lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Karnaughdiagram

message: Karnaughdiagrammets bildtext känns jättekonstig. Varför förekommer det helt plötsligt ett är-lika-med-tecken mitt i? Och varför är det både termer med fyra variabler och färre variabler? Och varför ska man använda ¬ -tecknen och inte ' som invers? –dMoberg 17 oktober 2008 kl. 20.33 (CEST)
replies: text: Jag har nu färglagt biskriften så att det matchar figuren, och jag hoppas att det blir lite tydligare så. Diagrammet innehåller åtta celler med värde TRUE, därför består uttrycket av åtta termer med alla fyra variablerna. Den första delen är lika med den nu färgade andra delen av uttrycket. Valet av tecknet för negation är arbiträr - när jag skriver använder jag streck ovenför uttrycket, men det blir svårt här. /Pieter Kuiper 17 oktober 2008 kl. 21.10 (CEST)
replies: text: :Ja nu förstår jag, det var ju till och med logiskt. :) –dMoberg 17 oktober 2008 kl. 21.16 (CEST)
thread_title: Konstig bildtext (2008)

message: Jag förstod faktiskt inte varför min rättning av diagrammets axlar gjordes ogjord av Moberg. Nu är y-axeln inverterat och har varit så i 3 år. Jag vågar inte rätta dom en gång till för då görs väl det ogjort igen :) Jag förstår inte riktigt vad som hände här, Moberg, varför tog du bort min rättning? Se den engelska versionen av wikipedia eller vilken annan källa som helst. Goegubben (diskussion) 15 december 2022 kl. 00.18 (CET)
thread_title: Val av x- och y-axel
Diskussion:Långt s

message: Har inte långt s med morfem att göra? I alla fall i svensk typografi. Ganska säker på att artikeln inte är korrekt, men kan inte tillräckligt för att ändra den.

message: Artikeln har fel angående dubbelteckning av långt s. Se tredje sidan, tredje raden i följande pdf: http://www.stockholmskallan.se/PostFiles/SMF/SD/SSMB_0024002_01.pdf
I samma pdf ser man också ordet pass, inte skrivet som paſs utan som paß.
replies: text: Att ß är en ligatur av ſs tycker jag stämmer ganska bra med artikeln. /ℇsquilo 27 juni 2015 kl. 07.42 (CEST)
Se även här: http://magasin.kb.se:8080/searchinterface/page.jsp?issue_id=kb:68451,
"Oaktadt en ſå ſwår bleſſure..."
1703 års kyrkobibel innehåller dubbeltecknade långa s, både i frakturstil och i antikva (exempelvis "intereſſe" på tredje sidan i företalet). Denna bok var "officiellt sanktionerat stavningsmönster" (Santesson, Lillemor, "Tryckt hos Salvius", Lundastudier i nordisk språkvetenskap. Serie A 37, 1986, s.4). Det saknas alltså grund för påståendet om att "I svenskan dubbeltecknades tecknet aldrig" och hela den meningen bör tas bort. --Wilhelm Dahllöf (diskussion) 12 oktober 2016 kl. 20.22 (CEST)

message: Ska inte "ſå paſs hisſad" vara "ſå paſs hiſsad"? Moberg (diskussion) 5 oktober 2016 kl. 21.27 (CEST)
Det finns ett exempel från Bref under resor i Sverige från 1797 av Jonas Carl Linnerhielm. Denna bok kan hittas inskannad på nätet. På sidan 21 finner man ordet hissades skrivet "hiſsades". --Wilhelm Dahllöf (diskussion) 11 oktober 2016 kl. 16.55 (CEST)
thread_title:  Dubbeltecknande
Diskussion:Gustav III:s ryska krig

message: Litet svårbegripligt att Ryssland stod som "garant" för en författning som inte längre fanns. Fanns det ett kontrakt som gav Ryssland rätt att återställa författningen? 
mvh HSE 17 oktober 2008 kl. 22.36 (CEST)
replies: text: Ja, Ryssland stod som garant för den gamla författningen (inskrivit i något av frederna som tidigare slutits under sjuttonhundratalet) vilket formellt hade gett dem rätt att blanda sig in i svensk inrikespolitik. Hade de velat hade de kunnat använda det som en förevändning för krig också. Mest var det dock en prestigefråga.

text: andejons 18 oktober 2008 kl. 07.55 (CEST)
Hjärtligt tack för redogörelsen "andejons".
HSE 19 oktober 2008 kl. 21.23 (CEST)

message: Tyvärr är artikeln språkmässigt så svag att det inte går att förstå de skeenden som den avser att beskria.
Någon med språkkänsla samt de historiska kunskaperna borde skriva om den (nästan i grunden).
thread_title:  Språklig dräkt 

message: Artikelns innehåll gnäller jag inte på - den är bra - men jag skulle önska att "baka in" några av de nämnda slagen utan att endast nämna dem vid namn. Vidare vill jag lägga in rubriker och vidareutveckla artikeln med en god början, en bra brödtext och ett bra avslut. Vidare föreslår jag en sak till er alla: ENAS OM STAVNINGEN AV GUSTAV III:S NAMN! I artikeln kallas han i bland "Gustaf" och i bland "Gustav". Det kan verka som något lappri, men det ser oerhört fult och oprofessionellt ut om båda stavningarna förekommer. Om man enas är det bättre och jag föreslår alternativet "Gustav". Jag sätter igång med redigeringarna, men kom gärna med förslag.  Lantgård (diskussion) 6 september 2015 kl. 16.52 (CEST)
thread_title:  Nu styr vi upp det här 

message: Varför inget om false flag attacken i Puumula 27 Jun 1788 som satte igång kriget?
thread_title:  Puumala
Diskussion:Hagfors kommun

message: Tydligen opererar någon här som inte vill att Ekshärad ska tillhöra kommunen. Men han/hon bestämmer inte över det, det gör Sveriges regering. Var alltså god sluta med sådana här dumheter. --Andhanq 17 oktober 2008 kl. 23.54 (CEST)
Diskussion:Power metal

message: Tycker det rimmar illa i mina öron, att ha med Turisas i listan på powermetal band. I mitt tycke aviker de från vad som kan anses vara stilren power metal, inte heller refererar någon artikel om bandet (en,sve,fin) till bandet som power (snarare folk/vikinga). Tror mig därav kunna ta mig friheten att deleta
dom från listan. Ostrobothnia 18 oktober 2008 kl. 00.19 (CEST)
replies: text: Jag satte dit dem igen idag, dock utan att ha tittat på diskussionssidan först. Det kanske har hänt en del sedan 2008, men nu står "Power metal" som genre i faktarutan för Turisas på både svwp och enwp. Somliga låter avviker från powermetal-genren medan andra (t.ex. "Regi Rex Rebillis", "March of the Varangian Guards" och "Holmgard and beyond") är klockren power metal. /ℇsquilo 22 april 2012 kl. 22.14 (CEST)
thread_title: Turisas power = metal?

message: Bland annat Hammerfall och Blind Guardian?
thread_title: Hur kan dessa band inte räknas till Power metal?
Diskussion:Vigenère-chiffret

message: Oklart vad artikelns röd, blå och grön avser. Är tanken att något ska vara färgat i tabellen?/ 82.182.149.179 18 oktober 2008 kl. 00.55 (CEST)
thread_title: Färger?

message: Denna artikel skiljer sig mot den engelska i meningen om vem som uppfan chiffret. Har vi någon källa?‎ 
replies: text: Schneier (Applied cryptography) skiljer på "polyalphabetic substitution cipher" (Battista, 1568) och Vigenere (1586) som är ett exempel på den tidigare sortens chiffer. --Jan-Åke Larsson (disk) 19 mars 2012 kl. 12.34 (CET)
thread_title: Vem uppfan det egentligen?
Diskussion:Gårdatunneln

message: Skulle behöva lite info om HUR tunnel är byggd... nån som vet nått?
Typ i lera, med cut-and-cover-tekniken och så vidare.
Anledningen är att jag undrar om det skulle vara teknist möjligt att i framtiden flytta stationen en aning mot Korsvägen. 
Först fanns ju bara tunneln och sedan byggde man en station i den, så stationen fick ju hamna där tunneln passarade. Detta säger ju att man byggt ett stigschakt och breddat tunneln en hel del - alltså borde den ligga i berg väl? och att dra om den borde väl då vara möjligt?
Jag har hört att man gjorde ett djupt schackt vid byggandet på 60-talet (cut-and-cover) men det kanske bara var delar av sträckan?
--Myller 18 oktober 2008 kl. 15.26 (CEST)
replies: text: Den är helt klar byggd i berg. Det är berg vid båda mynningarna, i Lisebergs station och markytan ovanför. Schaktet kan ha gällt tunneln under motorvägen längre söderut. Väster om tunneln ligger Mölndalsån och där är det lera. Kolla flygbilder på . --BIL 19 oktober 2008 kl. 18.28 (CEST)

message: Varför ha med en skiss på spårsystemet som det kanske kommer se ut om 15 år? Jag röstar för att ta bort den. Västlänken avhandlas på en egen sida. VORDME (diskussion) 24 februari 2014 kl. 20.26 (CET)
replies: text: Ser inga problem med kartan, eftersom man tydligt anger att det är en projekterad del till Gårdatunneln. --Civilspanaren (diskussion) 24 februari 2014 kl. 20.32 (CET)
replies: text: :Problemet är att det är cirka 15 (!) år tills sträckan är öppen för trafik. Kartan ger sken av att det ligger inom en nära framtid.VORDME (diskussion) 27 februari 2014 kl. 21.26 (CET)
replies: text: ::Ett ytterligare problem är att det inte antyds i texten att Gårdatunneln är relevant för Västlänken eller ens att det finns något projekt med det namnet.  Inte heller i kartan finns länkar till Västlänken, så kartan hänger liksom helt löst för närvarande.  Några enstaka meningar skulle vara nog för att skapa sammanhang.  Fomalhaut (diskussion) 25 augusti 2015 kl. 10.05 (CEST)
thread_title:  Västlänken
Diskussion:Brandljud

message: Snälla, kör inte över användares inställningar för bildstorlek. /Pieter Kuiper 18 oktober 2008 kl. 15.33 (CEST)
replies: text: Jag tänker nog inte ändra tillbaka, men argumentet om användarens inställning tycker jag är ganska tomt. Oinloggade har väl inga inställningar, och även om man har inställningar, så är de flesta väl intresserade av att se vad bilderna förställer snarare än att automatinställningar ska gälla i alla lägen. Taxelson 18 oktober 2008 kl. 15.44 (CEST)
replies: text: :Men bredden på 500 px gjorde att tvärsnittet inte syntes alls. På min browser började den under nivån där bilden på trästammen slutade, så jag såg inte ens att det fanns en till bild. Sedan bör kanske bildbredd för oinloggade anpassas till teknikutvecklingen. /Pieter Kuiper 18 oktober 2008 kl. 15.54 (CEST)
replies: text: ::Problemet som jag ser det är att man som nu, för mig, ser texten, men för att se bilden bra måste man gå till bildsidan och därmed lämna texten. Men om den inte syns för dig alls så tycker jag att mitt skäl till att ändra var sämre än din anledning att ändra tillbaka. Calandrella 18 oktober 2008 kl. 16.09 (CEST)
replies: text: :::Det verkar som att varken standardstorlek eller upright-inställning är bra i det här fallet. Vad sägs om 300px? --Kildor 18 oktober 2008 kl. 16.25 (CEST)
replies: text: ::::300px är för mig bättre, men den för vilken bilden syns sämst har "vetorätt" i den här frågan imo... Calandrella 18 oktober 2008 kl. 16.34 (CEST)
replies: text: :::::Eftersom ingen hade någon invändning mot detta har jag nu ändrat bildstorleken till 300 punkter. --Kildor 26 oktober 2008 kl. 10.39 (CET)
replies: text: ::::::Det skulle vara bättre om du kunde fixa så att standardinställningen för oinloggade blev lite större. Wikipedia:Bildfrågor#Standardstorlek på minibild (thumbnail) /Pieter Kuiper 26 oktober 2008 kl. 10.51 (CET)
replies: text: :::::::Jag sitter varken på kunskap eller rättigheter att göra en sådan förändring. --Kildor 27 oktober 2008 kl. 18.50 (CET)

message: Jag har sökt efter härledningen av "ljud" i "brandljud" men inte hittat. Någon som vet och kan lägga till? /RaSten 4 februari 2012 kl. 15.30 (CET)
replies: text: Så skriver SAOB, men jag vet inte om jag blir så mycket klokare att jag törs skriva något i artikeln... Taxelson 4 februari 2012 kl. 18.36 (CET)
thread_title:  Etymologi
Diskussion:Patos

message: Det är EMÅ helt klart att artikeln bör heta patos (utan h) på sv:wp. Det är den enda namnform som används av NE, SU, Ugglan och SAOL, och den stämmer med normala svenska transkriptionsregler för termer av klassiskt grekiskt ursprung. I ett historieavsnit kan det vara befogat att använda pathos när man direkt diskuterar vad den ena eller andra grekiska filosofen hävdat; men då är det därför att man citerar ordet de använde, i stället för det svenska ordet.
Jag vet tyvärr inte hur man snyggast slår ihop artiklar med historik. I det här fallet har den längre artikeln (pathos) den kortaste historiken. För att undvika ännu mer trassel, lägger jag i alla fall det här inlägget på "rätt" diskussinssida, och omdirigerar den andra hit. Jörgen B 18 oktober 2008 kl. 20.11 (CEST)
replies: text: I uppräkningen ethos, logos, pathos tycker jag th-stavningen ser mer konsekvent ut, och det är också så jag har för mig att jag lärde mig begreppen när jag läste retorik, dock utan att kunna bekräfta. Är det inte skillnad på att "ha ett patos" och pathos som en av de tre delarna i persuasio, sätt att övertyga, inom retoriken? I varje fall borde vi kanske inte behöva ha två artiklar, däremot är kanske sätten att övertyga värt en egen artikel, som modes of persuation. ~flinga 9 maj 2009 kl. 20.32 (CEST)
replies: text: :Jag har nu ändå slagit samman artiklarna, utan att vilja ta aktiv ställning till vilket som är det mest lämpliga artikelnamnet. Artiklarna går att flytta senare. ~flinga 9 maj 2009 kl. 20.58 (CEST)

message: Att Reinfeldt ville få sympatier hos småbarnsföräldrar och att han med sitt plåster vann deras röster måste väl ändå betraktas som ren spekulation?
replies: text: Det är väl dessutom snarare ett ethos-skapande, alltså ett sätt att etablera sin karaktär som relaterbar.
thread_title:  Reinfeldt
Diskussion:Allan Nyblad

message: Någon som vet när han föddes, när han dog om han är död? De uppgifterna redovisas inte i källorna. --Svetter 18 oktober 2008 kl. 20.23 (CEST)
"två olagliga aborter"? uttrycket kan behöva förklaras.

message: Om han var kommunist och spionerade f Sovjet hade han tidigare stridit mot Sovjet under vinterkriget eller var det möjligen för Sovjet? Kan också vara värt att kontrollera om det var vinterkriget eller fortsättningskriget, men deltagande i det senare kanske hade hindrat spioneriet.150.227.15.253 28 augusti 2023 kl. 18.56 (CEST)
thread_title:  Mot eller för?
Diskussion:Violett

message: Om Isaac Newton gav färgen namnet violett redan år 1666 och Carl von Liné namngav blomsläktet Viola L. först år 1753, så förefaller det rimligt att blomman fått namn efter färgen istället för tvärt om som det står i artikeln. Jlandin 18 oktober 2008 kl. 21.47 (CEST)
replies: text: Javisst! Innan Linné så fanns det inga namn på blommor överhuvudtaget, eller? *ironisk*
thread_title: Hönan eller ägget

message: Den färg som vi upplever som violett är egentligen en av två saker:
1. En högfrekvent färg, något högre än blått och indigo.
2. En blandning av blått och rött.
Detta borde framgå i artikeln.
Fabben (diskussion) 4 oktober 2015 kl. 19.57 (CEST)
thread_title:  Färgblandning 

message: I juni 2016 har det förts en diskussion på Bybrunnen om användningen av faktamallar i denna och andra färgordsartiklar. I avvaktan på konsensus i frågan om eventuell förändring återställer jag artikeln till den version som fanns innan de omdiskuterade förändringarna gjordes. --Chandra Varena (diskussion) 18 juni 2016 kl. 21.52 (CEST)
thread_title:  Anteckning om återställning 

message: Jag tar bort hänvisning till tveksam etymologisk förklaring av ordet "brun" för lila färger. Se Diskussion:Brun. --Chandra Varena (diskussion) 22 november 2020 kl. 07.28 (CET)
thread_title:  Etymologi
Diskussion:Lassie

message: Hur kan fotot vara från -54 när det är taget 1965?
Rätta
2A02:AA1:1607:3070:247D:98D2:1576:A6B4 8 augusti 2021 kl. 12.39 (CEST)

message: Tiken Lassie har väl alltid spelats av hanhundar?  Austerlitz 19 oktober 2008 kl. 02.26 (CEST)
replies: text: Jag har för att en av de som hette Pat som gjorde det från en av de äldre versionerna. Egon Eagle 3 januari 2009 kl. 16.16 (CET)
thread_title:  Lassies kön
Diskussion:Lajka (hundtyp)

message: Alltså, den ska INTE infogas i västsibirisk lajka, då vi även har östsibirisk lajka och rysk europeisk lajka. Däremot kanske en gaffel på den här sidan också är att föredra.. Dock borde nån som vet lite ta och se över stavningen. Lajka brukar normal sett vara kosmonaut-hunden, mendans Laika är rasen, men det verkar vara si och så med det på wikipedia, men jag vill inte ändra utan mer information..
Jag tycker flyttningen av sidan var både onödig och dum. SKK har i många år skrivit lajka med J, något rasklubben inte ger medhåll i, utan de stavar med I. Det hela är som jag förstått det ett missförstånd hos SKK då rasbeskrivningen skrevs. Sidflyttningen bör enligt mej göras ogjord, då den är felaktig. --Niklas Johannesson 10 juli 2009 kl. 17.45 (CEST)
replies: text: Jag tycker att din invändning är intressant. Därför skulle jag vilja veta mer om vad du har för belägg. Jag är ingen expert på transkribering från ryska, men jag antar att j är det mest träffsäkra valet. - Dock; innan jag dubbelkollade vad som var officiell stavning skrev jag själv med i. Jag skulle tro att i-stavningen grundar sig i engelsk transkribering. Bl.a. NE stavar med j. Hursomhelst är inte Svenska Laikaklubben ensam rasklubb om att stava namnet annorlunda än SKK. Allt som rör rasers namn, ursprung, grupptillhörighet m.m. är laddade frågor, som rör upp känslostormar och som oavbrutet orsakar konflikter. Just därför är det enklast och mest konsekvent (för Wikipedia) att hålla sig till den officiella version som är gemensam för alla raser, d.v.s. SKK:s (oavsett vad man kan ha att tycka om konsekvensen och relevansen i alla deras namngivningar). /Ascilto 11 juli 2009 kl. 13.53 (CEST)
replies: text: :Jag har inga belägg egentligen. Rasklubben sade sitt i frågan när den bildades. På rasbeskrivningen finns att läsa: 
*FCI-nummer 306
*Originalstandard 1980-06-03
*FCI-Standard 1996-08-19; engelska
*SKKs Standardkommitté 2006-04-06
Så den svenska stavningen borde nog rasklubben få bestämma över, eftersom de "ägde" rasen innan SKK gjorde det. Namnet däremot stavas Lajka på ryska, Лайки, med J alltså. Så i den bemärkelsen är det ju inte felstavat. Dock bör ju rasklubben som först nyttjade namnet egentligen "veta bäst". Men spela roll. Nu har jag brytt mig klart. --Niklas Johannesson 20 juli 2009 kl. 22.25 (CEST)

text: Nu har den här artikeln fått en källhänvisning. Om någon vill lägga in fler källor och bygga ut artikeln (varför är diskussionssidan längre än artikeln?), vore det toppen. allt gott.--Paracel63 (diskussion) 17 juni 2014 kl. 11.34 (CEST)

message: Sista meningen "Många skaffar lajkorna utan att ens veta någonting om rasen, det krävs enormt mycket erfarenhet innan man skaffar en lajka." är lite luddig, och saknar dessutom en källa. Vilka är dessa "många", hur många är de, och vem säger att det krävs enormt mycket erfarenhet? RHackl 14 december 2009 kl. 18.55 (CET)
thread_title: Svepande mening
Diskussion:Arom (fysik)

message: Jag vågar påstå att utanför Hans-Unos översättningar är "smak" den vanligast förekommande svenska översättningen av engelskans "flavor". Det finns dessutom röda länkar till smak (partikelfysik) på exempelvis sidan om nobelpristagaren Murray Gell-Mann. Detta bör givetvis rensas upp. Den här sidan bör antingen döpas om till "smak (partikelfysik)" eller så bör "smak (partikelfysik)" länkas hit. I det sistnämnda fallet bör denna sida nämna att "arom" även går under beteckningen "smak" - och vice versa i det första fallet. --Blennow 19 oktober 2008 kl. 04.21 (CEST)
replies: text: Jag tror också att "smak" är vanligare på svenska. Det är också den vanliga översättningen av det engelska ordet när man talar om glass eller dylikt. /Pieter Kuiper 19 oktober 2008 kl. 09.13 (CEST)
replies: text: : Jag har iaf aldrig hört någon av mina svenska kollegor säga "arom" - och då pysslar jag ändå med neutrinooscillationer. Den nuvarande versionen har dock nackdelen att man skulle kunna tro att "arom" på engelska heter "flavour" och att "smak" heter "flavor", fast det på engelska snarare är en fråga om att använda brittisk eller amerikansk engelska och inte om synonymer. Jag har dock inga bra förslag på hur man skulle kunna åtgärda det. --Blennow 21 oktober 2008 kl. 01.07 (CEST)
replies: text: ::Förhastad slutsats. Frågan är hos vem det är "vanligare" och vilket svenskt uttryck som bäst beskriver. Och därmed även vad som orsakar minsta möjliga förvåning hos lekmännen. Jag missade den här diskussionen för att jag redan sett den som tidigare utagerad till Hans-Unos fördel. Jag återställer o återkommer ev med utförligare motivering. :/ Kurtan 31 januari 2009 kl. 11.53 (CET)
replies: text: :::Kan du inte diskutera innan du återställer? /Pieter Kuiper 31 januari 2009 kl. 15.43 (CET)

text: :::Frågan är väl snarare vad lekmän blir minst förvånade av: Att hitta en artikel som tar upp att det de kallar "arom" numera kallas "smak" av fysiker eller att när de pratar med en fysiker (de som är så pass intresserade att de bryr sig kan mycket väl tänkas göra det) få veta att de minsann inte alls kallar det för "arom". Jag vet att det finns en del (numera pensionerade) fysiker som fortfarande växelvis använder sig av smak och arom (min exjobbshandledare är ett exempel), men "smak" är den klart övervägande samt modernare termen. Den tidigare diskussionen var f.ö. angående "arom" vs "flavour" och det är givetvis dumt att använda ett engelskt uttryck när det finns adekvata svenska. Blennow 20 februari 2009 kl. 19.40 (CET)
thread_title:  Arom vs. Smak
Diskussion:Japans ambassad i Stockholm

message: Sigillets vara eller inte vara - se Malldiskussion:Ambassader i Stockholm. //Urbourbo 19 oktober 2008 kl. 09.14 (CEST)
replies: text: Det är nog bättre att diskutera varje artikel på resp. diskussionssida. Detta är en artikel som berör en byggnad och endast i liten utsräckning den diplomatiska verksamheten. Så det är en artikel om en byggnad i Sverige, därför skulle jag vilja ha förklarat vad sigillet tillför (förrutom att vara en färgklick). GhostRider ♠ 20 oktober 2008 kl. 09.16 (CEST)
replies: text: :Din bedömning ang artikelns fokus förändrar inte det faktum att samma diskussion kan föras - och har förts - om samtliga artiklar i serien om ambassaderna i Stockholm. Om du har ett seriöst intresse för mina argument för sigillen så välkomnar jag dig att klicka på länken ovan, om det inte är för stort besvär. //Urbourbo 20 oktober 2008 kl. 10.05 (CEST)
replies: text: ::Jag har läst dden diskussionen och saknar ett argument för sigillet i just denna artikel. GhostRider ♠ 20 oktober 2008 kl. 11.00 (CEST)
thread_title:  Sigill 

message: Här visas ett konstigt vapen. Ett slags bild av solen i flaggan på en vit sköld. Denna återfinns inte i artikeln om Japan. Påminner i "konstruktionen" mer Schweiz vapen. Japans statsvapen är en mon, som finns avbildat i artikeln om landet. Varför har vi den här "konstigheten" här?  Kommer den från en officiell källa?--Andhanq 21 juli 2011 kl. 14.17 (CEST)
replies: text: Har nu bytt ut denna märkliga "logga" mot det vapen som till yttermera visso finns på ambassadbyggnaden och torde vara officiellt. --Andhanq 3 augusti 2011 kl. 01.24 (CEST)
thread_title:  Konstigt vapen
Diskussion:Svenska Frimurare Orden/Arkiv 2006

message: Någon har helt utan att ange motivering tagit bort Hasse Aro från listan över kända svenska frimurare. Jag har ingen aning om huruvida HA är frimurare eller inte, men känd får han väl räknas som, så det skulle vara bra om någon kunde bekräfta ifall strykningen var befogad? /FredrikT 8 mars 2006 kl.16.40 (CET)
replies: text: Aro är i högsta grad frimurare. Varför han är struken vet jag inte, men däremot kan man ju alltid begränsa antalet kända personer o frimurare i artikeln. Fem bör vara mer än nog. Riggwelter 9 mars 2006 kl.23.47 (CET)
thread_title:  Aro inte frimurare?