lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Sergeant (Sverige)

message: I början av året för att vara exakt 15 januari 2007 var sista dagen för ansökan till FHS (Försvarshögskolan) & Då kunde man söka i följande spår.
SOU - Specialist Officers Utbildning med utbildningstid 1.5år (tre terminer)
TA/OP - Taktiska Operativen med utbildningstid 3år (sex terminer)
Reservofficer - Som tidigare. Har ingen större kunskap om Reservofficersutbildningen.
Med en SOU utbildning blir du specialist inom ett visst område, och söker du inom armen så får du under första utbildningsåret en Markstridsutbildning, sista terminen anställs om du har genomfört de två första terminerna med betyget godkänt och syftet är att du då ska specialiseras inom ditt område.
Anledningen till att jag tar upp detta är för att man under detta halvår man specialiseras ute på förbandet är att man då går under tjänstegraden Sergeant med anställning som yrkesofficer.
Alltså, sergeant borde då vara en yrkesofficersgrad.
Detta är nu under en pågående förändring, kan ändras i framtiden.
Jag vill påpeka att i dagsläget har vi som tagit examen på SOU graden sergeant tillsvidare, d.v.s det finns i dagsläget inget beslut som säger att man blir befodrad efter ett halvår, men till nyår planeras återinförandet av ett tvåbefälssystem. Jag har därför dagit mig friheten att lägga till detta på sidan om sergeant. --81.225.83.245 22 juli 2008 kl. 07.05 (CEST)
replies: text: ÖB har fattat beslut om att befodra er till Förste Sergeanter --Malin Tokyo 26 januari 2009 kl. 09.58 (CET)

message: Jag har ritat fler Svenska gradbetecknigar och laggt till dessa i en tabell nedan. Danska betecnkingen har tagits bort av den anledningen att om alla utländska grader tas med så kan det leda till en explosion av gradbeteckningar. Dessutom fins det goda referenser till utländksa sergeant grader. (sorry for my Swedish) --Malin(Tokyo) 20 november 2008 kl. 04.09 (CET)
thread_title: Gradbeteckningar

message: jag ändrar till följande text: "En sergeant är en soldat med specialitet eller ställföreträdande gruppchef villket i Storbritannien motsvarar Corporal och i USA Sergeant." En U.S. Army squad leader = Staff Sergeant (E-6) = OR6. Se: http://en.wikipedia.org/wiki/Squad#United_States
replies: text: Din länk påpekar att en gruppchef är Corporal eller Sergeant i USMC och Corporal i Britanien. Vilket motsvarar Förste sergeant i Sverige. 
Sergeant(Furir)i Sverige är soldat eller stf gruppchef. Jag rullar tillbaka. --Malin Tokyo 27 januari 2009 kl. 18.41 (CET)

text: Alla värnpliktiga kallas soldater, oavsett om de är meniga eller har någon typ av befälsbefattning. Gruppchefer och  stf gruppchefer har samma grad och är sergeanter (fd furirer) när de är färdigutbildade.
thread_title:  Jämförelse med USA
Malldiskussion:Nya underverk

message: Med tanke på att vi har en :kategori:Världens sju nya underverk nu, finns det verkligen något behov av denna mall?
andejons 8 juli 2007 kl. 20.52 (CEST)
replies: text: Nix. --Βονγομαν 8 juli 2007 kl. 20.54 (CEST)
replies: text: :Medhåll.  Tycker att kategori funkar bättre, navigeringmallar ser ofta bara blaffigt ut. / Elinnea 8 juli 2007 kl. 20.59 (CEST)
replies: text: ::Har nu tagit bort mallen från artiklarna, och om ingen opponerar sig mot detta kommer jag radera den inom ett par dagar.

text: ::andejons 11 juli 2007 kl. 08.55 (CEST)
replies: text: :::Jag tycker personligen navigeringsmallar när de är så pass små som denna passar väldigt bra och ser snyggt ut på sidan och underlättar väldigt för ovana användare. Så i fall som detta tycker jag man kan ha både mall och kategori då det ena inte utersluter det andra. Men majoriteten verkar tycka motsatt så då får jag väll vika mig för den. Tompen 14 juli 2007 kl. 15.14 (CEST)
thread_title: Behov?
Diskussion:Korsån

message: Var ligger Korsån i Hofors kommun? Eller kanske vilken bebyggelse avses? Korsåns f.d. station på Gävle-Dala Järnväg/Bergslagsbanan ligger förvisso i Hofors kommun, men det Korsån som stationen hörde till ligger ju på andra sidan om sjön Hyn, dvs i Falu kommun (Korså bruk och ån Korsån). Avses i artikeln bebyggelsesamlingar kring Korsåns station? Är i så fall Korsån giltligt som namn på denna? Och är det en by? Vägskyltar i både Hofors och Falu kommuner avser Korså bruk och bebyggelsen därikring med Korsån.
Skvattram 8 juli 2007 kl. 23.14 (CEST)
1. Skilj på Korsån och Korså bruk, som är två helt skilda saker.
2. Korså bruk ligger som sagt i Falu kommun, vilket framgår i artikeln Falu kommun, Korsån däremot ligger i Hofors kommun, längs vägen till Korså bruk (se eniro alt. hitta.se). --Zeke333 9 juli 2007 kl. 12.37 (CEST)
För vägverket är det i alla fall Korså bruk som är Korsån. Den vik av Hyn som heter Korsåviken ligger dessutom mot Korså bruk-sidan, där ån också ån Korsån rinner. Att det står Korsån vid södra änden av sjön är ju för att Korså f.d. station ligger där och stationen hade sitt namn för att den servade Korsån i betydelsen Korså bruk (från vilket man transporterade varor till GDJ på hästbana och med båt). Men även om stationens namn skulle ha smittat av sig på omgivande bebyggelse: Är platsen i Hofors kommun verkligen en by? Är det inte snarare ett fritidshusområde men någon enstaka fast invånare?
Skvattram 9 juli 2007 kl. 16.33 (CEST)
Ska ta reda på det. --Zeke333 9 juli 2007 kl. 17.17 (CEST)
Både hitta.se och eniro klassar det som ort vid sökning. Men jag ska dit nu någon dag i veckan, kan vi spara diskussionen tills jag gjort mitt studiebesök där? --Zeke333 9 juli 2007 kl. 17.24 (CEST)
thread_title: Korsån, by, ort, småort eller bara vanlig järnvägsstation?
Diskussion:Cristo Redentor

message: angående byggmaterial, byggfirma osv så sägs det ju olika beroende på TV-kanal och engelska wikipedia påstår nåt tredje. vore bra att veta vad som är rätt. --Tompen 8 juli 2007 kl. 23.31 (CEST)
Om ett svenskt bolag har varit inblandat i bygget är det väl snarare Skånska Cementgjuteriet, dvs nuvarande Skanska. Skånska Cement kanske tillverkade cementet som användes till betongen men har äl inte byggt något. Hyperboré (disk) 20 oktober 2013 kl. 15.24 (CEST)
"Den är skapad av skulptören Paul Landowski (1875-1961), son till polska flyktingar i Paris efter Januariupproret (1863-1864) mot Ryssland för polsk självständighet". Vad har januariupproret med saken att göra? Jag tar bort det. Hyperboré (disk) 9 januari 2014 kl. 10.31 (CET)
Bra! Det får man läsa om i hans artikel. 81.224.253.60 9 januari 2014 kl. 10.32 (CET)
Diskussion:Cochabamba

message: det står att kristusstatyn är den största i sitt slag, men Cristo Redentor är ju 5 meter högre. Eller går dessa inte att jämföra med varandra? --Tompen 8 juli 2007 kl. 23.53 (CEST)
replies: text: Jag tog bort det. Jag översatte det från den engelska artikeln men borde ha kollat i vilket avseende den är störst. Jag ska googla lite och se om jag hittar något. //StefanB 9 juli 2007 kl. 07.55 (CEST)
Diskussion:Lovisa Fredrica Bellman

message: Jag har en uppgift om att Lovisa föddes den 6 oktober 1757 (ur: Ny svensk historia - Gustavianskt 1771-1810, Ingvar Andersson/Agne Beijer/Bertil Kjellberg/Bo Lindorm 1979 ISBN 91-46-13373-9 s.137), vilket artikeln motsäger. --Ymer 8 juli 2007 kl. 23.55 (CEST)
replies: text: Kan det bero på "gammal räkning"? Dvs. 6 oktober enligt den gamla kalendern = 17 oktober enligt gregorianska kalendern (införd – på papperet – i Sverige 1753). Paracel63 (diskussion) 16 maj 2021 kl. 13.50 (CEST)
thread_title: År och födelsedatum

message: I dopboken anges fadern vara kryddkrämare--Edaen 12 december 2009 kl. 17.01 (CET)
thread_title: Faderns yrke
Diskussion:Kalk

message: Artikelns innehåll, och länkar till andra wikispråk, syftar på krita. Inte kalk.
Se engelska wikipedias artikel: Lime (mineral)

message: Jag gissar att "nöthår" betyder hår från pälsen på nötkreatur. Det behöver förtydligas oavsett. --Ettrig (disk) 23 november 2012 kl. 13.33 (CET)
thread_title: Nöthår
Diskussion:Jaco Pastorius

message: Avsnittet som börjar "Utökade instrumentets klang genom att spela melodier med flageoletter och kännedom om den så kallade övertonsskalan" har en märklig språklig struktur, men då jag inte kan något om dessa saker hoppas jag någon annan kan skriva om stycket BiblioteKarin 9 juli 2007 kl. 09.21 (CEST)
thread_title:  Konstig språklig struktur
Diskussion:Johan Weze

message: Enligt den här artikeln tillträdde Wese biskopsstolen i Konstanz 1542. Enligt en:Bishopric of Constance tillträdde han redan 1537. Är det någon som vet, helst med källa, vilket som är korrekt? (Jag ställer samma fråga på diskussionen till den länkade engelska artikeln.) /dcastor 9 juli 2007 kl. 13.29 (CEST)
replies: text: Jag hittade det tidigare datumet även i de:Liste der Bischöfe von Konstanz, och där anges en tryckt källa för datumen, så jag ändrar till 1537 här också. (Jag hittade detta innan jag startade någon diskussion på den en:, så det blev inget i nuläget.) /dcastor 9 juli 2007 kl. 13.38 (CEST)
replies: text: :Källan Dansk biografisk leksikon som anges här i artikeln anger inte tillträdesåret, men där spekuleras om huruvida ett besök i Rom 1542 har något samband med tillträdet. /dcastor 9 juli 2007 kl. 13.53 (CEST)
thread_title: Tillträde i Konstanz

message: Det verkar råda viss förvirring om när han dog. Den källa vår artikel länkar till (Bricka) säger 12 januari 1548 medan vår artikel i sig hävdar 14 juni eller 13 november 1548. De uppgifterna är gissningsvis taggnna frånn dewp:s artikel som i sin tur hänvisar till Joseph Bergmann: Die Reichsgrafen von und zu Hohenembs in Vorarlberg. Band 11 von Denkschriften / Akademie der Wissenschaften in Wien, Philosophisch-Historische Klasse, 1861. /FredrikT (diskussion) 6 juli 2014 kl. 13.33 (CEST)
thread_title:  Dödsdatum
Diskussion:Karin Fransson

message: Noterade att en tidigare artikel om Karin fransson raderats pga bristande relevans. Jag hoppas det var ett olycksfall i arbetet och att det snarare var pga bristande kvalitet. Fransson förtjänar, som en av svensk matkulturs stora personligehetr, definitivt en plats i encyklopedin. --Rex Sueciæ 9 juli 2007 kl. 14.02 (CEST)
replies: text: Håller med, Karin Fransson platsar. Den första artikelversionen sade dock:Grym kock med ganska experimentel matlagning. Så jag förstår definitivt varför den raderades.  --MiCkEdb 9 juli 2007 kl. 14.04 (CEST)
Diskussion:Klassisk nationalekonomi

message: Bongoman satte upp en skylt om att källor saknas i artikeln två minuter efter att jag hade skapat den. Jag anser att skylten är orimlig därför att uppgifterna som hittills står angivna i artikeln på intet sätt är kontroversiella eller i behov att källbelägg. Det är en direkt översättning från engelska Wikipedia, och där står inga källor angivna för den delen av artikeln heller. Dessutom är artikeln under "konstruktion" vilket står angivet i wikitexten. Därför är det inte läge att sätta upp skyltar än. Om inte Bongoman ger en bra förklaring till skylten så har jag för avsikt att radera den. --Popperipopp 9 juli 2007 kl. 17.24 (CEST)
Efter att Bongoman givit upp sitt försök att skylta med "Källor saknas" så har nu Zman återupptagit det projektet. Jag tänker återigen plocka bort skylten av ovanstående anledningar och hoppas att den som har några invändningar diskuterar här. --Popperipopp 10 juli 2007 kl. 20.38 (CEST)
replies: text: Oavsett vad du tycker så saknar artikeln i sin nuvarande form, liksom det engelska originalet källor, och därmed skall den märkas med skylten, tills någon fyller på källor. Vi har skyltar för att man skall kunna hitta artiklar som behöver hjälp, ifall du inte vet det. //- Zman 10 juli 2007 kl. 20.52 (CEST)
replies: text: : Exakt vad anser du behöver beläggas med källor? Alla faktauppgifter som hittils står angivna är att betrakta som självklara för personer med minsta inblick i nationalekonomin. Artikeln behöver i dagsläget inga källor på samma sätt som påståendet "I Sverige talas svenska" inte behöver några källor. Dessutom håller artikeln på att översättas, vilket står angivet i wikitexten, och bör alltså inte skyltas i vilket fall än.Tar tillbaka det jag skrev --Popperipopp 10 juli 2007 kl. 20.55 (CEST)
replies: text: ::Vi tar fasta på dina ord Plopperipropp och sparar dem till senare tillfälle. --Βονγομαν 10 juli 2007 kl. 21.04 (CEST)
thread_title: Källor

message: Om erat bråk sprider sig även till denna artikel kommer jag personligen att låsa artikeln och blockera den som jag godtyckligt bedömmer som bråkstake. Lämna varandra i fred nu, annars blir det en vecka utan wikipedia för den som kastar nästa sten.--MiCkEdb 10 juli 2007 kl. 20.56 (CEST)
replies: text: Det enda som är störande är att det utifrån sett verkligen ser ut som att det är "vi" som bråkar. Jag hoppas verkligen inte att detta betraktas som att kasta nästa sten men jag uppmuntrar härmed alla intresserade att i detalj undersöka upphovet till detta och dylika bråk. Avgör därefter själva. --Popperipopp 10 juli 2007 kl. 21.00 (CEST)
thread_title: Stopp!
Diskussion:Strykning

message: Vad ska man skydda kläderna mot vid strykning?
Diskussion:Ljudvallen

message: ×Hej,
kan ett föremål, exempelvis en gevärskula, som färdas i överljudsfart ge upphov till flera ljudbangar? En ljudbang uppstår ju i ovannämnda exempel när kulan lämnar loppet. Är det den ljudbangen, och endast den, som hörs i samband med att skottet avlossas eller kan ytterligare ljudbangar uppstå och kulan passerar objekt längs projektilbanan? Jag har på skjutbanan ofta lagt märke till ett ljud som skiljer sig från laddningsknallen när jag befunnit mig vid skjutvallen för att markera mål. Ljudet jag syftar på är av 'snärtigare' karaktär och någon menade att det kunde vara ljudet som uppstår då kulan slår i sandvallen eller någon form av ekoeffekt. Personligen undrar jag om det inte kan uppstå då kulan passerar vallens kulfång där markören befinner sig i skydd. En ytterligare ljudbang, så att säga...
replies: text: Ja, det gör den. Mynningsknallen och ljudet när kulan slår i vallen är dock strängt talat inte ljudbangar som kommer av överljudshastigheten. Däremot kan du höra en ljudbang om en kula passerar nära dig. Pga att kulan rör sig snabbare än ljudet kommer du att höra mynningsknallen något senare än ljudbangen. Min erfarenhet är att ljudbangen är svag och att det du hör i blinderingen förmodligen mest är ljudet av kulan som slår igenom målet och i sanden. Du kan förmodligen inte skilja på dessa olika ljud eftersom de kommer med bara några hundradels sekund emellan. (Egentligen är det förresten bättre att ställa sådana här frågaor på WP:FF, något att tänka på till nästa gång).Sjö 9 juli 2007 kl. 18.05 (CEST)

message: Jag råkade upptäcka att ljudbang omdirigerar till denna artikel, medan sonic boom omdirigerar till chockvåg. Min första tanke var att styra om sonic boom till denna artikel, och lägga in  under chockvåg#Överljudsflygning. Men sen slog det mig att ljudbangar ju förekommer även bortom ljudvallen, inte bara vid den, så det kanske vore bättre att bryta ut det till en egen artikel och ha  i chockvågsartikeln?
Lite mer samordning och flytt av text kan också behövas mellan artiklarna ljudvallen, Mach och transsonisk, som idag kanske överlappar mer än nödvändigt. :en:Sound barrier handlar främst om de problem som mötte tidiga försök att flyga fortare än ljudet, medan :en:transonic är mer teknisk och :en:Mach number mer fokuserad på själva talet än vad artikeln på svenska är. Jag tycker att det verkar vara en vettig uppdelning, men jag har bara gymnasiefysikkunskaper inom detta område, så jag är inte helt säker på att resultatet skulle bli lyckat om jag skulle genomföra en sådan omstrukturering själv. Finns det synpunkter från någon som kan mer om fluidmekanik? //Essin 19 mars 2009 kl. 20.35 (CET)
thread_title:  Ljudbangar och andra funderingar om textfördelning mellan artiklar
Diskussion:Karl Popper

message: "Dock har teorin om falsifierbarhet som demarkationskriterium blivit kritiserad av anledningen att den helt enkelt inte är falsifierbar, och därmed ovetenskaplig enligt sitt eget kriterium."
Falsifierbarheten är en utsaga om vetenskapen, och kan därför inte vara vetenskaplig. Jag är inne på att ta bort ovanstående stycke. (se även denna länk) Johan Karlsson 9 juli 2007 kl. 18.14 (CEST)
replies: text: Nu har jag gjort det. Johan Karlsson 11 juli 2007 kl. 15.10 (CEST)
replies: text: : En anledning att inte ta bort är att Karl Popper på många sätt, åtminstone i senare böcker, ser tanken om falsifierbarhet inte som något som bara gäller vetenskap utan som en generell modell för rationalitet.  Så om falsifierbarhetskriteriet är ett kriterium på rationalitet (vilket det i grund och botten är) så måste det naturligtvis tillämpas på sig självt. Egentligen betyder det nog att det som inte är falsifierbart inte kan hållas för sant av en rationell person. Sedan kan man diskutera vad vetenskap är, jag tror att man kan komma så långt som att säga att en verksamhet där man inte är rationell eller en kunskaps område vars satser hålls av icke rationella skäl inte är vetenskap. Men att sedan säga att någor är vetenskap för att det är falsifierbart och ges möjlighet att kritiseras är kanske att ta i, men att falsfierbarhet och en kritisk miljö kan vara en bra metod för en rationell verksamhet tror jag. Vad Bill Bartley skriver i "The Retreat to Commitment" är relevant, se även http://www.the-rathouse.com/writingsonbartley.html. Jag tror du i grunden gjorde rätt att ta bort meningen, men kanske av fel orsak. Jag tror nämligen att Bartley hanterat invändningen på ett bra sätt och att det därför inte är någon viktig invändning mot Popper, på samma gång måste man tänka på att Popper och efterföljare oftare talar rationalitet än vetenskap, även när de talar om vetenskap. Hylas 11 juli 2007 kl. 16.33 (CEST)
thread_title:  Kritik av falsifierbarhet 

message: I artikeln om Karl Popper saknar jag referenser till hans World 3 teorier.
Mvh Björn Wendsjö 90.224.179.241 1 oktober 2023 kl. 08.01 (CEST)
thread_title:  World 3
Diskussion:Övergrans socken

message: "Innan motorvägen, E18, västerut mot Enköping blev klar i slutet av 1980-talet var ett allmänt nöjet att vinka till den riksbekante cowboy som alltid stod i vägkanten vid kyrkan och vinkade till de passerande bilarna" slut citat.
Det var ett ganska intressant, men tyvärr något kort inlägg av den "vinkande" cowboyen som stod alldeles invid kyrkan och vinkade. Mannen som omnämns i artikeln kan med största sannorlikhet vara min morfar, Karl Johan Marsh(1898-1987)som tillbringade många somrar i en av de små soldattorp som ligger långt nedanför de större gårdarna i Övergran. Enligt uppgifter från kyrkvaktmästaren så bar cowboyen någon slags huvudbonad vilket inte framgår. K.J. Marsh liftade ofta därav vinkandet. 
K.J Marsh uppvaktade ofta Jan Fridegård med sina egna skrivna dikter. Men Fridegård var hård i sin kritik och sa som det var. " Marsh blir aldrig någon författare" och det blev den gamla statarsonen K.J. Marsh aldrig heller. K.J. Marsh är begraven tillsammans med sin far, C.A Marsh(1848-1925)på kyrkogården, Övergrans kyrka.--KeFo07 9 juli 2007 kl. 22.21 (CEST)
replies: text: jag har tagit bort den raden då källa saknades och relevansen inte framgick.Yger (diskussion) 6 mars 2012 kl. 07.27 (CET)
Diskussion:Grokster

message: Finns det någon som förstår vad detta är frågan om och som kan avgöra om artikeln är neutral eller inte? //StefanB 9 juli 2007 kl. 22.35 (CEST)
replies: text: Bör vi ha artiklar om så här perifiera program överhuvud taget? Vad är relevansen?--MiCkEdb 9 juli 2007 kl. 22.39 (CEST)
Diskussion:Santos Dumont-flygplatsen

message: Ska namnet verkligen vara på engelska om det är en brasiliansk INrikesflygplats?
replies: text: Flyttat till Santos Dumontflygplatsen. Granabc 19 juli 2007 kl. 00.36 (CEST)
Diskussion:Repa

message: Finns även en artikel Repotransaktion som beskriver det generella begreppet. Det lilla extra som finns i denna artikel kunde kanske inordnas under en särskild rubrik där? JT 10 juli 2007 kl. 03.02 (CEST)
Egentligen kanske mina tankar om Repa hör hemma i wictionary men jag måste ändå yttra mig och se vad det leder till. 
Repa kan vara många saker. 
Slang för lokal där man repeterar musik. "Vi ses i repan sen."
Slang och förkortning för 'att repetera'. "Jag ska åka och repa med bandet sen." 
Märke i ytan på nånting som troligen orsakats av ett vasst föremål. 
--- Skrivet av: @rkbro kl 23:10 den 22 Mars 2012
Diskussion:Löftadalens folkhögskola

message: Enligt
http://sv.wikipedia.org/wiki/Amerikaskjulet
var Amerikaskjulets arkitekt Hans Hedlund (1855–1931) och inte Nernst Hansson (eller Nernst Hansen som någon skrev).
Var det då Nernst Hansson
http://carlotta.gotlib.goteborg.se/pls/carlotta/ListaSok?pin_termID=6213394&pin_objtxt=Hansson,%20Nernst
eller rent av Hans Hedlund
http://carlotta.gotlib.goteborg.se/pls/carlotta/ListaSok?pin_termID=6213394&pin_objtxt=Hedlund,%20Hans
som ritade nuvarande Löftadalens folkhögskola?

message: Vad hände då? Först var det Landstinget Halland, sedan Region Halland, som är en ombildning, så egentligen har det varit samma huvudman sedan 1960. Per W (diskussion) 15 mars 2021 kl. 20.44 (CET)
thread_title:  2003
Diskussion:Emily Waltham

message: Skulle man inte kunna göra som så att vi omdirigerar den här sidan, Joey Tribbiani, Rachel Green osv till Persongalleri i TV-serien Vänner? Så slipper vi ta död på yngre wikideltagares skrivlusta, samtidigt som vi slipper miljoners och åter miljoners artiklar med knapp relevans? Marfuas 10 juli 2007 kl. 11.58 (CEST)
(Edit:) Glöm det. Såg hur stora artiklarna om de andra figurerna var, hopplöst fall.
replies: text: Håller med. Artiklarna om de sex vännerna kanske kan vara kvar, men att man kanske skapar en artikel Biroller i TV-serien Vänner/ Bifigurer i TV-serien Vänner eller liknande, dit man redirectar artiklar av den här typen. / Elinnea 13 september 2007 kl. 16.27 (CEST)
thread_title: Förslag
Diskussion:Stina Gardell

message: Är Stina Gardell känd för något annat än att vara syster till en kändis och att ha barn med en annan? /Dewil 10 juli 2007 kl. 12.33 (CEST)
replies: text: Hon är en aktiv och bemärkt filmare, producent och mediepersonlighet. Jag ser inga tveksamheter med relevansen och tar bort den ifrågasättande mallen. Janders 16 augusti 2011 kl. 08.42 (CEST)
thread_title: Relevans 2007
Diskussion:Maria Pavlovna av Ryssland

message: Hennes födelsedag anges i äldre källor oftast felaktigt, eftersom hon är född den 6 april "gamla stilen" så utgörs skillnaden av 13 dagar ej 12 som var fallet fram till i början av 1900-talet. --Ymer 10 juli 2007 kl. 13.40 (CEST)
replies: text: Om hon föddes 6 april "gamla stilen" borde det vara 18 april "nya stilen" eftersom det skilde tolv dagar på de två kalendrarna under 1800-talet. Calle Widmann 24 september 2008 kl. 23.51 (CEST)

text: Klarspråk: den 6 april 1890 enligt den julianska kalendern är samma dag som den 18 april 1890 enligt den gregorianska kalendern. Det står med andra ord just nu fel i artikeln och detta måste naturligtvis rättas till. Det står fel i Lindorm. Ibland står det fel i böcker. Tyvärr förstår jag inte Ymers kommentar här ovan. 1890 skilde det tolv dagar mellan de båda kalendrarna. Calle Widmann 25 september 2008 kl. 00.57 (CEST)
replies: text: :Uppgiften ovan om diffen mellan stilarna är direkt citerad ur den angivna källan, om informationen är felaktig ska den korrigeras. mvh --Ymer 25 september 2008 kl. 10.05 (CEST)
replies: text: ::Tack för ett snabbt svar. Calle Widmann 25 september 2008 kl. 10.47 (CEST)
replies: text: :::Jag har nu läst Lindorm och det står inte fel där. Däremot står det att hennes födelsedag bör firas den 19 april och det är för att år 1900 blev glappet mellan den gregorianska kalendern och den julianska kalendern 13 dagar. Före mars 1900 var glappet bara tolv dagar. Så var den saken utredd och ur världen. Calle Widmann 25 september 2008 kl. 17.15 (CEST)
thread_title: Födelsedag

message: Hon är gravsatt på Mainau. Går det att belägga någonstans? 80.216.200.21 11 maj 2012 kl. 07.39 (CEST)
thread_title:  Mainau 

message: "
Den 28 mars 1908 bestämdes att Maria Pavlovna skulle få det astronomiska apanaget av 3 1/2 miljoner." Är det rubel som avses bör det väl anges. Hyperboré (diskussion) 11 april 2014 kl. 14.05 (CEST)
thread_title:  Apanage