Diskussion:Kommunikologi

thread_title: Arkiv

message: På bokmåls-wiki diskuteres det nå om emnet er leksikonverdig. Se :nb:Wikipedia:Sletting/Kommunikologi. - Soulkeeper (diskussion) 24 mars 2017 kl. 12.55 (CET)
replies: text: Lagt in en kommentar från svwps behandling.Yger (diskussion) 24 mars 2017 kl. 13.47 (CET)
thread_title:  Diskusjon om sletting på bokmål 

message: Ser inte att Wikipedia ska vara en plats för att främst lyfta fram kritik, utan snarare en plats för fakta och för läsaren relevant information.Det har varit en diskussion om att ta bort denna sida eller inte. Till dess att ett beslut tas om att ta bort den är min bild att den därför initial bör innehålla en beskrivning som ger läsaren en bild av kunskapsområdet, men har låtit kritiken kvarstå under en egen rubrik eftersom det är relevant att känna till. I diskussionen ovan och i artikeln diskuteras Kommunikologin som en pseudovetenskap. Har i förslaget på beskrivning därför förtydligat att Kommunikologin aldrig angivits vara en vetenskap och därför inte heller är en pseudovetenskap. Se pseudovetenskap: "Pseudovetenskap är en lära som hävdar sig vara vetenskaplig men som inte uppfyller alla de kriterier som krävs av en vetenskap"  Klas Nygren 14 oktober 2017 kl. 11.40 (CEST)
replies: text: Wikipedias uppgift är att bibringa läsare Kunskap. Det innebär att första meningen och ingressen skall inehålla det centrala vad begreppet är/står för. I detta fall är det pseudovetenskap som är det mest centrala. Att inte ha med det först är att svika vad vi vill åstadkomma.Yger (diskussion) 14 oktober 2017 kl. 12.30 (CEST)
replies: text: :Håller med om att den första meningen bör förtydliga vad begreppet är/står för. Förslag på sådan första mening är därför: "Kommunikologi är ett kunskapsområde som studerar de fenomen och processer som är gemensamma i mänsklig kommunikation och förändring.". Att säga att Kommunikologin är en pseudovetenskap är helt missvisande eftersom det aldrig utgett sig för att vara en vetenskap. Vad jag förstår är källhänvisning centralt. Vilken källhänvisning finns för nuvarande text att Kommunikologin skulle utge sig för att vara en vetenskap? Klas Nygren 22 oktober 2017 kl. 10.46 (CEST)
replies: text: ::Wikipedia är till för att ge kunskap, och i detta är ãrtiklens inledning central. Och det är en pseudovetenskap och det bör då stå i först meningen. Att skiva kunskapsområde är att "lura" läsaren genom att vara ofullständig. Jag vill också påpeka den stora intresskonflikt du har till detta ämne, där just denna typ av nyanser lätt blir fel av den med intresekonflikt.Yger (diskussion) 22 oktober 2017 kl. 10.51 (CEST)
replies: text: :::På vilken grund säger du att det är en pseudovetenskap? Källhänvisning? Klas Nygren 22 oktober 2017 kl. 11.02 (CEST)
replies: text: ::::Till exempel vetenskapsradion . Institutet ger uttryck för att de pysslar med vetenskap med, inte minst med tillägget -logi, "institut", och begrepp som "läran om...".--LittleGun (diskussion) 22 oktober 2017 kl. 12.19 (CEST)
replies: text: :::::Har läst på lite kring policies och riklinjer här på Wikipedia, och det finns en hel del som är bra och tydligt skrivet. Utifrån detta måste jag dock återkomma till mitt ursprungliga ifrågasättande av både relevans och trovärdiga källor i den här artikeln som den ser ut nu. I den välskrivna riktlinjen om relevans anges att ett ämne som uppfyller nedan sägs ha betydenhet och vara encyklopediskt relevant, och därmed vara relevant för Wikipedia som uppslagsverk:

text: :::::(1) ”en artikels ämne måste nå en tillräckligt hög nivå av allmänintresse och betydenhet” - Detta har jag förstått att ni anser, men jag är tveksam då de flesta människor inte hört talas om ämnet. Om man ska ha en uppslagstext ska den i så fall vara informativ och neutral och inte formen ”bygger på påståenden att” och liknande som tydliggör att det är en partisk åsikt.

text: :::::(2) ”tillräckligt många författare med kunskap om ämnet förväntas vilja bidra till artikeln och därmed säkerställa en hög kvalitet” – Det är absolut inte fallet då kunskap om ämnet i praktiken bara finns hos personer som har förstahandskunskap och därför anses partiska.

text: :::::(3) ”ämnet ska även för att anses relevant ha uppmärksammats i vederhäftiga och av författaren oberoende källor” – Uppfylls inte då det endast finns enstaka artiklar av författare som inte har satt sig in i ämnet eller är i närheten av de önskade källorna enligt Trovärdiga källor

text: :::::(4) ”ämnet bör dessutom i allmänhet vara av sådan karaktär att det kunde passa i ett traditionellt uppslagsverk” – Uppfylls inte. Det tror jag inte det råder någon tvekan om. Ämnet skulle aldrig tas upp för övervägande att ta med i t ex NE och den typ av skrivning som nu ligger ute skulle aldrig användas i ett uppslagsverk.

text: :::::Alla ovan kriterier uppfylls på ett bra sätt för lite större ämnen såsom Solvens II eller botanik, men inte på små ämnen som det här, där det inte alls finns den typ av önskade källor som beskrivs i essä Trovärdiga källor: ”den bästa typen av källa en tämligen ny artikel i en respekterad och kollegialt granskad akademisk publikation, författad av en framstående expert på området, som snarare försöker summera gällande forskningsläge än att föra fram en ny tes, och som direkt behandlar den uppgift som den används som källa för”. I essän står också att ”för att betraktas som trovärdig ska en källa vara publicerad, exempelvis i en bok, en tidskrift eller av en större organisation, och neutral i förhållande till det den beskriver. Emellertid finns inga absolut pålitliga källor, utan alla källor bör läsas med visst mått av skepsis.” Inga sådana neutrala källor finns i detta ämne.

text: :::::Att förstahandskällor inte ska vara lika pålitliga som andra- och tredjehandskällor är för mig ett märkligt förhållningssätt då alla källor kan vara partiska och måste betraktas med viss skepsis i linje med essän ovan. I fallet med denna artikel och liknande finns kunskap om ämnet primärt hos förstahandskällor och då ser jag att det finns två alternativ: att låta en sådan stå för informationen (eventuellt med tydligt avsändare) eller att ämnet inte tas upp för att det då inte har betydenhet och encyklopediskt relevans. Att låta felaktig information stå kvar när detta påpekats kan aldrig vara i linje med en plats som ska sprida kunskap. Ett sådant förhållningssätt underminerar bara trovärdigheten till både uppslagsverket och redaktörerna. Klas Nygren 23 oktober 2017 kl. 23.37 (CEST)
replies: text: ::::::Källan omtalandet i sveriges radio  uppfyller 1 och 3 och ävven 2. 4 är ett subjetivt formulerad ståndpunkt, men artiklen visaar att även de är uppfyllt.Yger (diskussion) 24 oktober 2017 kl. 07.08 (CEST)
replies: text: :::::::Självklart medhåll till Yger och Litttle Gun. Källan är tydlig på det, sedan kan det tilläggas att det är ganska symptomatiskt att själva begreppet har en falsk kompis på engelska -samma ord men annan betydelse - så det vid en snabb googling ser ut att vara världsspritt och etablerat. (Att namnge så är vanligt inom pseudovetenskap) Vidare vill jag påpeka att det är bra du läst riktlinjerna, men onödigt att undervisa oss om dem eftersom det är vi som varit med och utformat dem mvh Adville (diskussion) 24 oktober 2017 kl. 07.22 (CEST)

text: Jag tycker det var en föredömligt tydlig motivering, i listform och med tydliga hänvisningar till våra riktlinjer. Och till skillnad från  tycker jag att det är jättebra att du "undervisar" oss i vad som står i våra riktlinjer, vilket bland annat visar hur de uppfattas. Det här är mina fem öre:

text: 1) Allmänintresse och betydenhet uppvisas av de stora köpen av kurser som företag och organisationer gjort, och som har granskats av oberoende part (i första hand vetenskapsradion).

text: 2) "Kunskap om ämnet" är ett olyckligt ordval i vår riktlinje. Man har ingen carte blanche för att man har kunskap, tvärtom, allt man skriver ska kunna beläggas i vederhäftiga källor. Det borde stå "inhämta kunskap och information om ämnet", så jag kommer ändra till det. Däremot är kunskap en fördel för kunna hitta, granska, och kritisera källor. Såna källor kan vara egna texter av egna experter för vissa uppgifter. Att påstå att bara de som har tillräcklig kunskap är de som levererar en produkt är ett felslut. Allting kan granskas. I det här fallet har det granskats.

text: 3) Vetenskapsradion är en trovärdig källa om kommunikation och vetenskap.

text: 4) Wikipedia är bredare än ett traditionellt uppslagsverk, vilket också framgår i Wikipedias skrivelse under den rubriken. Dessutom platsar ämnet absolut i ett specialiserat uppslagsverk som behandlar pseudovetenskap eller framgångsteorier till exempel.

text: Om du ändå inte är övertygad kan lägga upp en begäran på Sidor föreslagna för radering med din lista som motivering. Jag tror inte den kommer att raderas efter behandling där, så jag vill inte rekommendera det.--LittleGun (diskussion) 24 oktober 2017 kl. 07.54 (CEST)
replies: text: :@Klasnygren: Vilken felaktig information menar du står kvar, efter påpekande, i artikeln?--LittleGun (diskussion) 24 oktober 2017 kl. 08.02 (CEST)
replies: text: ::Föredömligt gjort. Tar tillbaka den delen. Adville :(diskussion) 24 oktober 2017 kl. 08.07 (CEST)

text: ::.--LittleGun (diskussion) 24 oktober 2017 kl. 08.18 (CEST)

text: :: Tack för all återkoppling. Ledsen för lite sent svar från min sida. Nedan är ett försök att svara med utgångspunkt i 1-4 ovan och därefter sista frågan från LittleGun.

text: :: (1) ”en artikels ämne måste nå en tillräckligt hög nivå av allmänintresse och betydenhet” – Kan se att ni anser att det är av allmänintresse utifrån köp av kurser och att vetenskapsradion tagit upp ämnet(LittleGun). Men ser samtidigt att inköpen av kurser i Kommunikologi är väldigt liten relativt den totala volymen utbildning som köps in av företag i syfte att förbättra ledning, styrning, kommunikation etc och som inte är vetenskapliga ämnen. Utifrån att jag inte hittar några andra sådana utbildningar på Wikipedia är det antagligen egentligen programserien i Vetenskapsradion som gör att artikeln finns här.

text: ::(2) ”tillräckligt många författare med kunskap om ämnet förväntas vilja bidra till artikeln och därmed säkerställa en hög kvalitet” – För ett spritt ämne som Solvens II eller projektledning finns det många människor som har lagt ned mycket tid på att förstå området, och då är det många som kan bidra. I det här fallet bygger artikeln på en enstaka programserie av primärt en person/journalist. Ser inte att det är i linje med detta kriterium. Håller helt med dig LittleGun att allting kan granskas, problemet här är att ingen verklig granskning har genomförts i samband med denna programserie och jag känner inte heller till någon annan verklig granskning som genomförts av ämnet. Därav min kommentar att de enda som har kunskap om ämnet är personer som har förstahandskunskap.  Skulle inte säga att det är ett felslut utan ett faktum till dess att det finns andra personer som verkligen satt sig in i ämnet. Avsaknaden av flera författare med kunskap i ämnet gör tyvärr att kvaliteten är låg. Återkommer nedan med förtydligande av den låga kvaliteten i form av felaktigheter.

text: ::(3) ”ämnet ska även för att anses relevant ha uppmärksammats i vederhäftiga och av författaren oberoende källor” – Vi är tillbaka till att artikeln baserar sig på en enstaka källa, vilket inte uppfyller kriteriet eller fortsatt inte är i närheten av de önskade källorna enligt Trovärdiga källor

text: ::(4) ”ämnet bör dessutom i allmänhet vara av sådan karaktär att det kunde passa i ett traditionellt uppslagsverk” – @LittleGun, är med på att Wikipedia är bredare än ett traditionellt uppslagsverk och att detta ämne skulle kunna ligga med utifrån det. Ser dock fortfarande inte att den typ av skrivning som nu ligger ute skulle användas i ett uppslagsverk, utan då borde texten snarare vara information om ämnet och beskrivas med ett informativt och neutralt språk.

text: :: Så till den centrala frågan från LittleGun:  Vilken felaktig information menar du står kvar, efter påpekande, i artikeln? Mitt svar är primärt den första punkten nedan. Övriga punkter beskriver andra felaktigheter som delvis bygger på missförståndet/misstolkningen i punkt (i):

text: :: (i) I artikeln  står det att ”Kommunikologi … är ett pseudovetenskapligt ämnesområde om kommunikation mellan människor”. Eftersom Kommunikologin inte är ett vetenskapligt ämne kan det inte heller vara ett pseudovetenskapligt sådant. En kommentar ovan är att det är en pseudovetenskap för att det kallades det i Vetenskapsradions programserie. Att denna felaktighet finns i programserien gör det inte till en sanning, utan visar bara på att journalisten tyvärr inte har skaffat sig kunskap om ämnet. Om denna text ska stå kvar behövs en verklig källhänvisning, dvs till en källa som anger att Kommunikologin är en vetenskap. En annan kommentar ovan är att institutet ger uttryck för att de pysslar med vetenskap med, inte minst med tillägget -logi, "institut", och begrepp som "läran om...". Kan se att användningen av dessa begrepp kan ge en bild av att ämnet hör till den akademiska världen, och ska ta med det för diskussion internt. Att man valt att använda dessa begrepp i sin ursprungliga betydelse innebär dock inte att det utger sig för att vara en vetenskap. Risken för misstolkning gör att det är desto större orsak att här på Wikipedia förtydliga att det inte är en vetenskap, vilket finns med i mitt förslag på justerad text.

text: :: (ii) I artikeln står det att ”Kommunikologi bygger på många påståenden kring mänskligt beteende som saknar stöd i samtida psykologisk och neurovetenskaplig forskning” Här finns ingen källhänvisning till vare sig de påståenden som hänvisas till eller källhänvisning som kan användas för att motbevisa dessa påståenden. Påståendet stämmer inte och är som sagt helt utan källhänvisning.

text: :: (iii) I artikeln står det att ”Kommunikologi utgår från hypotesen att all mänsklig aktivitet går att beskriva med hjälp av ett antal definierade variabler eller nycklar, något som saknar stöd i etablerad och verifierad forskning” Liksom det förra påståendet finns ingen källhänvisning till denna utsaga från Kommunikologin eller källhänvisning som kan användas för att motbevisa dessa påståenden. Begreppen nycklar används inom kommunikologin, men inte på det sätt som indikeras i texten. Begreppen nycklar eller nyckelfaktorer är också generellt vanligt förekommande. och i olika sammanhang.

text: :: (iv) I artikeln står det att ”Kommunikologi-instituten har inte låtit sitt eget forskningsmaterial granskas i en sedvanlig akademisk peer-review-process.” Denna mening stämmer inte då det inte finns något eget forskningsmaterial inom Kommunikologin. Att det inte sker någon akademisk granskningsprocess är helt naturligt då det inte är ett vetenskapligt ämne och inte heller har någon egen forskning.

text: :: Verkar som det mesta ovan bygger på den olyckliga och felaktiga tolkningen av Kommunikologin som ett vetenskapligt ämne. Mitt förslag är att vi hjälps åt att ta fram en text till artikeln som mer korrekt beskriver vad Kommunikologin är så att det blir förståeligt för alla som läser, och att den kritik som finns Vetenskapsradions programserien tydliggörs med relevanta referenser.

text: :: Mitt förslag på inledande text var ”Kommunikologi är ett kunskapsområde som studerar de fenomen och processer som är gemensamma i mänsklig kommunikation och förändring. Dessa fenomen återfinns inom olika kunskapsområden där de beskrivs med olika begrepp.” Återkoppling från Yger: att skiva kunskapsområde är att "lura" läsaren genom att vara ofullständig. Är lite osäker på vad som menas med att det är ofullständigt. Har ni förslag på annat begrepp som skulle vara tydligare? Klas Nygren 29 oktober 2017 kl. 20.23 (CET)
replies: text: :::Att skiva långa polemiserande inlägg brukar inte för frågor framåt. Om du vill något skall ske, kom då med ett konkret textförslag här på diskussionssidan komplett med källor.Yger (diskussion) 29 oktober 2017 kl. 20.35 (CET)
replies: text: ::::Punkterna 1-4 som du presenterar är upprepningar. Du måste inte anse att ämnet platsar. Konsensus anser att det platsar på Wikipedia. Då är det så.

text: ::::Det finns ganska mycket artiklar skrivna av diverse professorer, docenter och forskare om kommunikologi. Det är ovanligt, den akademiska världen brukar inte bry sig om sånt. Det mesta är debattartiklar skrivna i samband med Vetenskapsradions granskning, men författarnas åsikter är inte baserade på innehållet i granskningen radion gjorde. De är bara triggade, att skriva artiklarna, av granskningen, och samtliga hävdar att kommunikologi är pseudovetenskap:, , , , .

text: ::::i-iv bygger samtliga på att det inte är en pseudovetenskap (eller ens vetenskap, vilket det inte är om det är en pseudovetenskap). Poängen, som även språkradion gör, är att den utger sig för att vara baserad på vetenskap: , se längst ner, avsnittet "Vitenskapelig basis og støtte".--LittleGun (diskussion) 29 oktober 2017 kl. 22.58 (CET)
thread_title:  Justering eller borttag av sida?