Diskussion:Afrikaans

message: Afrikaans har många rötter. Att se språket som ett germanskt språk förefaller självklart när man ser på hur mycket dagens officiella afrikaans liknar nederländskan och svenskan. Samtidigt omfattar benämningen afrikaans också tsotsitaal och andra talspråksvarianter som talas av ett antal människor i bl a Sydafrika och Namibia som överskrider antalet så kallade "boer". Dessa idiom är mindre påfallande svensk-lika. Många personer med afrikaans som modersmål anser att deras språk uppfanns av malajerna för att de skulle kunna kunna kommunicera med sina nederländska husbönder. De pekar på att de äldsta bevarade afrikaans-texterna är avfattade med arabisk skrift och härstammar från en tid då husbondefolket brukade använda officiell nederländska när de uttryckte sig i skrift. Dagens tsotsitaal är i mycket en bantuiserad vidareutveckling av detta 1600-talsspråk. Det officiella språket däremot har genomgått en lång språkvårdsprocess, där språkmyndigheten rensat ut icke-germanska ord och vändningar, och hela tiden har sneglat på nederländskan och också på svenskan och andra germanska språk som förebilder. 
   Jag placerar denna text här, innan jag lägger in något liknande i artikeln, för att få synpunkter.
----
  
Att Svenska och Afrikaans påminner om varandra, beror väl (förutom vissa grundläggande germaniska samord) nästan enbart på alla lån ifrån lågtyska?
Flyttar över nedan från artikelsidan, bör bearbetas innan det läggs in i artikeln. Just nu känns det väl mycket som privatforskning... /Grillo 3 september 2005 kl.14.23 (CEST)
thread_title: Rötter och identitet

message: En svensk (Dan Köhl) som fascinerats av afrikaans berättar:
Närsom under träning av elefanter i Namibia jag hörde Afrikaans talas första gången och upptäckte hur likt svenskan det var (samt att jag nästan kunde tala med boer) har jag gjort lite efterforskningar. 
Obs: enligt konventionell historieskrivning härstammar afrikaans entydigt från 1600-talets nederländska; här följer Dan Köhls mer färgstarka utläggning som knyter ihop vikingar, friser och boer:
Alltifrån det påstådda frisiska grundandet av Birka och den under vendeltiden stora potentiella invandringen av frisiska köpman och andra till svitjod av dessa folkslag, ger en antydan om en intim närhet mellan svenskan och denna språkstam, alltså den förmedeltida frisiskan, att de båda språken är intimt besläktade som inte medeltida tyska influenser eller 1700-talets förfranskning av svenskan lyckats att helt ta bort. Den som funderar över detta lite mera, och jämför med isländskan kommer kanske på att vi inte har dokumenterade låneord därifrån heller. Självfallet inte, för de talar roten till vårt språk, vårt språk har nästan utveckats ur det som de talar. En svensk i mälardalen som lärt sig runor förstår nästan inte vad det står på en sten från år 800 e.Kr. men en islänning kan möjligen läsa hela stycken flytande. Denna bakgrund bör man övertänka när man diskuterar afrikaand, som färdades till sydafrika omkring 1600-talet. När vi svenskar säger katt som i katwijk i Holland så har vi kanske ingen dokumentation på att vi lånat ordet från afrikaand. Men de säger samma ord för samma djur. Och det ordet uppfanns inte i Uppsala...
För några månader sedan (under svenska på respektive sida i afrikaands wikipedia skrev jag in följande exempel, vilken jag av olika anledningar sprang på idag igen. Först kommer deras beskrivelse av oss:
Sweeds is 'n Noord-Germaanse (as deel van Germaans) en Skandinawiese taal. Die taal is nou verband aan Noors en Deens. Dit word merendeels in Swede (1986: 7,825,000 sprekers) en Finland (1997: 296,000 sprekers) gebruik.
Om 'n idee te gee van hoe Sweeds en Afrikaans verskil sal 'n paar voorbeelde verskaf word:
* My naam is [Koehl]. Ek skryf in Sweeds nou om te wys hoe Afrikaans en Sweeds ooreenstem. 
*(Mitt namn är Dan Koehl. Jag skriver på Svenska nu, för att visa hur Afrikaans och Svenska överensstämmer.)
Algemene term wat deur boere gebruik word soos (vanliga ord för en bonde är):
* koei, ko
* vark, svin
* hond, hund
* kat, katt
* Daar is melk om te drink en kaas om te eet, Där är Mjölk at dricka och ost att äta.
* Indien u verder belangstel in Sweeds, kyk gerus na die Sweedse Wikipedia - http://sv.wikipedia.com/.
* Afrikaan på wikipedia: ta en titt och jämför våra språk - http://af.wikipedia.com/
-------------------
Det är visst ett faktum att "afrikaans har många rötter" (för att citera den förste skribenten på denna sida), såsom bl.a. engelskan, men trots det hör afrikaans (och engelska) till den germanska språkgrenen i den indoeuropeiska språkfamiljen. Dess grundförråd och grundgrammatik är och förblir germanska, särskilt standardspråkets. Tsotsitaal och andra avvikande talvarianter är kreoliserade varianter av afrikaans som i sig själv är något kreoliserad variant av nederländskan. Sådana kreoliserade varianter har också utvecklats av bl.a. engelskan, franskan och nederländskan. -- Helan går, 16. 1. 2007
thread_title: Dan Köhls krönika

message: “Veel geluk” has been replaced by “sterkte!”. If you would congratulate someone, however, Afrikaans speaking people say “veels geluk!” ('fe:ls xə'lœk) (congratulations!). 
I’ve added some phonetic transcription as well. Don’t hope you mind if I used http://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:IPA_for_Dutch_and_Afrikaans 
Furthermore, what is the tone of “Jag älskar dig”? Is it a bit more romantic? Then it should be “Ek het jou lief” ('ɛk ɦɛt 'jou 'lif).  “Ek is lief vir jou” ('ɛk əs 'lif fər 'jou)  could be two guys saying it platonically to one another, or a mother to a child, a father to his son, two best buddies… “Ek is verlief op jou” ('ɛk əs fər'lif ɔp 'jou) means “I am in love with you”.
Met vriendelike groete (mɛt 'frindələkə 'xrutə)
'sœytpœnt Suidpunt 13 juli 2011 kl. 22.59 (CEST)
thread_title: A few minor adjustments

message: I avsnittet dialekter står det om kaapse afrikaans: "Dock har den blivit allt mer begränsad till de färgade befolkningsgrupperna i Kapstaden och närliggande områden." I övrigt innehåller artikeln inget om skillnaden mellan det talspråk de vita använder och det talspråk som används av de färgade. I Nationalencyklopedin, första bandet, 1989, står följande: "Det finns stora skillnader i talspråket mellan olika sociala grupper, särskilt mellan "vita" och "färgade". En mycket avvikande form, taal, används (som lingua franca) av "svarta" i Soweto och på andra håll." Kanske borde det nämnas något också i Wikipedias artikel om sådana sociolekter. Tyvärr har jag inte tillgång till nätupplagan av Nationalencyklopedin. Det kan kanske finnas mer där om hur sociolekterna i afrikaans är på 2000-talet. Sjunnesson (diskussion) 11 oktober 2019 kl. 10.47 (CEST)
thread_title:  Skillnader i talspråket mellan olika sociala grupper  

message: Jag har nu förenklat strukturen något, samordnat några relaterade huvudrubriker och gjort det mer i linje med den här ämnesguiden. Förhoppningsvis har inget blivit konstigt eller svårläsligt efter min omstuvning.--Paracel63 (diskussion) 5 januari 2020 kl. 23.37 (CET)
 
==== Afrikaans ====
*Begärd av: Sjunnesson (diskussion) 3 augusti 2019 kl. 08.24 (CEST)
*Motivering: En utökad och lång artikel som behöver granskas. 
*Målsättning: Att artikeln kan utses till Rekommenderad, eventuellt nomineras till Utvald.
*Diskussion: 
Kanske Ascilto, Ataraxim, Deryni, Idunius, Jan Arvid Götesson, Roger Viklund, Tostarpadius och Yger är intresserade av att granska artikeln? Sjunnesson (diskussion) 8 oktober 2019 kl. 18.47 (CEST)
replies: text: Jag anmäler intresse, men det kan dröja några dagar innan jag kan lägga tid på artikeln. Deryni (diskussion) 8 oktober 2019 kl. 17.41 (CEST)
replies: text: :Jag tjuvstartade genom att granska ingressen, vilket den mådde bra av. Jag flyttade också innehållsförteckningen, så att hålrummet mot faktamallen försvann. Det är jag dock inte helt nöjd med. Jag skulle vilja att ingressen låg före TOC. Men då glider TOC ner en bra bit. Kanske vet någon annan råd i den frågan. Jag passade också på att lägga mallen för granskning på artikelns diskussionssida. Allt gott! Deryni (diskussion) 8 oktober 2019 kl. 18.51 (CEST)
replies: text: :: Jag kikar vidare på språket i artikeln. Jag hittar en mening som jag inte vill ge mig på, eftersom jag inte förstår innebörden, men att det förekommer en upprepning i den och att den förmodligen ska förses med en fotnot och länkning till annan artikel: Talare av nederländska konfronteras av färre icke-kognater när man lyssnar på afrikaans än när en talare av afrikaans lyssnar på nederländska. Den ömsesidiga förståelsen tenderar således att vara något asymmetrisk då det är lättare för talare av nederländska att förstå afrikaans än för en talare av afrikaans att förstå nederländska. Det verkar som en upprepning och dessutom som om "icke-kognat" inte avser agnat, utan något helt annat!? Jag har satt mallen  så länge. Deryni (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 06.41 (CEST)
replies: text: :::: Skulle en länkning av ordet Kognat räcka som förtydligande? Bara att läsa på vad en kognat var, hjälpte mig att förstå resonemanget. (Som jag inte tycker ser ut som en upprepning när jag väl förstått resonemanget.) Sidan 468 i källan förklarar ganska bra hur icke-kognater kan vara asymmetriska. I svenska har vi orden "förbluffade" och "förvånade", medan danskan bara har en motsvarighet till ett av orden, "forbløffade". I just detta fall förstår därför svenskar danska lättare än danskar förstår svenska. (Just den här förklaringen finns på sidan 458 i artikeln.) Den formulering som du hänvisar till i artikeln, den finns närmast ordagrant återgiven i källan, men jag återfinner den just nu inte. IP 62.20.170.74 (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 07.56 (CEST)
replies: text: :::::Jo, jag övervägde nog ett sådant förfarande när jag språkgranskade. Men jag tyckte inte att det hjälper läsaren tillräckligt. Däremot ger din beskrivning med exempel här god hjälp till läsaren. Går inte beskrivningen att omforma och lägga som en fotnot till kapitlet!? Deryni (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 09.41 (CEST)
replies: text: ::::::Källan upplever jag som riktigt bra för den språkintresserade generellt. Frisisk-talande i Nederländerna relativt svensk-talande i Finland har tex två väldigt lika, men väldigt olika förutsättningar. Frisisk-talande är väl bekanta med Nederländska, vilket hjälper dem att förstå Afrikaans, medan svensk-språkiga i Helsingfors inte får någon hjälp alls av sina kunskaper i finska för att förstå danska. De senare har också ett smalare ordförråd som gör att de inte har lika mycket hjälp av kognater. Norskspråkiga har lättare att förstå svenska än svenskar att förstå norska. Detta kanske först och främst därför att norskan inte är lika standardiserad som svenskan är. Norskan har flera skriftspråk och talspråk som förstås i hela landet. Det gör att svenskan inte är lika mycket en utmaning för norrmän som norskan är för svenskar. Rent tekniskt är kanske afrikaans och nederländska inte mer olika än två skandinaviska språk, men afrikaans- och nederländsk-språkiga har kanske inte samma vana vid att exponeras för någon med ett närliggande språk. Träffar jag en norrman försöker jag prata så ren svenska som möjligt. Det gör det lättare för norrmannen, än om jag försöker härma norska. Det angreppssättet är främmande för en holländare. IP 62.20.170.74 (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 10.01 (CEST)

text: :::Vidare undrar jag om nederländska Kapkolonin kanske ska ses som ett namn och därför skrivas Nederländska Kapkolonin!? Deryni (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 06.43 (CEST)
replies: text: ::::Jag fortsätter med språkputsen, en bit i taget, när jag har tid. Men jag undrar om någon annan kan ordna tabellen i avsnittet "Språkgeografi", så att inte tabellen åstadkommer ett sådant väldigt hål i layouten, som den för tillfället gör. Deryni (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 20.05 (CEST)
replies: text: :::::Jag kastade ett öga på artikeln för ros skull och undrar om man inte kan göra underrubrikerna litet kortare, alternativt fler (särskilt 2.4) så infoboxen blir smalare? Som det är nu ser det ganska lustigt ut, i alla fall på min skärm. Bäst hade också varit att få inboxen att komma efter inledningen. Lantgård (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 12.42 (CEST)
replies: text: :::::: Vissa rubriker är nu förenklade/förkortade. Artikelstrukturen är kanske inte helt optimal, och jag skulle föreslå en tydligare (lite tråkigare men mer standardiserad) struktur enligt strukturförslaget i denna nyskrivna ämnesguide. Titta förresten gärna igenom den ämnesguiden och ändra/föreslå ändringar på dess diskussionssida. --Paracel63 (diskussion) 2 januari 2020 kl. 16.21 (CET)
replies: text: :::::::Jag fixade också några av rubrikerna utifrån s synpunkter. Det vore emellertid utmärkt om rubrikerna putsas ytterligare utifrån  länkade ämnesguide. Deryni (diskussion) 4 januari 2020 kl. 17.35 (CET)
replies: text: :::::::: Förhoppningsvis blev inget onödigt konstigt efter min struktputs. Däremot behöver nog artikeln lite mer puts; innehållsförteckning längst upp till vänster är opraktiskt, inte minst för lite smalare skärmar. En återgång till normal hantering (utan vänsterställning) är nog ändå det bästa. Dessutom har vissa sektioner för trång med bilder (kan nog lösas här och var genom att vissa bilder blir vänsterställda). Paracel63 (diskussion) 9 januari 2020 kl. 05.38 (CET)
replies: text: ::::::::: Deryni (diskussion) 9 januari 2020 kl. 21.21 (CET)
</div>
----
thread_title:  Struktur 

message: *Begärd av: Sjunnesson (diskussion) 3 augusti 2019 kl. 08.24 (CEST)
*Motivering: En utökad och lång artikel som behöver granskas. 
*Målsättning: Att artikeln kan utses till Rekommenderad, eventuellt nomineras till Utvald.
*Diskussion: 
Kanske Ascilto, Ataraxim, Deryni, Idunius, Jan Arvid Götesson, Roger Viklund, Tostarpadius och Yger är intresserade av att granska artikeln? Sjunnesson (diskussion) 8 oktober 2019 kl. 18.47 (CEST)
replies: text: Jag anmäler intresse, men det kan dröja några dagar innan jag kan lägga tid på artikeln. Deryni (diskussion) 8 oktober 2019 kl. 17.41 (CEST)
replies: text: :Jag tjuvstartade genom att granska ingressen, vilket den mådde bra av. Jag flyttade också innehållsförteckningen, så att hålrummet mot faktamallen försvann. Det är jag dock inte helt nöjd med. Jag skulle vilja att ingressen låg före TOC. Men då glider TOC ner en bra bit. Kanske vet någon annan råd i den frågan. Jag passade också på att lägga mallen för granskning på artikelns diskussionssida. Allt gott! Deryni (diskussion) 8 oktober 2019 kl. 18.51 (CEST)
replies: text: :: Jag kikar vidare på språket i artikeln. Jag hittar en mening som jag inte vill ge mig på, eftersom jag inte förstår innebörden, men att det förekommer en upprepning i den och att den förmodligen ska förses med en fotnot och länkning till annan artikel: Talare av nederländska konfronteras av färre icke-kognater när man lyssnar på afrikaans än när en talare av afrikaans lyssnar på nederländska. Den ömsesidiga förståelsen tenderar således att vara något asymmetrisk då det är lättare för talare av nederländska att förstå afrikaans än för en talare av afrikaans att förstå nederländska. Det verkar som en upprepning och dessutom som om "icke-kognat" inte avser agnat, utan något helt annat!? Jag har satt mallen  så länge. Deryni (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 06.41 (CEST)
replies: text: :::: Skulle en länkning av ordet Kognat räcka som förtydligande? Bara att läsa på vad en kognat var, hjälpte mig att förstå resonemanget. (Som jag inte tycker ser ut som en upprepning när jag väl förstått resonemanget.) Sidan 468 i källan förklarar ganska bra hur icke-kognater kan vara asymmetriska. I svenska har vi orden "förbluffade" och "förvånade", medan danskan bara har en motsvarighet till ett av orden, "forbløffade". I just detta fall förstår därför svenskar danska lättare än danskar förstår svenska. (Just den här förklaringen finns på sidan 458 i artikeln.) Den formulering som du hänvisar till i artikeln, den finns närmast ordagrant återgiven i källan, men jag återfinner den just nu inte. IP 62.20.170.74 (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 07.56 (CEST)
replies: text: :::::Jo, jag övervägde nog ett sådant förfarande när jag språkgranskade. Men jag tyckte inte att det hjälper läsaren tillräckligt. Däremot ger din beskrivning med exempel här god hjälp till läsaren. Går inte beskrivningen att omforma och lägga som en fotnot till kapitlet!? Deryni (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 09.41 (CEST)
replies: text: ::::::Källan upplever jag som riktigt bra för den språkintresserade generellt. Frisisk-talande i Nederländerna relativt svensk-talande i Finland har tex två väldigt lika, men väldigt olika förutsättningar. Frisisk-talande är väl bekanta med Nederländska, vilket hjälper dem att förstå Afrikaans, medan svensk-språkiga i Helsingfors inte får någon hjälp alls av sina kunskaper i finska för att förstå danska. De senare har också ett smalare ordförråd som gör att de inte har lika mycket hjälp av kognater. Norskspråkiga har lättare att förstå svenska än svenskar att förstå norska. Detta kanske först och främst därför att norskan inte är lika standardiserad som svenskan är. Norskan har flera skriftspråk och talspråk som förstås i hela landet. Det gör att svenskan inte är lika mycket en utmaning för norrmän som norskan är för svenskar. Rent tekniskt är kanske afrikaans och nederländska inte mer olika än två skandinaviska språk, men afrikaans- och nederländsk-språkiga har kanske inte samma vana vid att exponeras för någon med ett närliggande språk. Träffar jag en norrman försöker jag prata så ren svenska som möjligt. Det gör det lättare för norrmannen, än om jag försöker härma norska. Det angreppssättet är främmande för en holländare. IP 62.20.170.74 (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 10.01 (CEST)

text: :::Vidare undrar jag om nederländska Kapkolonin kanske ska ses som ett namn och därför skrivas Nederländska Kapkolonin!? Deryni (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 06.43 (CEST)
replies: text: ::::Jag fortsätter med språkputsen, en bit i taget, när jag har tid. Men jag undrar om någon annan kan ordna tabellen i avsnittet "Språkgeografi", så att inte tabellen åstadkommer ett sådant väldigt hål i layouten, som den för tillfället gör. Deryni (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 20.05 (CEST)
replies: text: :::::Jag kastade ett öga på artikeln för ros skull och undrar om man inte kan göra underrubrikerna litet kortare, alternativt fler (särskilt 2.4) så infoboxen blir smalare? Som det är nu ser det ganska lustigt ut, i alla fall på min skärm. Bäst hade också varit att få inboxen att komma efter inledningen. Lantgård (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 12.42 (CEST)
replies: text: :::::: Vissa rubriker är nu förenklade/förkortade. Artikelstrukturen är kanske inte helt optimal, och jag skulle föreslå en tydligare (lite tråkigare men mer standardiserad) struktur enligt strukturförslaget i denna nyskrivna ämnesguide. Titta förresten gärna igenom den ämnesguiden och ändra/föreslå ändringar på dess diskussionssida. --Paracel63 (diskussion) 2 januari 2020 kl. 16.21 (CET)
replies: text: :::::::Jag fixade också några av rubrikerna utifrån s synpunkter. Det vore emellertid utmärkt om rubrikerna putsas ytterligare utifrån  länkade ämnesguide. Deryni (diskussion) 4 januari 2020 kl. 17.35 (CET)
replies: text: :::::::: Förhoppningsvis blev inget onödigt konstigt efter min struktputs. Däremot behöver nog artikeln lite mer puts; innehållsförteckning längst upp till vänster är opraktiskt, inte minst för lite smalare skärmar. En återgång till normal hantering (utan vänsterställning) är nog ändå det bästa. Dessutom har vissa sektioner för trång med bilder (kan nog lösas här och var genom att vissa bilder blir vänsterställda). Paracel63 (diskussion) 9 januari 2020 kl. 05.38 (CET)
replies: text: ::::::::: Deryni (diskussion) 9 januari 2020 kl. 21.21 (CET)
</div>
----
thread_title:  [[Afrikaans]] 

message: Resultatet av nomineringen blev "inte antagen" enligt de vägledande kriterierna:
* Har efter två dagar minst 3/4 och minst fyra stöder inte-röster.Sjunnesson (diskussion) 10 mars 2020 kl. 15.02 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
=== Afrikaans ===
Nominerad av Sjunnesson (diskussion) 26 februari 2020 kl. 08.39 (CET)
 
En innehållsrik och välskriven artikel som bearbetats på Artikelgrankningar i nästan ett halvår.
 
;Stöder för utmärkt
* Tostarpadius (diskussion) 26 februari 2020 kl. 16.37 (CET) I enlighet med nomineringen.
# Dan Koehl (diskussion) 26 februari 2020 kl. 18.12 (CET), enligt nomineringen.
*  Sjunnesson (diskussion) 1 mars 2020 kl. 09.41 (CET) Enligt nominering.
* Alexander Alejandro (diskussion) 5 mars 2020 kl. 12.39 (CET) Enligt nomineringen.
* Deryni (diskussion) 29 februari 2020 kl. 15.14 (CET) Enligt nomineringen, med den justering i artikeln som nu gjorts.
;Stöder för bra
 
;Stöder inte
# Ascilto (diskussion) 8 mars 2020 kl. 20.42 (CET) Vad har hänt här? 1. Större delen av artikeln saknar ju fotnoter 2. Flera av de tryckta källorna kan inte lånas på svenska bibliotek. 3. Bollandet med procentsatser reser många frågor. Såna här artiklar brukar inte släppas igenom.
# Tostarpadius (diskussion) 8 mars 2020 kl. 20.58 (CET) Efter närmare granskning av historiken inser jag att det handlar om en översättning.
#Yger (diskussion) 8 mars 2020 kl. 21.03 (CET) Detta är en ämne som både är svårt tekniskt (som matte) och i hur det tillämpas. Det får då inte finns någon skavank i dessa bassaker, vilket det tydligtvis gör
# Alexander Alejandro (diskussion) 8 mars 2020 kl. 21.27 (CET) Ställer mig här. Flera delar av artikeln har brist på fotnoter. 
# TernariusD 8 mars 2020 kl. 21.48 (CET) Som jag tidigare har påpekat är detta inte en raderingsomröstning, det är en omröstning om en utmärkelse till en exceptionell artikel. Då kan vi inte, emm, acceptera så här många brister.
;Diskussion
Jag vill ogärna rösta emot, men kan inte röst för, så länge artikeln har åtgärdsmallar. Deryni (diskussion) 26 februari 2020 kl. 20.31 (CET)
replies: text: Jag såg inte, när jag nominerade artikeln, att den har en åtgärdsmall i en mening: "Talare av nederländska konfronteras av färre icke-kognater när man lyssnar på afrikaans[förtydliga] än när en talare av afrikaans lyssnar på nederländska." Det här, som gäller förståelsen mellan nederländska och afrikaans, kanske någon kan reda ut? Sjunnesson (diskussion) 28 februari 2020 kl. 08.37 (CET)
replies: text: :Jag har nu hittat källan till det som anses behöva förtydligande. Det är hämtat från sidan 460 i The Contribution of Linguistic Factors to the Intelligibility of Closely Related Languages, nu fotnot 10 i artikeln Afrikaans, som hänvisar till sid. 445–467 i artikeln The Contribution of ... . Jag har lagt till sidan 460 som särskild fotnot, fotnot 9, eftersom det ansågs att förtydligande behövdes. Sjunnesson (diskussion) 28 februari 2020 kl. 11.00 (CET)
Jag förstår inte de två övre illustrationerna som båda beskrivs som "Afrikaanstalande efter provins". Varför visar de olika? Borde inte den övre översättas till svenska? --AHA (diskussion) 8 mars 2020 kl. 16.40 (CET)

text: Kanske huvudförfattaren har något bra svar på det?  Sjunnesson (diskussion) 8 mars 2020 kl. 17.34 (CET)
replies: text: :Bollandet med procentsatser reser många frågor. Av de afrikaanstalande sägs 8,8 % vara svarta samtidigt som 80-100 % av de boende i Kapprovinsen påstås ha afrikaans som språk i hemmet. I hela Sydafrika utgör de svarta 80,2 % av befolkningen. Enkel matematik säger att detta inte går ihop. /Ascilto (diskussion) 8 mars 2020 kl. 20.42 (CET)
 "Större delen av artikeln saknar fotnoter", skriver Du. Vad menar Du med det? I mina ögon kryllar det av dem. Tostarpadius (diskussion) 8 mars 2020 kl. 20.47 (CET)

text: Vad gäller att böcker inte kan lånas på svenska bibliotek är det en märklig invändning. Själv har jag mängder av titlar som annars inte finns tillgängliga i landet. Det är lätt att beställa sådana nuförtiden. Tostarpadius (diskussion) 8 mars 2020 kl. 20.55 (CET)
replies: text: : Ta avsnittet Morfologi t.ex: 1 fotnot. Ortografi: 1 fotnot. Dialekter: 2 fotnoter. Språkgeografi: 2 fotnoter. Underavsnittet Språkutvecklingen: 0 fotnoter. Inte heller i övrigt är fotnoterna heltäckande. Dessutom går som sagt flera av de tryckta källorna inte att låna på svenska bibliotek. Jag tror inte på att användare köper in flera böcker som vardera styrker enstaka påståenden. /Ascilto (diskussion) 8 mars 2020 kl. 21.00 (CET)
replies: text: ::Vid en jämförelse med artikeln på enwp får jag intrycket att vår artikel är ett översatt utdrag från denna. /Ascilto (diskussion) 8 mars 2020 kl. 21.04 (CET)
</div>
----
thread_title: Inte antagen till utvald

message: Nominerad av Sjunnesson (diskussion) 26 februari 2020 kl. 08.39 (CET)
 
En innehållsrik och välskriven artikel som bearbetats på Artikelgrankningar i nästan ett halvår.
 
;Stöder för utmärkt
* Tostarpadius (diskussion) 26 februari 2020 kl. 16.37 (CET) I enlighet med nomineringen.
# Dan Koehl (diskussion) 26 februari 2020 kl. 18.12 (CET), enligt nomineringen.
*  Sjunnesson (diskussion) 1 mars 2020 kl. 09.41 (CET) Enligt nominering.
* Alexander Alejandro (diskussion) 5 mars 2020 kl. 12.39 (CET) Enligt nomineringen.
* Deryni (diskussion) 29 februari 2020 kl. 15.14 (CET) Enligt nomineringen, med den justering i artikeln som nu gjorts.
;Stöder för bra
 
;Stöder inte
# Ascilto (diskussion) 8 mars 2020 kl. 20.42 (CET) Vad har hänt här? 1. Större delen av artikeln saknar ju fotnoter 2. Flera av de tryckta källorna kan inte lånas på svenska bibliotek. 3. Bollandet med procentsatser reser många frågor. Såna här artiklar brukar inte släppas igenom.
# Tostarpadius (diskussion) 8 mars 2020 kl. 20.58 (CET) Efter närmare granskning av historiken inser jag att det handlar om en översättning.
#Yger (diskussion) 8 mars 2020 kl. 21.03 (CET) Detta är en ämne som både är svårt tekniskt (som matte) och i hur det tillämpas. Det får då inte finns någon skavank i dessa bassaker, vilket det tydligtvis gör
# Alexander Alejandro (diskussion) 8 mars 2020 kl. 21.27 (CET) Ställer mig här. Flera delar av artikeln har brist på fotnoter. 
# TernariusD 8 mars 2020 kl. 21.48 (CET) Som jag tidigare har påpekat är detta inte en raderingsomröstning, det är en omröstning om en utmärkelse till en exceptionell artikel. Då kan vi inte, emm, acceptera så här många brister.
;Diskussion
Jag vill ogärna rösta emot, men kan inte röst för, så länge artikeln har åtgärdsmallar. Deryni (diskussion) 26 februari 2020 kl. 20.31 (CET)
replies: text: Jag såg inte, när jag nominerade artikeln, att den har en åtgärdsmall i en mening: "Talare av nederländska konfronteras av färre icke-kognater när man lyssnar på afrikaans[förtydliga] än när en talare av afrikaans lyssnar på nederländska." Det här, som gäller förståelsen mellan nederländska och afrikaans, kanske någon kan reda ut? Sjunnesson (diskussion) 28 februari 2020 kl. 08.37 (CET)
replies: text: :Jag har nu hittat källan till det som anses behöva förtydligande. Det är hämtat från sidan 460 i The Contribution of Linguistic Factors to the Intelligibility of Closely Related Languages, nu fotnot 10 i artikeln Afrikaans, som hänvisar till sid. 445–467 i artikeln The Contribution of ... . Jag har lagt till sidan 460 som särskild fotnot, fotnot 9, eftersom det ansågs att förtydligande behövdes. Sjunnesson (diskussion) 28 februari 2020 kl. 11.00 (CET)
Jag förstår inte de två övre illustrationerna som båda beskrivs som "Afrikaanstalande efter provins". Varför visar de olika? Borde inte den övre översättas till svenska? --AHA (diskussion) 8 mars 2020 kl. 16.40 (CET)

text: Kanske huvudförfattaren har något bra svar på det?  Sjunnesson (diskussion) 8 mars 2020 kl. 17.34 (CET)
replies: text: :Bollandet med procentsatser reser många frågor. Av de afrikaanstalande sägs 8,8 % vara svarta samtidigt som 80-100 % av de boende i Kapprovinsen påstås ha afrikaans som språk i hemmet. I hela Sydafrika utgör de svarta 80,2 % av befolkningen. Enkel matematik säger att detta inte går ihop. /Ascilto (diskussion) 8 mars 2020 kl. 20.42 (CET)
 "Större delen av artikeln saknar fotnoter", skriver Du. Vad menar Du med det? I mina ögon kryllar det av dem. Tostarpadius (diskussion) 8 mars 2020 kl. 20.47 (CET)

text: Vad gäller att böcker inte kan lånas på svenska bibliotek är det en märklig invändning. Själv har jag mängder av titlar som annars inte finns tillgängliga i landet. Det är lätt att beställa sådana nuförtiden. Tostarpadius (diskussion) 8 mars 2020 kl. 20.55 (CET)
replies: text: : Ta avsnittet Morfologi t.ex: 1 fotnot. Ortografi: 1 fotnot. Dialekter: 2 fotnoter. Språkgeografi: 2 fotnoter. Underavsnittet Språkutvecklingen: 0 fotnoter. Inte heller i övrigt är fotnoterna heltäckande. Dessutom går som sagt flera av de tryckta källorna inte att låna på svenska bibliotek. Jag tror inte på att användare köper in flera böcker som vardera styrker enstaka påståenden. /Ascilto (diskussion) 8 mars 2020 kl. 21.00 (CET)
replies: text: ::Vid en jämförelse med artikeln på enwp får jag intrycket att vår artikel är ett översatt utdrag från denna. /Ascilto (diskussion) 8 mars 2020 kl. 21.04 (CET)
</div>
----
thread_title:  [[Afrikaans]]