Diskussion:Adoption i Sverige

message: Bland annat stärker barnets bästa och ger möjligheter för sambor att adoptera.
130.241.30.97 13 mars 2019 kl. 15.16 (CET)
thread_title:  Nytt adoptionskapitel 2018 

message: Tycker sidan är informativ ur ett grundläggande juridiskt perspektiv. Men adoption är också mer än juridik, och jag tycker det är viktigt att även detta perspektiv ges utrymme.
Dels avseende det maktförhållande som ofta föreligger på individ- och strukturellnivå mellan adoptivförälder och biologisk förälder vid transnationella adoptioner. Att de flesta adoptioner har en viss ekonomisk och geografisk riktning. Vidare vore det även viktigt att lyfta fram att det också förekommit flera fall i Sverige där det visat sig att de biologiska föräldrarna inte gett sitt medgivande till att adoptionen, tex vid adoptioner från Chile genom svenska adoptionscentrum 70-80talet.  
Ur juridiskt perspektiv vore det under rubrik "kritik" intressant att framföra gnisslet mellan artikel 7&8 i barnkonventionens garanti till barn att veta sitt ursprung, enligt 4:23 FB har barn rätt att få veta att de blivit adopterade (men inte nödvändigt sitt ursprung).
 
Jag planerar att skapa denna nya del i artikeln snart. 
Morbidia999 (diskussion) 19 augusti 2019 kl. 18.09 (CEST)
thread_title:  Ny rubrik i artikeln, "Kritik" 

message: Hej! Gällande denna redigering: Tobias Hübinette har forskat och skrivit mycket om adoptioner. Om man söker på hans sida på Karlstad universitet på ordet "adopt" (vilket omfattar träffar på "adoption", "adopted", "adopterade", "adoptivföräldrar", "adoptees", "adoptive" osv) så ger det 357 träffar i olika publikationer, böcker, artiklar. Ibland innehåller samma publicering flera ord, men räknar man bara unika akademiska publikationer (längst ned på sidan) så är de 14 stycken 2015-2020. Jag tycker inte man kan avfärda Hübinettes bok som bara reflektioner. Lägg gärna till kompletterande information, men ta inte bort källbelagd information. --Bensin (diskussion) 26 mars 2021 kl. 17.38 (CET)
replies: text: Att han när duktig ifrågasätter jag inte, men du ger hans resonemang en mycket framträdande plats handlade om social ingenjörskonst på en ideologisk nivå kan knappast vara allas uppfattning och borde för balansens skull stå med andra forskares slutsatser.Yger (diskussion) 26 mars 2021 kl. 17.45 (CET)
replies: text: :Vägen framåt ser jag är att lägga till den information som saknas, inte ta bort sådant som är källbelagt. Den som känner till andra forskares slutsatser (eller invändningar mot Hübinette) som bidrar ytterligare till förståelsen får gärna lägga till det. Den som lyssnar på vad han säger i inslaget så ser också att texten i artikeln är ytterligare nedtonad. --Bensin (diskussion) 26 mars 2021 kl. 18.12 (CET)
replies: text: ::Jag lämnar frågan men det är inte bara andras ansvar komplettera även du behöver vara säker du inte ger otillbörlig vikt åt en slutsats.Yger (diskussion) 26 mars 2021 kl. 19.12 (CET)
replies: text: :::Tack för din feedaback! Så här tänker jag: Reportaget med Hübinette visades i ett etablerat program på SVT som görs av en redaktion, så jag lutar mig lite mot både deras erfarenhet och deras uttalade neutralitet. Jag granskade såklart även den källan kritiskt, och gjorde bedömningen att den håller. Jag kände till att Hübinette har skrivit i frågan tidigare. Jag bedömer Hübinette som trovärdig i frågan, jag har källbelagt det som sagts (och med tydlig tidsangivelse för den som själv vill kontrollera källan) och jag känner inte till att det skulle finnas uppgifter som ifrågasätter, motsäger eller vederlägger det som Hübinette säger. Jag uppfattar det som att Wikipedia:Neutral synvinkel är något som vi skribenter uppnår tillsammans. Jag tillför det jag kan (och kan källbelägga) och du och andra kompletterar med det ni kan (och kan källbelägga). (Man ska såklart inte lägga in ensidig information om man känner till annan information som kan belysa frågan ur en annan synvinkel, och så var heller inte fallet här.) Den som besitter kunskap som gör att de menar att artikeln idag inte är tillräckligt balanserad är såklart välkommen att komplettera, och därmed förbättra, artikeln. Jag har inga invändningar mot att andra trovärdiga forskares slutsatser läggs till. --Bensin (diskussion) 26 mars 2021 kl. 20.27 (CET)
thread_title:  Tobias Hübinettes bok 

message: Föreslår att ett avsnitt i artikeln byggs kring de adopterades röster (inkl adoptivföräldrarnas röster). Flera böcker har skrivits, flera föreningar och grupper har bildats, en del med ganska fast web-närvaro, en del under avveckling, en del med enbart facebook. Och många grupper utan något alls.
Flera föreningar/grupper har bildats genom adoptivföräldrarnas initiativ. Och där står vi vid ett generationsskifte: den internationella adoptionen minskar, de tidigare adopterade har vuxit upp och bildat familjer, eller i alla fall kommit långt i sin vuxenprocess. Det medför att det finns risk att historik och intressanta erfarenheter tappas bort.
Det föreslagna avsnittet skulle bl a kunna samla referenser till föreningar, grupper, litteratur, etc.
Jämförelsevis har FFIA:s hemsida en början till en sådan referenslista
http://www.ffia.se/laenkar/foereningar-foer-adopterade-och-adoptivfamiljer.aspx
Vad tycks?
78.67.203.86 10 januari 2022 kl. 12.10 (CET)
Barnens vänner har också länkar till grupper
https://www.bvadopt.se/For-adopterade/Hitta-andra-adopterade-_-rottersokning
Adoptionscentrum har litteraturlista
https://www.adoptionscentrum.se/sv/radostod/las-och-lyssna/
 
Barnen framför allt har lista med litteratur m.m.
https://www.bfa.se/kunskapsportalen
Myndigheten för Familjerätt och Föräldraskapsstöd har lista med publikationer (med innehåll som refereras i länkarna ovan)
http://fm.isydistribution.se/Broschyr/EX10482_FV.lasso?Bnr=G18539642&Varukorg=&Note=
78.67.203.86 1 februari 2022 kl. 14.24 (CET)
replies: text: Den nuvarande artikeln är inte speciellt bra även om det finns en hel del fakta, och den är inte en bra bas för att lägga in info från dessa sidor, det är stor risk den blir än mer svåröverskådlig. Om dock artikeln skrivs om från grunden, kan den få lite annan struktur, kanske mer kronologisk och/eller de olika typerna av adoptioner som då passar in i ett tidsmönster, och då kunde dessa avsnitt mer tidskopplade också ta med lite både om föreningarna och vad som diskuterats etc Yger (diskussion) 1 februari 2022 kl. 14.33 (CET)
replies: text: :Synen på adoption i media har absolut svängt på senare år, och det beror förmodligen både på att tidigare internationellt adopterade har blivit vuxna och bildat familj och på nya politiska narrativ i bakgrunden. Fram till år 2000 och en bit in på det nya seklet sågs det som helt oproblematiskt, t o m önskvärt att man klippte av kontakterna med hemlandet och ev biologiska föräldrar. Barnet skulle komma som med storken till de nya föräldrarna, någon inblandning från ursprungslandet ville man inte ha utöver att adoptionen måste godkännas därifrån. Men efter 2005/10 ungefär har den bilden förskjutits och man betonar ursprungslandet mycket mer, det har lett till nya frågor som t ex "stöld av barn", vilket tidigare var en nästan obefintlig vinkel i nyhetsmedia. 188.150.64.57 25 april 2024 kl. 10.54 (CEST)
thread_title:  De adopterades röster 

message: Förkortningen nämns inom parentes efter att det talas om statens roll. Så vitt jag vet står den för Nämnden för internationella adoptionsfrågor, vilken föregick den nuvarande myndigheten. Den borde få en utförligare behandling, antingen i denna artikel eller i en egen (eventuellt gemensam med efterföljaren). Tostarpadius (diskussion) 15 maj 2022 kl. 07.17 (CEST)
thread_title:  NIA