Diskussion:Esperanto

message: I artikeln suffix står att ett sådant "ej kan utgöra ett självständigt ord" - men i esperanto är det just jämnt vad både suffix och prefix kan, så artiklarna borde harmoniseras. Sedan vet jag inte om "suffix" och "ändelse" är skilda grammatiska begrepp eller synonymer. Någon expert som kan upplysa? Gunnar Gällmo 14 oktober 2005 kl.17.52 (CEST)
replies: text: Jag trodde att "suffix" och "ändelse" räknades som skilda begrepp i allmänhet, men NE hävdar att de är synonyma. På esperanto är de två olika saker, som jag förstår det. Men det kanske är två olika sorters suffix/ändelser med den terminologi som används på svenska. Att suffix kan användas som självständiga ord på esperanto håller jag inte riktigt med om. Jag skulle säga att suffixet inte längre är ett suffix när det används som ett självständigt ord, alltså: I monujo är -uj- ett suffix, men i ujo är uj en rot. Det är antagligen något specifikt för esperanto att suffix kan användas på det sättet. Kanske är de vanliga begreppen inte riktigt tillämpbara på esperanto. Jag hoppas att jag ska kunna klargöra detta bättre någon gång i framtiden./Nicke 16 oktober 2005 kl.23.13 (CEST)
replies: text: :Jag har försökt göra en åtskillnad mellan "lexikalt suffix" och "grammatisk ändelse" i texten./Nicke 17 oktober 2005 kl.23.13 (CEST)

text: Det uppstår lätt förvirring när man använder främmande ord i stället för svenska. Jag menar att ordet "prefix" är liktydigt med "förled" och "suffix" betyder "efterled". De grammatiska ändelserna på esperanto är ting-, egenskaps- och ersättningsordens o, a, j, n, sättordens e och n samt verbens i, as, is, os, us och u. Allt annat utbrytbart som står på slutet i ord är efterleder. Ett efterled bildar inte ett helt ord förrän man lägger till en grammatisk (ordklassbildande) ändelse. (Martin Strid)
Det är ytterst länge sedan jag 'studerade' esperanto; men en av de saker jag minns är att det framhölls att suffixen verkligen är egna ord. Esperantos suffixbildade ord kan - skulle jag kunna tänka mig - formellt uppfattas som sammansatta ord. Om libr|o är bok och ar|o är samling, så kan väl den avledda formen librar|o (bibliotek) också uppfattas som ett sammansatt ord 'boksamling'. Annars brukar väl esperanto oftast uppfattas som et agglutinerande språk. Minns jag rätt? (Skall leta upp mina gamla esperantoböcker...) Jörgen B 10 februari 2007 kl. 22.02 (CET)
thread_title: Suffix

message: Artikeln antogs den 21 oktober 2005 som utmärkt artikel.
Esperanto
*Nominerad av twincinema 13 oktober 2005 kl.08.49 (CEST)
*Motivering: Få språk har en sån fyllig artikel som detta, intressant och roligt att läsa.
Stödjer
#Hannibal 13 oktober 2005 kl.10.34 (CEST) (Har läst esperanto en gång i tiden, och artikeln fick mig att minnas varför.)
#Феникс 16 oktober 2005 kl.14.35 (CEST)
#Elinnea 16 oktober 2005 kl.17.27 (CEST)
#E70 16 oktober 2005 kl.17.32 (CEST)
#Boivie 18 oktober 2005 kl.23.35 (CEST) (Artikeln är välstrukturerad och innehållsrik.)
Stödjer ej
Diskussion
Det skulle se bättre ut om många av tabellerna låg i högerkant istället för centrerade. / Elinnea 16 oktober 2005 kl.17.27 (CEST)
replies: text: Jag tycker snarare att vänsterjustering vore det bästa. /Феникс 16 oktober 2005 kl.17.36 (CEST)
</div>
thread_title: Antagen till utmärkt

message: Väldigt intressant och informativ artikel, kul! Zozza
replies: text: Roligt att du tycker det! /Nicke L 31 januari 2006 kl.01.27 (CET)
replies: text: :Instämmer! Verkligen läsvärd och inspirerande artikel! (Fast länken "Boulognedeklarationen" under Historia->Boulogne-sur-mer länkar bara tillbaks till samma sida!) //Pavl 1 augusti 2009 kl. 19.16 (CEST)
thread_title: Beröm

message: De fonetiska tecknen (i IPA-kolumnerna) ser fortfarande ut som likadana fyrkanter, och borde därför bytas ut mot bilder. 
Massor av bokstäver i artikeln går inte att läsa eftersom de bara ser ut som likadana fyrkanter. Detta gäller även i tabellen över språkljuden. Jag föreslår att BILDER med tecknens utseende används istället på dessa teckens plats.
Genom att lägga till ï»¿ först i documentet (med "filter")
fick jag de speciella "esperantobokstäverna" synliga, vilket
demonstreras av http://www.x.se/6qwt
(d.v.s. innan någon klåfingrigt ändrade fonterna på sidan till
sådana exotiska varianter att tecknen åter ser ut som fyrkanter
om man inte har någon av de senaste operativsystemsversionerna)
men när jag samtidigt försökte få sidans länkar att fungera
(med BASE HREF) försvann effekten igen, vilket jag tolkar
som att någon "importerad" fil saboterar teckenvisningen.
Om esperanto ska kunna bli ett verkligt världsspråk måste snobberiet med att använda dåligt spridda fontfamiljer tonas ner.
Esperato har enormt eleganta kvaliteter, men språkets styrka förstärks sannerligen inte av fontfamiljsnobberi som döljer tecknens utseende helt i onödan när standardfonter skulle fungerat. 
av G. Eriksson - eriksson.g@gmail.com
thread_title: Kritik av tekniken i artikelpresentationen

message: Den esperantiska seden för dem som inte har tillgång till riktiga takbokstäver är att bokstaven i fråga i stället följs av ett x: a b c cx d e f g gx h hx i j jx k l m n o p r s sx t u ux v z. 
Ĉĉ Ĝĝ Ĥĥ Ĵĵ Ŝŝ Ŭŭ  
Min signatur är #ЄЭ#. Tecknen ЄЭ betyder att jag talar esperanto. #ЄЭ#--Martin strid 17 oktober 2008 kl. 12.16 (CEST)
Vi i Sverige, i synnerhet personer som själva inte använder esperanto, ska vänligen avhålla oss från att införa eller ens föreslå nymodigheter i esperanto. Annat vore en oförskämd brist på respekt mot dem i hela världen som talar, skriver och läser språket. Ett minimikrav på ev. förslag är att de framförs på esperanto till ändamålsenliga esperantiska organ. Skulle någon på diskussionssidan till en svensk artikel om franska språket föreslå att franskan struntar i accenter och cirkumflex? Naturligtvis inte; det skulle i så fall framföras till Académie française. --Martin strid 17 oktober 2008 kl. 12.24 (CEST)
Jag tror att de extra tecknen som esperanto har i sitt alfabet (utöver vad som finns i engelskan) är det allt överskuggande hindret för esperantos vidare spridning. 
Därför föreslår jag följande transformation:
C^->TJ, G^->DG, H^->HH, J^->ZJ, S^->SH, U^->W, (ev. C->TS )
Följande är förresten de korrekta ASCII-värdena för tecknen:
C^ 196 136, c^ 196 137, G^ 196 156, g^ 196 157,
H^ 196 164, h^ 196 165, J^ 196 180, j^ 196 181,
S^ 197 156, s^ 197 157, U^ 197 172, U^ 197 173.
av G. Eriksson - eriksson.g@gmail.com
thread_title: Provisoriska lösningar och representaton av specialtecknen

message: "Esperanto har inte antagits officiellt av någon stat eller internationell organisation"
Detta påstående är felaktigt. Det finns åtminstone ett hundratal internationella organisationer, kooperativ mm som använder esperanto som enda arbetsspråk. 
Inledningen är väldigt kort, kan någon insatt utöka den? / MartinHagberg 3 februari 2006 kl.17.28 (CET)
thread_title:  Inledningen 

message: "Ackusativormerna med ändelsen -n används för att uttrycka det direkta objektet." Okej, men hur uttrycker man dativ? Eller går man på en annan satsbildning? eller är det som i svenskan bara att de inte finns? -Moberg 5 januari 2008 kl. 13.18 (CET)
thread_title:  Ackusativ 

message: Vad menas med: "Redan namnet är radikalt och omständligt att översätta till svenska"? Och vem bryr sig om det är omständligt att översätta?–dMoberg 19 november 2008 kl. 21.43 (CET)
thread_title: Den socialistiska esperantointernationalen

message: Jag tycker inte att "Hoppfull" är en korrekt översättning av Esperanto. I inledningen tycker jag att "Doktoro Esperanto" i stället bör översättas till "doktorn som hoppas".
thread_title:  Inledning "doktor Hoppfull" 

message: Användningen av Esperanto är mycket kontroversiell. Vad är anledningen till att så få människor brytt sig om att lära sig språket? Jag lade fram en opartisk "matematisk" förklaring under rubriken "Enkelhet och demokrati". Efter tre månader raderade "Martin strid" vad jag skrivit. Ingen motivering gavs. Martin är en jävig kursledare för Esperanto, som även vid ett tidigare tillfälle kritiserats för att han verkat i egen sak, när han gjort en redigering av artikeln Esperanto. Wikipedia skall ju vara opartisk och redovisa såväl vad som talar för och vad som talar emot en viss uppfattning. Det är därför viktigt, att följande rader skall få finnas kvar:
Det förefaller troligt, att välståndet i världen skulle kraftigt öka och risken för förödande krig minska om alla människor talade samma förstaspråk (eller åtminstone samma andraspråk). Att ett språk är enkelt att lära sig som andraspråk har viss betydelse, men oerhört mycket viktigare är att inhämtandet av språket verkligen märkbart vidgar kretsen av möjliga samtalspartners. Den som lärt sig esperanto kan kommunicera med cirka en miljon nya samtalspartners, medan den som lärt sig engelska kan kommunicera med cirka 1.200.000.000 nya samtalspartners. Men engelska är ingalunda 1200 gånger så svårt att lära sig, jämfört med esperanto. Engelska är ungefär dubbelt så svårt att lära sig, men vinsterna av denna inlärning är ju cirka 1200 gånger så stor. Detta enkla matematiska samband gör, att man ej med gott samvete kan rekommendera någon att lära sig esperanto, utom möjligen i mycket speciella situationer. I televisionens tidsålder får hundratals miljoner människor lära sig engelska utan ansträngning genom att på fritiden titta på engelskspråkiga TV-program. Någon motsvarighet på esperanto existerar ej. Inlärandet av esperanto innebär därför ett mödosamt råpluggande av glosor, något som ytterst få personer frivilligt vill utsätta sig för, när språket har så relativt få fördelar. 
Tilläggas kan, att på engelska Wikipedia raderades motsvarande text redan efter två minuter (inte efter tre månader som på svenska Wikipedia). Det finns en liten men väldigt hängiven grupp Esperanto-lärare och andra, som på Wikipedia raderar allt, som på minsta vis kan uppfattas som kritik mot Esperanto. Men kravet på yttrandefrihet gör att allsidig kritik måste uppmuntras.  Max7437 26 juli 2009 kl. 09.51 (CEST)
Tilläggas kan, att Esperanto ju funnits i mer än hundra år och trots detta endast fått blygsam spridning. Tanken bakom Esperanto är helt föråldrad. Ifall Esperanto hade skapats i våra dagar skulle språket ha fått en helt annan, mera modern struktur. Bland annat skulle man ha sluppit alla dessa konstiga accenter, såsom upp och nedvänd cirkumflex. Accenterna behövs inte. De gör språket svårt att behärska och då är ju vitsen och meningen med språket borta. I stället skulle en förenklad variant av engelska (med förenklad stavning och förenklad grammatik) kunna göras till internationellt hjälpspråk. Även andra lösningar, som är bättre än Esperanto, är tänkbara. Det finns ju en minoritet av väldigt språkbegåvade människor, som med relativ lätthet lär sig ett nytt språk. De tycker ofta, att Esperanto är ett roligt språk. Men majoriteten av världens befolkning behärskar nätt och jämnt sitt eget modersmål och varje tanke på att lära sig ytterligare ett språk saknar relevans. Det gäller speciellt när vinsten (i ökad kontaktyta) är så ytterst begränsad som fallet är med Esperanto. I Kina försöker man bryta sig ur den språkliga isoleringen genom att låta många kineser lära sig engelska, men absolut inte Esperanto.  Max7437 26 juli 2009 kl. 12.03 (CEST)
Upptäckte just, att det faktiskt redan finns fyra varianter av förenklad engelska: Basic English BE 850, Basic English BE 1500, Special English även den med 1500 ord samt Simple English med 2000 ord. Dessa skall jämföras med English med ca 600.000 ord. Alla dessa förenklade varianter av engelska är betydligt lättare att lära sig än Esperanto. Inlärningen kan i bästa fall ske på några veckor. Därmed har det främsta argumentet för att man skall lära sig Esperanto helt enkelt fallit bort. Redan med de förenklade varianterna kan man kommunicera med 1.200.000.000 personer. Har man väl lärt sig någon av de förenklade varianterna, kan man sedan under hand smidigt bygga på med flera ord och så småningom lära sig English och därigenom få bra tillgång till exempelvis English Wikipedia med ca 3.000.000 (ofta utförliga) artiklar i stället för enbart Esperanto Wikipedia med ca 100.000 (ofta knapphändiga) artiklar. Dessutom gäller ju, att om man lärt sig Esperanto hyfsat, så har man därigenom endast lärt sig just Esperanto och kan kommunicera med ca 1.000.000 personer. Man har hamnat i en återvändsgränd. Grundläggande kunskaper i Esperanto är ingen hjälp, om man försöker utvidga kretsen av möjliga kontakter utöver dessa 1.000.000 personer och kunskaperna är inte heller till någon hjälp om man vill bygga på med kunskaper även i engelska, spanska, portugisiska eller  något annat viktigt språk. Esperanto är helt enkelt inget viktigt språk, vilket talar mot att man skall offra svett och möda på att lära sig det. Esperanto har mest blivit en slags hobby för synnerligen språkbegåvade och språkintresserade personer, som redan behärskar ett halvt dussin språk och som vill sätta tänderna i ytterligare ett språk, helt utan funderingar kring den eventuella praktiska nyttan med detta språk. Men därmed har man för länge sedan övergivit den ursprungliga tanken bakom Esperanto. Esperanto skulle vara extremt lätt att lära, så att vem som helst skulle lockas till att lära sig språket. Esperanto skulle öppna nya världar och möjliggöra kommunikationer med miljarder människor. Men Esperanto är inte alls så extremt lätt att lära och antalet möjliga nya kontakter är försumbart. För en utomstående är det närmast obegripligt varför någon enda person vill offra en enda minut på detta språk, som så grundligt misslyckats med att uppnå det mål, som från början ställdes upp. Man kan misstänka, att det finns ekonomiska motiv, varför en liten grupp Esperanto-lärare och deras medlöpare envisas med att fortsätta med språket. Gissningsvis finns (sedan 1800-talet) vissa fonder, som delar ut årliga belopp till dem som befrämjar Esperanto. För att komma i åtnjutande av dessa pengar (ytterst för privat konsumtion) fortsätter dessa lärare sin gärning i brist på andra, mera meningsfulla, sysselsättningar.  Max7437 2 augusti 2009 kl. 11.00 (CEST)
thread_title:  Allsidig kritik 

message: Estas dificile scii la numberon de esperantistoj. Sed hodiaŭ ni havas tiujn: http://parracomumangi.altervista.org/StatistikojUzoSept09.pdf kaj http://parracomumangi.altervista.org/StatistikojAWSept09.pdf . Ili enhavas statistikoj pri Kurso de esperanto (la septembera uzado) kaj povas helpi taksojn. Ne estas facile scii numeron de esperantistoj, sed povas esti helpo. Ekzemple: 6309 elŝutaĵoj por Vindozo (kurso.exe); por Linukso: 458 (kurso-3.0.deb) + 132 (kurso-3.0.i586.rpm); totale 6899. Eble 50% vere lernis Esperanton dum tiu septembero? aŭ 30%? aŭ (pesimisme) sole 10%? la lasta signifus 690 novaj Esperantistoj dum 1 monato, sole per tiu kurso (sed estas multe da aliaj esperanta asocioj en la mundo ...). Mi ekkonigas tiujn statistikojn al vi, kaj vi povas ilin uzi kiel/se vi volos. La retpaĝaro estis legitimita de administrantoj de Kurso de esperanto, tiel ĝi povis publikigi la statistikojn. Mi amike vin salutas
thread_title: Statistikoj

message: Här saknas ett ord. Vad är det för schweiziskt som beställt utredningen? Babiarne 30 december 2009 kl. 02.46 (CET)
replies: text: Vitaministitutet? Tricky 30 december 2009 kl. 03.34 (CET)
replies: text: :Frågan är väl snarare vad stycket har i artikeln att göra. Och vad texten och rubriken har gemensamt vet jag inte. –dMoberg 30 december 2009 kl. 11.43 (CET)
replies: text: ::Jag håller med. Något förrvirrande.Babiarne 30 december 2009 kl. 16.13 (CET)
thread_title:  Schweiziska vad? 

message: Ja det är lite saker i artikeln som jag inte förstår:
*"Upphovsmännen till många andra konstgjorda språk bemödade sig därför om att deras språk skulle vara helt frikopplade från alla ideologier. Det visade sig att esperantos interna ideo utövade en betydligt större lockelse på allmänheten än de andra språkens frihet från ideologier. Brytningen med gruppen kring ido kan alltså inte enbart förklaras med olika uppfattningar i grammatiska frågor."
**Vad gör därför där? Och varför tas Ido helt plötsligt upp i sista meningen där?
*Under =Fonologi= står att ord där slutvokalen o elideras inte behöver ha betoning på näst sista vokalen. Elision betyder (enligt sin egen artikel) att ett ljud faller bort, men gör det verkligen det i ordet familio som i exemplet? Ska inte o:et uttalas?
*I stycket Ordklasser, en bit ner, står det att det är svårt att veta om det ska vara -ata eller -ita. varför? Det ena verkar användas vid presens och det andra vid dåtid, eller? Vilka experter?
*Borde inte ordförrådsprocenten ha en källa, eller räcker det med exempel?
–dMoberg 30 december 2009 kl. 12.42 (CET)
replies: text: Jag tycker att artikeln har några oklarheter för mycket med tanke på att den klassas som utmärkt. Med detta inte sagt att den är dålig. Bara att den kan behöva lite småjusteringar.Babiarne 30 december 2009 kl. 16.18 (CET)
thread_title:  Jag förstår inte 

message: Resultatet blev förlorar sin status enligt de vägledande kriterierna:
* Varit avnominerad i minst två veckor och
* fått övervägande och minst fyra röster på ta bort och
* dessa ta bort-röster har utgjort minst 2/3 av det totala antalet röster./Ronny W 25 april 2010 kl. 09.53 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Esperanto
Avnominerad av Tanzania 11 april 2010 kl. 08.40 (CEST)
Per diskussion på dess diskussionssida samt kk-mallen högst upp.
 
;Ta bort
# Grundin 12 april 2010 kl. 09.02 (CEST) Artikeln är helt otillräckligt källbelagd. Av de 16 fotnoterna hänvisar noterna 5-8 samt 11 till avsnitt i engelska, tyska och finska Wp, avsnitt som inte hade några källor alls år 2005, när artiken blev utmärkt. Artikeln har också 11 st. "källa behövs"! Dessutom kk-mall. 
# -nothingman- 12 april 2010 kl. 12.52 (CEST) Som Grundin. En artikel där källäget ser ut såhär kan inte vara utvald.
#Herr X (D) 22 april 2010 kl. 09.28 (CEST) som ovan
#/Ronny W 25 april 2010 kl. 09.49 (CEST) som Grundin
;Behåll som utmärkt
 
;Markera som bra
 
;Diskussion
</div>
thread_title: Förlorar status som utvald

message: Är det någon som kan esperanto och som vet om konditionalisformen också kan användas som futurum preteriti på samma sätt som svenska och många andra språk? I så fall bör det kompletteras i texten. Som det är nu framställs -us som enbart det modus som styr konditionalis (ex. Om det hände skulle jag göra) och inte futurum preteriti (ex. När det hände skulle jag göra). Det är en viktig detalj, för som det ser ut nu saknar esperanto futurum preteriti eftersom de till exempek inte har någon sammansatt futurumform som man kan böja i preteritum. Plufs 190 (diskussion) 23 maj 2010 kl. 22.46 (CEST)
thread_title:  Konditionalis/Futurum preteriti 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Esperanto. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20060526130542/http://www.springboard2languages.org/home.htm till http://www.springboard2languages.org/home.htm
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 15 december 2017 kl. 17.58 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Esperanto. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130609153827/http://www.2-2.se/ till http://www.2-2.se/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 1 juni 2018 kl. 03.07 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Esperanto. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20160311143735/http://seju.org/ till http://seju.org/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 14 juli 2018 kl. 14.37 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Esperanto. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100310195514/http://esperanto.com/ till http://esperanto.com/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 25 november 2018 kl. 07.22 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade