Diskussion:Lista över världens största storstadsområden

message: Och snyggare om nån tabellfena kunde ta bort mi2-kolumnerna. Gyrogearloose 3 maj 2007 kl. 23.34 (CEST)
Vore också bra om någon orkade ta bort alla engelska referenser/översätta dem till svenska. Entheta 20 maj 2007 kl. 22.36 (CEST)
Chengdu hamnar väldigt långt ner, då befolkningssiffran inte stämmer. Även Chongqings befolkning bör uppdateras.

message: Jag har precis uppdaterat listan med de senaste uppgifterna jag kunde hitta. Man kan kanske göra något åt listans utseende, t.ex. högerjustering för siffrorna i de fyra högersta kolumnerna, men jag vet inte riktigt hur man gör detta på ett smidigt sätt. Jag tänker även arbeta fram ett förslag till riktlinje för denna lista, men det får vara till senare.--Pjred 10 oktober 2008 kl. 01.29 (CEST)
thread_title: Uppdatering

message: ===Allmänna riktlinjer===
1) Använd uppgifter från officiella källor, som exempelvis de olika ländernas statistiska byråer (motsvarande SCB). Glöm ej att redovisa källor vid ändringar i listan.
2) Undvik definitioner där man slagit ihop två närliggande men separata storstadsområden, t.ex. Liverpool-Manchester, Mexico City-Toluca o.d. Sådana sammanslagningar är oftast tveksamma grepp och har normalt inget stöd i officiell statistik. Undvik även s.k. gränsöverskridande storstadsområden, som exempelvis San Diego-Tijuana (USA-Mexiko).
3) Undvik uppgifter från följande källor: www.demographia.com, www.mongabay.com, www.world-gazetteer.com, www.worldmayors.com. Dessa källor presenterar ofta experimentella beräkningar och egna definitioner, vilket gör att trovärdigheten för det man redovisar är mycket svår att bedöma. Man bör därför undvika att använda statistik därifrån, i varje fall i encyklopediskt arbete.
===Specifika riktlinjer för olika länder===
Japan: Använd uppgifter för s.k. Major Metropolitan Areas och Metropolitan Areas. Använd inte uppgifter för storstadsområden som enbart är definierade av hela prefekturer. Använd inte heller uppgifter för s.k. distansområden (Range of distance; 70/50 km för Tokyo, 50 km för Osaka och Nagoya).
Kina: Använd uppgifter för stadsdistrikten för varje stad (det s.k. shixiaqu-området). Områdena runt varje större stad i Kina är indelade i ett eller flera stadsdistrikt (shixiaqu). Dessa distrikt har stor betydelse för bland annat stadsplaneringen i staden med närmaste omgivning, och motsvarar ganska bra stadens storstadsområde. Använd inte stadsprovinserna för Chongqing, Peking, Shanghai och Tianjin i listan, eftersom dessa omfattar varierande grader av glesbygd. För Peking, använd uppgifterna för det centrala planeringsområdet, d.v.s. stadsprovinsen exklusive de yttre ekologiska distrikten.
Tyskland: Använd uppgifter för Großstadtregionen, som definieras av Bundesamt für Bauwesen und Raumordnung. Dessa är definierade med utgång från pendling och befolkningsdensitet, och ger en mer rättvisande bild av storstadsområdena än t.ex. Metropolregionen, som är en annan typ av områdesdefinition i Tyskland.
USA: Använd enbart definitionerna för Metropolitan Statistical Area. Använd inte definitionerna för Combined Statistical Areas, som är områden som består av flera ihopräknade storstadsområden.
Kommentarer?--Pjred 17 november 2008 kl. 17.11 (CET)
thread_title: Riktlinjer för listan (förslag)

message: 1) Använd uppgifter från officiella källor, som exempelvis de olika ländernas statistiska byråer (motsvarande SCB). Glöm ej att redovisa källor vid ändringar i listan.
2) Undvik definitioner där man slagit ihop två närliggande men separata storstadsområden, t.ex. Liverpool-Manchester, Mexico City-Toluca o.d. Sådana sammanslagningar är oftast tveksamma grepp och har normalt inget stöd i officiell statistik. Undvik även s.k. gränsöverskridande storstadsområden, som exempelvis San Diego-Tijuana (USA-Mexiko).
3) Undvik uppgifter från följande källor: www.demographia.com, www.mongabay.com, www.world-gazetteer.com, www.worldmayors.com. Dessa källor presenterar ofta experimentella beräkningar och egna definitioner, vilket gör att trovärdigheten för det man redovisar är mycket svår att bedöma. Man bör därför undvika att använda statistik därifrån, i varje fall i encyklopediskt arbete.
thread_title: Allmänna riktlinjer

message: Japan: Använd uppgifter för s.k. Major Metropolitan Areas och Metropolitan Areas. Använd inte uppgifter för storstadsområden som enbart är definierade av hela prefekturer. Använd inte heller uppgifter för s.k. distansområden (Range of distance; 70/50 km för Tokyo, 50 km för Osaka och Nagoya).
Kina: Använd uppgifter för stadsdistrikten för varje stad (det s.k. shixiaqu-området). Områdena runt varje större stad i Kina är indelade i ett eller flera stadsdistrikt (shixiaqu). Dessa distrikt har stor betydelse för bland annat stadsplaneringen i staden med närmaste omgivning, och motsvarar ganska bra stadens storstadsområde. Använd inte stadsprovinserna för Chongqing, Peking, Shanghai och Tianjin i listan, eftersom dessa omfattar varierande grader av glesbygd. För Peking, använd uppgifterna för det centrala planeringsområdet, d.v.s. stadsprovinsen exklusive de yttre ekologiska distrikten.
Tyskland: Använd uppgifter för Großstadtregionen, som definieras av Bundesamt für Bauwesen und Raumordnung. Dessa är definierade med utgång från pendling och befolkningsdensitet, och ger en mer rättvisande bild av storstadsområdena än t.ex. Metropolregionen, som är en annan typ av områdesdefinition i Tyskland.
USA: Använd enbart definitionerna för Metropolitan Statistical Area. Använd inte definitionerna för Combined Statistical Areas, som är områden som består av flera ihopräknade storstadsområden.
Kommentarer?--Pjred 17 november 2008 kl. 17.11 (CET)
thread_title: Specifika riktlinjer för olika länder

message: Först: Tack Pjred för ett jättebra arbete med listan!
Det känns lite avigt att använda översättningar till engelska som t,.ex. Kanto Major Metropolitan Area. Jag föreslår att man hellre behåller benämningen på originalspråk (t.ex. Kanto Daitoshiken) om man inte hittar en svensk översättning. //Rotsee 18 februari 2009 kl. 13.11 (CET)
replies: text: Du har helt rätt i att det bästa är att använda namnen på originalspråk. Det uppstår problem ibland när namnen står skrivna på t.ex. japanska, kinesiska, arabiska o.s.v. och man inte är riktigt säker på att göra en korrekt transkribering. Då blir det ofta den engelska termen som används som en nödlösning, eftersom de statistiska institutionerna i dessa länder oftast presenterar statistik på antingen lokalt skriftspråk eller engelsk översättning. Så, om man har kunskapen så är det bara att ändra de engelska namnen till bättre transkriberingar.--Pjred 18 februari 2009 kl. 16.42 (CET)
thread_title: Engelska?