text: :Uppsala universitet från Nationalencyklopedin - gäller - för närvarande. /Nesse (disk) 31 oktober 2012 kl. 11.30 (CET)
thread_title:  Vem var först? 

message: Lägger in faktakoll på påståendet Ända fram till 1700-talet var det dock endast det högre prästerskapet som utbildades vid universitet. De flesta fick istället sin utbildning vid katedralskolorna i stiftsstäderna. Jag antar att det beror på vad man menar. Menar man gemene man så fick de i allmänhet ingen utbildning alls. Menar man skrivare och liknande hade de oftast endast utbildning vid katedralskolorna, om de hade någon utbildning alls. Men det var ju också tjänster där det inte fanns några formella meritkrav. Men några präster som enbart hade utbildning vid katedralskolorna känner jag inte alls till. Möjligen någon klockare men de kan ju knappast räknas som präster. Sant är att Uppsala universitet sin första tid förde en knagglig tillvaro. Först ställde unionskrigen till det, och därefter kom Gustav Vasas konflikt med kyrkan att innebära att någon verksamhet inte återuppbyggdes. Johan III satsade i stället på Kloster-Lasses skola och först därefter började verksamheten att få lite fart. Men det innebar ju snarare att prästerna utbildade sig vid utländska universitet än att man nöjde sig med utbildning vid Katedralskolorna.--FBQ (diskussion) 4 december 2015 kl. 12.55 (CET)
replies: text: Jag tog bort hela denna del och avsnittet. Det motsägs också av vad som redan står.Yger (diskussion) 20 december 2019 kl. 10.45 (CET)
thread_title:  Katedralskolor 

message: I den här boken (och även här och här i en annan bok av samma författare) står att universitetet stänges redan omkring 1517, alltså före både Gustav Vasas maktövertagande och något genomdrivande av reformationen. Och detta ska ha varit orsaken till att Olaus Petri (längre fram i samma bok) begav sig till Tyskland för att studera. Har vi historien rätt återgiven? Vilka andra källor finns? -- LA2 (diskussion) 6 maj 2023 kl. 20.45 (CEST)
replies: text: Jag kikade i min studentlitteratur ("Det svenska samhället: Klerkernas och adelns tid 800-1720, av Thomas Lindkvist och Maria Sjöberg"). De skriver "Uppsala universitet, grundat 1477, hade gått under i samband med de politiska oroligheterna på 1520-talet." (sida 385). Sen under Erik XIV:s regering utnämndes Laurentius Petri Gothus till professor i Uppsala 1566. Som källa till bildning, vetenskap och universitetsväsende mm (orkar inte citera hela meningen) hänvisas i slutet av boken till Sten Lindroth "i ovan anförda arbeten", vilka jag kan se verkar vara "Den naturvetenskapliga världsbilden under den tidiga vasatiden", i "Den svenska historien", IV (1983). Detta band verkar vara den som kallas för "Gustav Vasa. Riket formas". Tänkte att de källorna du angav är gamla och det är bra att hålla sig till nyare verk, med en del undantag förstås. /Portunes (disk) 6 maj 2023 kl. 22.10 (CEST)
replies: text: :Jag kollade i biblioteket här hemma och har de 15 band av Den svenska historien från 1970-talet. I band 3 hittade jag detta: "Vid slutet av medeltiden fick Norden egna universitet. År 1477 grundades universitetet i Uppsala, och två år senare det i Köpenhamn. Undervisningen i Uppsala följde utländska förebilder. Föreläsningarna tycks ha hållits i ett hus söder om domkyrkan, vilket revs först på 1700-talet. Bland lärarna märktes Ericus Olai, teologen Peder Galle - känd från vår reformationshistoria - och matematikern Petrus Astronomus. I allmänhet tycks man i Uppsala bara ha avlagt lägre universitetsexamen, den s. k. baccalaureus, varefter man fortsatte till utländska högskolor. Undervisningen tycks ha avbrutits under unionsstriderna år 1515 och återupprättades först under Gustav Vasas söner." från Studentliv och universitet av fil. dr Alf Åberg i Den svenska historien 3: Kyrka och riddarliv. Karl Knutsson och Sturetiden Bonniers 1977, sida 35. /Portunes (disk) 6 maj 2023 kl. 22.36 (CEST)
replies: text: ::Sten Lindroth som källa till Klerkernas och adelns tid 800-1720 verkar även vara Svensk lärdomshistoria. Medeltiden. Reformationstiden (1975) och Svensk lärdomshistoria. Stormaktstiden (1975). Övriga källor som kan intressera nämns i Klerkernas och adelns tid även Svensk idéhistoria: bildning och vetenskap under tusen år 1 (2000) av Tore Frängsmyr. /Portunes (disk) 6 maj 2023 kl. 22.44 (CEST)
Uppsala universitet lät inför 400-årsfesten 1877 ge ut sin historia och jag tänker att den kan vara källan som Warburg & Schück lutar sig emot. Men kanske utgav UU någon ny historik till 500-årsfesten 1977? --LA2 (diskussion) 7 maj 2023 kl. 00.15 (CEST)

text: För att spetsa till det, har vi här frågan om reformationen framkallar stängningen av Uppsala universitet eller om stängningen av Uppsala universitet framkallar reformationen. --LA2 (diskussion) 7 maj 2023 kl. 00.35 (CEST)
Enligt Annerstedt, del 1, sid. 42 gjorde inbördeskriget (mellan ärkebiskopen och universitetsgrundaren Jakob Ulfsson på unionssidan och separatisten Sten Sture den äldre) att universitetet stängde både 1497 och 1504, men kanske öppnades snart igen. Under tiden var Uppsala universitet bara en högskola som ledde till kandidatexamen (baccalaureus) och många svenska studenter valde hellre Rostock, Greifswald, Leipzig eller Köln som studieort. Det var hur som helst dit de fick vända sig för att fortsätta till magister- och doktorsgraden. Om det nu var krig som stängde Uppsala universitet, så borde freden och stabiliteten under Gustav Vasa ha kunnat återöppna universitetet, men det var då som Gustav Vasas indragning av medel från kyrkan till staten sköt återöppnandet på framtiden. Att Olaus Petri 1516 valde Leipzig berodde alltså inte på någon drastisk händelse i Uppsala, utan bara på allmänt förfall. --LA2 (diskussion) 7 maj 2023 kl. 12.28 (CEST)

text: Jag har tänkt att ge mig på den här artikeln en tid, men har väl tyvärr inte riktigt haft källor som gått in på ämnet i detalj. Jag vet att universitetet åtminstone delvis var stängt under perioden 1515–1520, har inte sett exakta årtal på när, men att den 1520 sedan en tid var nedlagd har jag förstått. Också läst att det främst var kopplat till inbördeskriget där ärkebiskopen ju stod danskarnas sida medan Uppsala kontrollerades av upprorsmän. Gissningsvis stödde en stor del av prästerskapet/lärarna sin biskop, och det torde ju ha gjort det svårt att få undervisningen att fungera. Att kriget gjorde att man prioriterade annat spelade ju säkerligen roll. Ja, att Gustav Vasa drog in kyrkans medel spelade troligen en roll i att universitet inte återöppnade, men kungen hade ju också en djupt rotad misstänksamhet mot ärkebiskopsämbetet och kyrkan, han monopoliserar ju bland annat all boktryckning, och helt klart hade han en stark misstro mot den högre skolundervisningen, vilket helt klart har spelat in. Berättelsen från Per Brahe om att under en kort sejour i Uppsala drivit sin dolk genom läroboken och sagt Jag tör giva dig och din skola tusende djävlar är ju troligen uppdiktad, men den visar ändå på Gustav Vasas förhållningssätt till den högre utbildningen. Jag vet inte exakt under vilka perioder man i Uppsala hade möjlighet att avlägga magister- eller doktorsexamen i Uppsala men även under de perioder möjligheten fanns var ju de tyska universiteten oftast mer prestigefyllda och många som hade möjlighet kompletterade sin utbildning med några år där.  FBQ (diskussion) 7 maj 2023 kl. 13.55 (CEST)

text: Det finns en skrift som gavs ut i samband med 500-årsjubileet som brukar gå att hitta på loppisar. Den är dock ganska tunn och jag har inte brytt mig om att köpa den då den inte verkar innehålla så mycket matnyttiga detaljer. Men det är möjligt att det finns fler.FBQ (diskussion) 7 maj 2023 kl. 13.55 (CEST)
replies: text: :Gustav Vasa själv hade studerat vid Uppsala universitet. Oklart om han tog någon examen. Han nämns inte nu i avsnittet alumner, men kanske borde detta nämnas i historieavsnittet.

text: :Det var nog svårt att starta igång ett universitet i Sverige, och grundaren Jakob Ulfsson verkar ha ansträngt sig för att även befintliga präster i staden skulle skriva in sig som studenter från starten. Gissningsvis måste man ha anslagit pengar i proportion till antalet studenter (kanske terminsavgifter? som hemförsamlingen fick betala?), så att budgeten stärktes av att ha fler studerande. Om vi jämför med Olaus Petri, som anländer i Leipzig, så kan de ju inte ha hälsat honom välkommen helt gratis, utan han fick nog betala för sig. Frågan är om det enbart var hans föräldrar som betalande eller hans hemsocken bidrog. Annerstedt har så ont om källmaterial om Uppsala, att han drar slutsatser ur den historia som finns skriven om universiteten i Rostock och Greifswald. Säkert fungerade de ju enligt samma principer. --LA2 (diskussion) 7 maj 2023 kl. 18.07 (CEST)
replies: text: :: Jag kan ju inte säga att jag vet hur finansieringen fungerade, men jag utgår ifrån att huvuddelen av lärarnas löner betalades av avkastningen från ett antal kyrkohemman. Studenter betalade ju vanligen inte något för utbildningen annat än mindre summor, däremot hade de ju att betala för sig själva under utbildningen. Som smedson var det givetvis svårt att få loss de pengarna. Djäknar gick ju vanligen på djäknevandringar och tiggde medan de sjöng sånger för att få ihop till försörjningen. Senare kunde ju en student även arbeta som informator vid sidan av studierna. Men det är ju också möjligt att han hade en mecenat - en äldre prästman som upptäckt hans begåvning och betalt hans utbildning i utbyte mot framtida lojalitet. Så har det ju fungerat i andra fall.

text: :: Till Uppsalas fiansiering är jag säker på att det fanns anslagna hemman, ha dock dålig koll på om källorna fastslagit vilka de var. Sedan är det nog troligt att det liksom senare vid Uppsala universitet och Gymnasierna var så att särskilda prässtjänster var anslagna som lön till lärarna. Gustav Vasa var troligen snål här. Över huvud taget hade ju universitetet problem med finansieringen fram till att det erhöll de Gustavianska godsen 1624.
replies: text: :::Kung Gösta studerade tämligen säkert inte vid universitetet. Anekdoten ovan handlade om studier i yngre år, för en dansk skolmästare. Hade han studerat vid universitet borde han rimligen haft mer än väldigt grundliga insikter i latin. Allt detta enligt Lars-Olof Larsson, Gustav Vasa - landsfader eller tyrann?

text: :::andejons (diskussion) 7 maj 2023 kl. 21.25 (CEST)
thread_title:  Händelserna 1517