Diskussion:Tomt

message: I Wikipedia anges: En tomt är ett markområde som är bebyggt, eller avses att bebyggas. En tomt bildas via en lantmäteriförrättning genom avstyckning av en fastighet och kan därefter bilda en egen fastighet, särskilt när den säljs. En skogs- och jordbruksfastighet räknas inte som tomt men kan delvis bestå av tomtmark. - Det är en missvisande förklaring. Här är min spontana kommentar. Det gäller att göra klar åtskillnad mellan fastighet och tomt, för begreppen är inte synonyma på dett sätt artikeln beskriver. 
Fastighet
Fastighet är ett begrepp som används främst för Lantmäteriets och Skatteverkets identitet av mark i olika register och i bl.a. beskattning. "All mark är indelad till fastigheter" (1 kap. 1 § JB). I fastighet ingår även vattenområde om sådant finns, t.ex. vid en strand. Fastigheter kan till arean vara mycket små eller mycket stora och kan bestå av ett enda stycke mark eller av flera s.k. skiften. Fastighetbeteckning består av antingen jordregisternamn och littra t.ex. Tullinge 11:75 eller kvartersnamn och tomtnummer t.ex. Tallen 4. 
Tomtbegrepp i PBL och detaljplan
En tomt är enligt TNC Plan- och byggtermer 1994, en för bebyggelse avsedd enhet. Med tomt i en detaljplan avses mark med så stor area att den uppfyller planens krav på minsta tillåtna tomtarea. I annat fall är det ingen tomt och då får marken inte avstyckas och inte bebyggas (8 kap. 11 § PBL). Mindre avvikelse får ske från areakravet. Men det är bara små avvikelser som tillåts i rättspraxis.
Att en till tomt avsedd bit mark inom ett kvarter kan ha en fastighetbeteckning gör den inte till tomt som får bebyggas. För att få bebyggas eller användas enligt en detaljplan måste en fastighet eller flera sammanförda bitar av mark i storlekshänseende uppfylla planens storlekskrav på tomt när sådana krav finns i detaljplanens bestämmelser. 
Det väsentligaste tomtkravet i en detaljplan är tomtens area. En stor fastighet kan ha så stor area att den kan indelas till flera tomter enligt planen. En liten fastighet kan ha så liten area att den inte räcker till ens en hel tomt med tillräcklig area utan att tillföras mark från andra intilliggande fastigheter. Om det inte går att sammanföra mark från egen och andra fastigheter till en enligt planen tillräckligt stor tomt, så är fastigheten ingen tomt och är inte tillåten att bebygga enligt planen. Kan mark däremot sammanföras till erforderlig area så får en fastighet bildas av markbitarna och då blir det en ny storlek på fastigheten och tillika en bebyggbar tomt.  
Andra tomtbegrepp än i PBL
När det gäller tomters storlek har Riksskatteverket angett en definition av tomt i samband med information om fastighetstaxering: "Mark till fastighet, som är bebyggd med småhus, hyreshus [---], skall i sin helhet utgöra tomtmark om fastigheten ligger i ett ägoskifte och har en total areal som inte överstiger två hektar." Denna yta på 20 000 kvm kan vara ett lämpligt tak för hur stor tomt som får räknas med.
Med tomtmark för småhus avses enligt 2 kap. 4 § FTL mark som upptas av bl.a. småhus samt trädgård, parkeringsplats, upplagsplats, kommunikationsutrymme m.m., som ligger i anslutning till sådan byggnad. Vidare skall mark till fastighet, som är bebyggd med småhus i sin helhet utgöra tomtmark, om fastigheten ligger i ett ägoskifte och har en total areal som inte överstiger två hektar. Detta skall dock inte gälla om fastighetens mark till någon del skall taxeras tillsammans med en annan egendom enligt reglerna i 4 kap. FTL. Vad nu har sagts om tomtmark gäller enligt 2 kap. 4 § också för mark till obebyggd fastighet, som har bildats för byggnadsändamål under de senaste två åren. Har fastigheten bildats längre tillbaka i tiden, skall marken utgöra tomtmark endast om det är uppenbart att den får bebyggas. I övriga fall skall obebyggd mark anses som tomtmark endast om marken enligt detaljplan utgör kvartersmark för enskilt bebyggande och det inte är uppenbart att bebyggelsen inte skall genomföras. Detsamma gäller om det finns giltigt bygglov eller tillstånd enligt ett förhandsbesked enligt plan- och bygglagen (1987:10), PBL.
3 kap. 15 § 1 st. 5 p. PBL lyder: ”Tomter som tas i anspråk för bebyggelse skall anordnas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till natur- och kulturvärdena på platsen. Dessutom skall tillses att”… ”tomten, om det inte är obefogat med hänsyn till terrängen och förhållandena i övrigt, kan användas av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga”. Vad som är skrivet för tomter gäller därmed även allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader. I 3 kap. 1 st. 18 §
PBL hänvisas dessutom till 3 kap. 15 §, 16 § och 17 § 1, 3, 4 st. PBL. Dessa paragrafer skall dock bara användas i skälig utsträckning.
Friggebodar kräver inte bygglov om de faller inom följande definition: En friggebod är en eller flera komplementbyggnader (uthus) på en en- eller tvåbostadsfastighet, som till sammanlagda ytan inte är större än 15 kvm. Friggebod får inte vara högre på sin högsta punkt än tre meter över markens medelnivå invid byggnaden och får inte placeras närmare tomtgränsen än 4,5 meter. 
Begreppet tomt i sammansättningen ”tomtplats” används vid prövning av undantag från strandskyddet i 7 kap. 16 MB. Där är tomt eller tomtplats synonymt med den hemfridszon som skall få finnas kring ett hus. Det finns hus som saknar tomt. Exepmel på det är en bastubyggnad vid en strand. Där kan strandskyddet undantas på bara den mark som byggnaden står på. 
/Göran Wahlberg, 0709-52 81 12

message: ” Tomten har normalt alltid tillgång till vägnätet, ibland genom ett skaft, en smal markremsa för infart, och då kallas den skafttomt.” Kan inte tillgången till vägnätet tillgodoses genom servitut? Hyperboré (diskussion) 11 april 2020 kl. 21.00 (CEST)
thread_title: Tillgång till vägnätet