Diskussion:Bjälboätten

message: Om redirect så i så fall från Folkungaätten hit, men inte tvärt om. Jag anser dock att båda orden bör finnas, eftersom Folkungaätten är ett så vedertaget namn, samtidigt som Bjälboätten är det mest korrekta. PKron 5 juli 2006 kl.21.20 (CEST)
replies: text: Wikipedia brukar inte ha flera artiklar om samma sak när det finns alternativa namn, utan sköta sådant med redirecter. Men enligt vem är Bjälboätten "det mest korrekta" namnet? Som Herr Gregers påpekat i en gammal diskussion på sin användarsida är benämningen av en medelstidsätt som denna egentligen godtycklig, men "Folkungaätten" är det namn som förekommer i den mest relevanta facklitteraturen (som SBL och ÄSF), vilket gör att det är bättre att hålla fast vid det. Om "Bjälboätten" någon gång blir den mest vedertagna benämningen, kan Wikipedia anpassa sig efter detta. °C 5 juli 2006 kl.22.14 (CEST)
replies: text: :Det var Herr Gregers som påstod att Bjälboätten var "en i historisk (särskilt i ovetenskaplig) litteratur förekommande benämning", från 23 maj 2005, vilket är helt bakvänt, och det var det jag rättade till. Det är Folkungaätten som är det gamla av tradition så tyngda namnet, att det inte går att ersätta i stora standardverk, eftersom det är så djupt rotat. Anledningen till att Bjälboätten är mer adekvat ("korrekt") är att "folkungar" snarast var en partibeteckning och alltså inte en ätt. Bägge namnen är förstås sentida påfund och användes inte på medeltiden. Det finns en diskussion om detta på Anbytarforum: Övriga ämnen: Medeltiden: Folkungaätten. PKron 5 juli 2006 kl.23.20 (CEST)
replies: text: ::Jag undrar fortfarande: enligt vem är Bjälboätten det mest "korrekta" eller "adekvata" namnet? Du inser väl att din personliga bedömning inte är av betydelse? Du skall inte föra resonemang kring saken på Wikipedia utan stödja dig på relevant litteratur. Wikipedias policy om "ingen egen forskning" ("no original research") innebär att Wikipedia (eller enskilda författare på Wikipedia) inte skall komma med egna tolkningar, ens om de kan förefalla rimliga eller logiska, utan följa den konsensus som finns bland experter på området. Jag har för mig att Dick Harrison (i Jarlens sekel) har talat för "Bjälboätten" som ett riktigare namn, men faktum kvarstår att standardverken på området använder benämningen "Folkungaätten". °C 6 juli 2006 kl.08.17 (CEST)
replies: text: :::Då har du alltså själv svarat på vem, nämligen Dick Harrison. Jag gör överhuvudtaget ingen personlig bedömning i den här frågan, utan lutar mig emot tidigare diskussioner. Låt oss då tills vidare behålla redirecten, för redigeringskrig är som bekant inte heller önskvärt på Wikipedia. Jag gör härmed dock markeringen att jag inte anser det vara ett riktigt beslut. Se gärna texten just nu under Folkungaätten, för att se hur omdiskuterat och omtvistat det namnet är. PKron 15 juli 2006 kl.14.06 (CEST)
replies: text: ::::Synd att du inte själv kunde eller ville hänvisa till Harrison (eller andra relevanta auktoriteter) i stället för att bara använda Wikipedias röst för att framföra din egen bedömning av saken. Artikeln Folkungaätten säger ingenting om "hur omdiskuterat och omtvistat det namnet är". Den saknar källor, litteratur, attribueringar av enskilda ståndpunkter till specifika författare. Som artikel i ett historiskt ämne saknar den allt värde, och om jag vill veta något om Folkungaätten har jag ingenting i Wikipedia att hämta. Men titeln överensstämmer med den som används av Gillingstam i SBL och i ÄSF, vilka båda är mer specialiserade och normgivande publikationer än en enstaka populärhistorisk bok av Dick Harrison. Att benämningen är godtycklig, och kanske t.o.m. mindre lyckad, rubbar inte dess karaktär av gällande standard. °C 16 juli 2006 kl.10.06 (CEST)
thread_title: Diskussion från Bjälboätten

message: Birger jarls naturlige son herr Gregers räknas som stamfader för »Folkungaättens [eg. Bjälboättens] oäkta gren». Som äldste kände stamfader för ätten Läma räknas en herr Johan, som var avliden riddare år 1273. Gallén & Liljeholm (1957) skriver å sidan 76:
replies: text: Med Lämanamnet har ännu av Annerstedt betecknats även Folkungaättens oäkta gren, som härstammade från Birger jarls naturlige son herr Gregers och förde en tre gånger vanligen styckad men ibland ginstyckad sköld i sigillet. Samma sköldemärke bars även av drotsen Mats Kettilmundsson. K. H. Karlsson antar att icke blott denne utan även Håkan Jonsson Läma varit dotterson till herr Gregers (SAT 1, s. 231), men B. Beckman, Matts Kättilmundsson 1, s. 108, och 2, s. 242, betvivlar att Håkan Jonsson tillhörde denna släktkrets. Säkert är att dessa släkter stodo i nära inbördes relation, ehuru man icke längre med säkerhet kan reda ut sammanhanget. Håkan Jonsson var bl. a. Mats Kettilmundssons testamentsexekutor, liksom hans dotter blev ihågkommen i själva testamentet (DS, nr 2602).
Referentia
Gallén, Jarl (1957). »Folkungaättens oäkta gren», ss. 41-47 i Wernstedt, Folke, red., 'Äldre svenska frälsesläkter', bd I, häfte 1. Stockholm: Riddarhusdirektionen.
Gallén, Jarl & Liljeholm, A. Filip (1957). »Läma», ss. 76-81 i Wernstedt, Folke, red., 'Äldre svenska frälsesläkter', bd I, häfte 1. Stockholm: Riddarhusdirektionen.
/Philippos 18 december 2004 kl.11.17 (CET)
replies: text: :Huvuddelen av det historiska tjafset om äkta och oäkta folkungar bör tas i artikeln Folkungar. Man måste skilja på frågan om konventioner för praktiska forskningssyften och "egentliga" eller "mest adekvata" benämningar på någonting. Om Wikipedia börjar kalla saker och ting för något helt annat än standardverken inom området förstärker man fördomarna om Wikipedia som ett "elektroniskt klotterplank". Gregers 21 december 2006 kl. 13.45 (CET)
Medeltida Sverige är inte mitt huvudämne, men vad jag inte förstår är varför hela artikeln tas upp till att diskutera semantik. Vad ätten kallas, och diskussionen därom, är totalt irrelevant för Wikipedias syfte - torde räcke med en mening eller två om själva namnet. Tyvärr har jag inte de kunskaper som krävs, men artikeln borde väl ändå handla om själva ätten, vilka de var och vad de gjorde, inte om hur moderna historiker ödslar tid på att tjafsa om ett i efterhand påhittat samlingsnamn (personligen föredrar jag Folkungaätten - det låter helt enkelt mycket bättre och är etablerat sen medeltiden)? Som det ser ut nu blir en nyfiken läsare (läs: jag) inget annat än förvirrad av den nuvarande artikeln.
== Bjälboätten vs Folkungaätten ==
Jag gjorde om Bjälboätten till redirect. Jag har ingen aning om vad som är mer korrekt, bara att det är helt galet att ha två artiklar om samma sak. Observera att viss information som fanns i Bjälboätten, här, kan behöva infogas i denna artikel. Den engelska artikeln verkar ju starkt pro-Bjälbo-vinklad; någon som kan något om det här kan väl reda ut den härvan också kanske. /skagedal... 2 januari 2007 kl. 23.16 (CET)

text: Den engelska artikeln är som många andra om Sveriges medeltidshistoria ett hemsnickeri av någon som har väsentligt bättre kunskaper i engelska språket än själva ämnet. Åsikten att den ena eller andra uppfattningen skulle kunna vara mer "korrekt" är en grov anakronism. Släkten i fråga kallade sig som bekant i likhet med andra medeltida "ätter" ingenting alls. Medeltidssläkters namn är påhitt av sentida genealoger och vad det gäller att ta ställning till är beteckningarnas användbarhet för forsknings- och kunskapsspridningssyften. Som jag påpekat tidigare är Folkungaätten den genom historievetenskaplig standardlitteratur etablerade konventionen och därför den som bör användas i Wikipedia som det primära uppslagsordet för kungasläkten i fråga. Gregers 2 januari 2007 kl. 23.57 (CET)
Det handlar inte riktigt om semantik. Den folkunga ätt du referar till - "etablerad sedan medeltiden" - är nämnt bara i Eriksrönikan och det är diverse spörsmål om vilka som egentligen avsågs med dessa. Det är inte med självklarhet de personer som som man idag avser i denna artikel. Så den aspekten faller. Vidare avses med folkungaätten idag vanligen den kungliga dynastien, utgående från Birger jarl. Med Bjälboätten avses däremot samtliga ättlingar till Bengt Snivil. Vi talar här alltså inte semantik, utan 2 begrepp med olika omfattning och omfång. Begreppet Bjälboätten tillkom senare, som ett försök att just skingra de olika förvirrande oklarheter som omgående uppstår när man använder begreppet folkungaätten. Se längst ner på denna sida de olika länkarna till olika grenar, oäkta och äkta, lagman... vilka alla med enkelhet innefattas i begreppet Bjälboätten. 
Se http://www.wadbring.com/historia/sidor/aettbjalbo.htm
MAO: Bjälboätten och Folkungaätten är EJ samma sak. 
Av någon anledning har ni dock nu bestämt att bara det ena begreppet får förklaras på wikipedian, med diverse högst personliga argument? Samt gjort en inkorrekt redirect från Bjälboätten till Folkungaätten. Trots att det ena inte utesluter det andra. 
jag tycker ofta att det är irrelevant att mäta ett ords värde med googling, men konstaterar att den 22 maj får folkungaätten 983 träffar och Bjälboätten 1,960, vi talar här om dubbelt så många träffar med en google sökning, med ett begrepp som två wikipedianer tagit ett självsvåldigt beslut på att Internet surfare till wikipedia ej skall få en förklaring till.
Jag tror det hör till ovanligheterna att något dylikt händer. Åtminstone hoppas jag det.
Själva ursprunget begreppet folkungaätten tycks vara Erikskrönikan.
Birge jerl ok biscop koll 
var herra gaff ther til eth tool 
The loffuado them tro oc sworo them edha 
oc villo them felugha til sik ledha 
Ok talado for them yffrid slät 
ok sagdo at the villo haffuat til säät 
Swa at folkunga lagdo thera vapn nid 
thy at biscop koll haffde sworet them frid 
Ok gingo til thera ouer ena aa 
ther loth them jerlin hoffwod aff slaa 
Jwnker karl war ekke thär ther 
varo tha yffrid marge när 
Tha gik folkunga äät 
wald ouer ok mykin oreth 
folkunga ok thera frender 
dogho tha marge alle i sänder 
Ok fingo tha swa ilt affslagh 
the koffrado sik ey än i dagh
Sidhan thorde engen a mot jerlin standa
Observera att Birger jarl hugger huvudet av medelmmar ur folkunga äät
- Den ätt han anses vara stamfar till vad gäller den kungliga dynastien 
Vilket är en av anledningarna till att moderna historiker föredragit begreppet Bjälboätten, vilket är netralt och kan omfatta alla ättlingar till Bengt Snivils, utan politiska frågetcken e.d.
Dan Koehl 22 maj 2007 kl. 21.27 (CEST)

text: Folkungaätten är något historiker helst inte använder alls nuförtiden, eftersom det bäddar för begreppsförvirring. Som jag förstått det, bygger benämningen ju från början på ett missförstånd, och det verkar vettigare att då använda den mer klargörande benämningen istället för att falla tillbaks på traditionalism. Läs t.ex. Dick Harrissons Jarlens sekel för en rätt utförlig förklaring. Att kalla begreppet "etablerat" och säga att Bjälboätten "ibland" används "i litteraturen" är också rejält missvisande.

text: Peter Isotalo 12 september 2007 kl. 09.53 (CEST)
---
- - -
Det är intressant att diskutera vad Folkungaätten kan ha representerat. Det finns faktiskt tecken som tyder på att de ätter som samlades under beteckningen Folkungar fanns med i Birger jarls eget släktträd, och att han alltså med rätta var en "Folkunge"
Dock är det en anna sak och svårare att förklara varför han faktiskt högg huvudet av sina släktmedlemmar, efter Herrevadsbro - åtminstone så länge som man säger att Folungaätten var en släkt och inget annat
Men: om man öppnar för att betydelsen - i likhet med de norska samtida förekomsterna av t ex Birkebeinare och annat - i stället gäller en politisk eller religös inriktning, då blir spelplanen plötsligt en helt annan
1) Birger Jarl företräder det romersk-katolska inflytandet som kom till det blivande Sverige via Götalanskapen 
2) Folungaätten representerar den kristna tradition som gällde i Mälarlandskapen
3) Och... trumvirvel... hur kan denna tid tolkas om vi betraktar Folungaätten såsom kättersk kristna, d v s på den tiden raka motsatsen till den romersk-katolska kristendomen
My fifty cents...
Wilmer t 11 juli 2008 kl. 01.02 (CEST)2008-07-11
== Nutida ättlingar ==
Folkungaätten eller Bjälboätten är sentida benämningar på en medeltida svensk kungasläkt. 
För sådär ett halvsekel sedan berättades det för mig, att det i vår tid funnits släktforskare (i Östergötland) som kunnat härleda nu (då) levande personers släktträd till Folkungaätten. Är detta en skröna? Eller finns det korn av sanning (vardå?) som man kan leta upp och granska? Mvh / Mkh 5 augusti 2011 kl. 12.06 (CEST)

text: Jag har inte hört talas tillförlitligheten hos några specifika genealogier, men att det idag skulle finnas ättlingar verkar knappast otroligt; snarare vore det underligare om det inte funnes några – via kvinnolinjer, märk väl.

text: andejons 5 augusti 2011 kl. 12.48 (CEST)
replies: text: :Jag är inte ute efter att omarbeta nuvarande historieskrivning. Min sökning är mera riktad mot den, de, personer som på tidigt 1900-tal innerligt hoppades kunna visa upp släktförbindelser med den gamla klanen. Slutresultatet fick väl bara anekdotiskt intresse. Men många fascinerades av möjligheten till ädlare anor. Det självdog förstås. Men hur länge höll sökandet på? Vad hade man kommit fram till? Hur många trodde på pseudofynden - vad dom nu kan ha varit. Mvh / Mkh 5 augusti 2011 kl. 22.18 (CEST)
replies: text: ::Givetvis finns det genom utomäktenskapliga barn och på legitima kvinnolinjer fortfarande levande ättlingar till Birger jarl. Vårt kungahus och stora delar av de övriga europeiska kungahusen finns i den sistnämnda härstamningen. Den egna legitima kungaätten (manslinjen som det var då) dog emellertid definitivt ut med kung Olof av Danmark och Norge 1387. Om oetiska genealoger sagt/säger något annat är det tyvärr inkomstinbringande påhitt. --SergeWoodzing (diskussion) 5 januari 2015 kl. 23.14 (CET)
replies: text: :::Har du rätt  så står detta i konflikt med artiklarna Valdemar Eriksson, Bjälboätten och Folkungaättens Valdemarsgren, där  Valdemar Erikssons son Erik Valdemarsson, häradshövding i Dalarna och kung Valdemars sonsons son, död mellan 1402 och 1403 nämns som  den siste medlemmen av Bjälboätten. Dan Koehl (diskussion) 5 januari 2015 kl. 23.20 (CET)
replies: text: ::::De räknades efter kung Valdemars avsättning inte längre som medlemmar av kungaätten, men du har helt rätt i att de var de sista i den legitima manslinjen. --SergeWoodzing (diskussion) 6 januari 2015 kl. 10.39 (CET)
replies: text: :::::Enligt gårdagens avsnitt  av Vem tror du att du är? så härstammar Stefan Holm från Ulvätten. Björn Knutson (diskussion) 27 september 2016 kl. 20.22 (CEST)
== kunglig släkt?? ==
Jag ändrade från kunglig släkt till  medeltida svensk adlig och delvis kunglig släkt. vilken av ändrades tillbaka till kunglig släkt. med motiveringen: (Gjorde redigering 29304487 av Dan Koehl (diskussion) ogjord - i inledningar ska huvudsaker nämnas) . 
Bjälboätten räknas av medeltidsgenealoger från minst Bengt snivil som levde på 1100-talet.
En ättling, Birger jarl, gifte sig med en prinsessa från Erikska ätten. Erikska ätten är ej beskriven i sin inledning som kunglig trots minst 5 kungar, och sannolikt fler inräknat de tyvärr ganska okända linjer den härstammade från. Frånsett dessa kungliga, känner man rätt få icke kungliga medlemmar från denna ätt, även om det ju bör ha funnits rätt många. 
Birger jarls två söner blev kungar, Valdemar och Magnus. Totalt räknar ätten 6 svenska regenter. men betydligt fler, kanske ett trettiotal medlemmar är kända, som inte var kungar alls.
Vasaätten är jämförbar, en adelsätt som senare fick kungliga representanter, men där står i inledningen: Vasaätten var en svensk adelsätt som kan spåras tillbaka till 1300-talet och dog ut på 1600-talet. Dess förste kände medlem, Nils Kettilsson, omnämns för första gången 1355, den omnämns inte som en kunglig släkt trots att från  Vasaätten kom sju svenska monarker och 3 polska. Men återigen, betydligt fler av ätten var inte kungliga alls.
Både Vasaätten och Erikska ätten hade fler kungliga regenter än Bjälboätten, varför skall de olika ätterna behandlas olika, och varför skall just Bjälboätten beskrivas som en kunglig ätt när den i sin helhet inte alls var det, och vad exakt var i grunden fel med min ändring till  medeltida svensk adlig och delvis kunglig släkt?
Dan Koehl (diskussion) 14 januari 2015 kl. 01.30 (CET)

text: Har inget att tillföra angåen din fråga men om nu benämningen kunglig släkt är olämplig att använda är i konsekvensens namn även adlig släkt lika olämplig eftersom adelskapet instiftades med Alsnö stadga 1280 och då var många av de mest framträdande personerna i släkten redan avlidna. Om du ska använda en annan beskrivning är det väl medeltida svensk ätt (eller möjligen stormannaätt) som är mest korrekt.Gujo (diskussion) 14 januari 2015 kl. 02.06 (CET)
replies: text: : Det finns egentligen ingenting i Alsnö stadga som säger att adeln instiftades just då, eller inte fanns innan, även om detta ibland framhållits, den är bara det första dokumentet som specificerar skattelättnad vid rusthållning. Däremot finns av hävd adliga titlar använda i svenska dokument från tiden innan 1280, t.ex. herre till o.s.v. vilka med latinet överenstämmer med romerska titlar för adel? Dan Koehl (diskussion) 14 januari 2015 kl. 02.14 (CET)
replies: text: ::Vill man vara riktigt petig är det det världsliga frälset som eventuellt kan sägas ha inrättats i och med Alnsö stadga. Under medeltiden, och speciellt tidig medeltid, är det ovanligt att kalla ätter för "adliga". Jag tycker det vore bättre att kalla den för "frälseätt" (och inte ens det gäller för dess äldre medlemmar). Vill man vara helt exakt kan man ju alltid skriva något om att ätten hörde till den svenska makteliten, med flera kungliga medlemmar eller liknande.

text: ::andejons (diskussion) 14 januari 2015 kl. 10.28 (CET)
replies: text: :::Andejons, skall man vara petigast, så med din ändring av introt framgår nu inte alls att släkten i delar förvisso var kunglig, vilket gjorde din ändring till mindre förtydligande. Någon politisk flumdiskussion om vad adel var, när det blev det, och bör kallas det undviker jag, men betonar att det finns inget fog för att någon adel inrättades i och med stadgan, den är bara det första dokumentet som omnämner ett värdsligt frälse, och det är inte samma sak som att institutionen skulle ha inrättats. Vidare vid Riddarhusets inrättande räknades just dessa släkter vi pratar om som sveriges uradel. Även om denna benämning har ett senare datummärke, så är avsikten klar, man såg dessa ätter som adel, bara adel, och ingenting annat än adel. Frälse innebär skattebfriad, och diskussionen försvåras om vi går in på vad detta de facto betydde då, och vad som skilde adel och frälse som definitioner.  Dan Koehl (diskussion) 14 januari 2015 kl. 14.11 (CET)
replies: text: ::::Det är vedertaget att "adeln" används om det samhällsskikt som grundades i och med Alsnö stadga (se exempelvis Nationalencyklopedin). Under tiden före talar man ofta om "stormän" som Gujo påpekar. Begreppet "ätt" är dessutom en term med varierande innebörd, så jag tycker att Andejons beskrivande formulering är bättre än "kunglig ätt" eller "adlig ätt". /Elzo 90 (diskussion) 14 januari 2015 kl. 15.04 (CET)
replies: text: :::::Vilket skräckscenario jag ser, när folkungaätten skall börja kallas för en släkt och inte en ätt trots namnet och titeln, Vasaätten likaså och sedan sladdar vi ut i ett flummigt dike där tusentals saker behöver justeras på Wikipedia, för att du av oklar anledning har svårt att acceptera ordet ätt. Dan Koehl (diskussion) 14 januari 2015 kl. 18.41 (CET)
replies: text: :::::: Att jag inte accepterar ordet "ätt" har du gripit ur luften. Jag har sagt att det har olika innebörder. Dick Harrison redogör i WP-artikeln Ätt för tre sätt som begreppet användes på medeltiden. När vi i nutid pratar om kungaätter och adelsätter menar vi ofta tydligt avgränsade (oftast strikt patrilinjära) grupper av människor, och därför tycker jag att det finns en poäng i att undvika liknande begrepp om medeltida förhållanden. /Elzo 90 (diskussion) 15 januari 2015 kl. 00.02 (CET)
replies: text: :::::::OK, hur tänkte du dig lägga upp denna reform? Kontakta alla släktforskare och be dem ändra Bjälboätten till Bjälbosläkten? Vad är poängen med detta? Dan Koehl (diskussion) 15 januari 2015 kl. 00.23 (CET)

text: ::::Någon länk till att detta skulle vara vedertaget kan jag inte finna ovan. I själva verket har just denna fråga varit under diskussion, och mig veterligt har inte historiska samfundet offentliggjort någon typ av konsensus i frågan. Med era argument skulle då inte Vasaätten deklareras som adelsätt etc, och med alla ätter som nu står i introt som detta, ser jag svårligen att alla ändras till släkt. Mao projicerar ni nu på en ätt, som motsvarar vår definition på adlig, men det förefaller mig ytterligt konsekvent att utelämna hundratals eller tusentals andra. Egentligen borde frågan hänskjutas till en projekt grupp. Jag har länge sett att medeltida adelsätter borde utgöra ett projekt, och kanske även ha en portal, och det kunde vara ett bättre ställe att diskutera detta på, än på en enskild sida om en medeltida adelsätt. Dan Koehl (diskussion) 14 januari 2015 kl. 15.53 (CET)
andejons senaste redigering ökar snarare förvirringen. Hur lång tid är länge och när är sedermera? Överkomplicerat och otydligt, framkommet som en konsekvens att vilja undvika de enkla. Möjligen, om man skrev introt som en längre roman skulle detta kunna bli ännu längre och komplicerat. Tummen ner, tycker Dan Koehl (diskussion) 14 januari 2015 kl. 18.41 (CET)
I vilket fall som helst så signalerar jag kompromiss genom att länka till den första versionen av Ulvätten, som när jag skapade artikeln, jag inledde med Svensk uradel, frälseätt, se diff från 2002-12-28 Dan Koehl (diskussion) 15 januari 2015 kl. 00.35 (CET)
== Rätta ofullständig mening ==
Vill en historiskt kunnig person vara god att rätta denna ofullständiga mening: ”Enligt denna källa härstammade såväl Birger jarl som en gruppering av hans politiska motståndare, som kallades folkungar.”
Verbet härstamma kräver en fras av typen ”från X”. Tack. Jan Arvid Götesson (diskussion) 15 juli 2021 kl. 01.48 (CEST)
thread_title: Diskussioner från Folkungaätten

message: Jag gjorde om Bjälboätten till redirect. Jag har ingen aning om vad som är mer korrekt, bara att det är helt galet att ha två artiklar om samma sak. Observera att viss information som fanns i Bjälboätten, här, kan behöva infogas i denna artikel. Den engelska artikeln verkar ju starkt pro-Bjälbo-vinklad; någon som kan något om det här kan väl reda ut den härvan också kanske. /skagedal... 2 januari 2007 kl. 23.16 (CET)
replies: text: Den engelska artikeln är som många andra om Sveriges medeltidshistoria ett hemsnickeri av någon som har väsentligt bättre kunskaper i engelska språket än själva ämnet. Åsikten att den ena eller andra uppfattningen skulle kunna vara mer "korrekt" är en grov anakronism. Släkten i fråga kallade sig som bekant i likhet med andra medeltida "ätter" ingenting alls. Medeltidssläkters namn är påhitt av sentida genealoger och vad det gäller att ta ställning till är beteckningarnas användbarhet för forsknings- och kunskapsspridningssyften. Som jag påpekat tidigare är Folkungaätten den genom historievetenskaplig standardlitteratur etablerade konventionen och därför den som bör användas i Wikipedia som det primära uppslagsordet för kungasläkten i fråga. Gregers 2 januari 2007 kl. 23.57 (CET)
Det handlar inte riktigt om semantik. Den folkunga ätt du referar till - "etablerad sedan medeltiden" - är nämnt bara i Eriksrönikan och det är diverse spörsmål om vilka som egentligen avsågs med dessa. Det är inte med självklarhet de personer som som man idag avser i denna artikel. Så den aspekten faller. Vidare avses med folkungaätten idag vanligen den kungliga dynastien, utgående från Birger jarl. Med Bjälboätten avses däremot samtliga ättlingar till Bengt Snivil. Vi talar här alltså inte semantik, utan 2 begrepp med olika omfattning och omfång. Begreppet Bjälboätten tillkom senare, som ett försök att just skingra de olika förvirrande oklarheter som omgående uppstår när man använder begreppet folkungaätten. Se längst ner på denna sida de olika länkarna till olika grenar, oäkta och äkta, lagman... vilka alla med enkelhet innefattas i begreppet Bjälboätten. 
Se http://www.wadbring.com/historia/sidor/aettbjalbo.htm
MAO: Bjälboätten och Folkungaätten är EJ samma sak. 
Av någon anledning har ni dock nu bestämt att bara det ena begreppet får förklaras på wikipedian, med diverse högst personliga argument? Samt gjort en inkorrekt redirect från Bjälboätten till Folkungaätten. Trots att det ena inte utesluter det andra. 
jag tycker ofta att det är irrelevant att mäta ett ords värde med googling, men konstaterar att den 22 maj får folkungaätten 983 träffar och Bjälboätten 1,960, vi talar här om dubbelt så många träffar med en google sökning, med ett begrepp som två wikipedianer tagit ett självsvåldigt beslut på att Internet surfare till wikipedia ej skall få en förklaring till.
Jag tror det hör till ovanligheterna att något dylikt händer. Åtminstone hoppas jag det.
Själva ursprunget begreppet folkungaätten tycks vara Erikskrönikan.
Birge jerl ok biscop koll 
var herra gaff ther til eth tool 
The loffuado them tro oc sworo them edha 
oc villo them felugha til sik ledha 
Ok talado for them yffrid slät 
ok sagdo at the villo haffuat til säät 
Swa at folkunga lagdo thera vapn nid 
thy at biscop koll haffde sworet them frid 
Ok gingo til thera ouer ena aa 
ther loth them jerlin hoffwod aff slaa 
Jwnker karl war ekke thär ther 
varo tha yffrid marge när 
Tha gik folkunga äät 
wald ouer ok mykin oreth 
folkunga ok thera frender 
dogho tha marge alle i sänder 
Ok fingo tha swa ilt affslagh 
the koffrado sik ey än i dagh
Sidhan thorde engen a mot jerlin standa
Observera att Birger jarl hugger huvudet av medelmmar ur folkunga äät
- Den ätt han anses vara stamfar till vad gäller den kungliga dynastien 
Vilket är en av anledningarna till att moderna historiker föredragit begreppet Bjälboätten, vilket är netralt och kan omfatta alla ättlingar till Bengt Snivils, utan politiska frågetcken e.d.
Dan Koehl 22 maj 2007 kl. 21.27 (CEST)

text: Folkungaätten är något historiker helst inte använder alls nuförtiden, eftersom det bäddar för begreppsförvirring. Som jag förstått det, bygger benämningen ju från början på ett missförstånd, och det verkar vettigare att då använda den mer klargörande benämningen istället för att falla tillbaks på traditionalism. Läs t.ex. Dick Harrissons Jarlens sekel för en rätt utförlig förklaring. Att kalla begreppet "etablerat" och säga att Bjälboätten "ibland" används "i litteraturen" är också rejält missvisande.

text: Peter Isotalo 12 september 2007 kl. 09.53 (CEST)
---
- - -
Det är intressant att diskutera vad Folkungaätten kan ha representerat. Det finns faktiskt tecken som tyder på att de ätter som samlades under beteckningen Folkungar fanns med i Birger jarls eget släktträd, och att han alltså med rätta var en "Folkunge"
Dock är det en anna sak och svårare att förklara varför han faktiskt högg huvudet av sina släktmedlemmar, efter Herrevadsbro - åtminstone så länge som man säger att Folungaätten var en släkt och inget annat
Men: om man öppnar för att betydelsen - i likhet med de norska samtida förekomsterna av t ex Birkebeinare och annat - i stället gäller en politisk eller religös inriktning, då blir spelplanen plötsligt en helt annan
1) Birger Jarl företräder det romersk-katolska inflytandet som kom till det blivande Sverige via Götalanskapen 
2) Folungaätten representerar den kristna tradition som gällde i Mälarlandskapen
3) Och... trumvirvel... hur kan denna tid tolkas om vi betraktar Folungaätten såsom kättersk kristna, d v s på den tiden raka motsatsen till den romersk-katolska kristendomen
My fifty cents...
Wilmer t 11 juli 2008 kl. 01.02 (CEST)2008-07-11
thread_title:  [[Bjälboätten]] vs [[Folkungaätten]] 

message: Folkungaätten eller Bjälboätten är sentida benämningar på en medeltida svensk kungasläkt. 
För sådär ett halvsekel sedan berättades det för mig, att det i vår tid funnits släktforskare (i Östergötland) som kunnat härleda nu (då) levande personers släktträd till Folkungaätten. Är detta en skröna? Eller finns det korn av sanning (vardå?) som man kan leta upp och granska? Mvh / Mkh 5 augusti 2011 kl. 12.06 (CEST)
replies: text: Jag har inte hört talas tillförlitligheten hos några specifika genealogier, men att det idag skulle finnas ättlingar verkar knappast otroligt; snarare vore det underligare om det inte funnes några – via kvinnolinjer, märk väl.

text: andejons 5 augusti 2011 kl. 12.48 (CEST)
replies: text: :Jag är inte ute efter att omarbeta nuvarande historieskrivning. Min sökning är mera riktad mot den, de, personer som på tidigt 1900-tal innerligt hoppades kunna visa upp släktförbindelser med den gamla klanen. Slutresultatet fick väl bara anekdotiskt intresse. Men många fascinerades av möjligheten till ädlare anor. Det självdog förstås. Men hur länge höll sökandet på? Vad hade man kommit fram till? Hur många trodde på pseudofynden - vad dom nu kan ha varit. Mvh / Mkh 5 augusti 2011 kl. 22.18 (CEST)
replies: text: ::Givetvis finns det genom utomäktenskapliga barn och på legitima kvinnolinjer fortfarande levande ättlingar till Birger jarl. Vårt kungahus och stora delar av de övriga europeiska kungahusen finns i den sistnämnda härstamningen. Den egna legitima kungaätten (manslinjen som det var då) dog emellertid definitivt ut med kung Olof av Danmark och Norge 1387. Om oetiska genealoger sagt/säger något annat är det tyvärr inkomstinbringande påhitt. --SergeWoodzing (diskussion) 5 januari 2015 kl. 23.14 (CET)
replies: text: :::Har du rätt  så står detta i konflikt med artiklarna Valdemar Eriksson, Bjälboätten och Folkungaättens Valdemarsgren, där  Valdemar Erikssons son Erik Valdemarsson, häradshövding i Dalarna och kung Valdemars sonsons son, död mellan 1402 och 1403 nämns som  den siste medlemmen av Bjälboätten. Dan Koehl (diskussion) 5 januari 2015 kl. 23.20 (CET)
replies: text: ::::De räknades efter kung Valdemars avsättning inte längre som medlemmar av kungaätten, men du har helt rätt i att de var de sista i den legitima manslinjen. --SergeWoodzing (diskussion) 6 januari 2015 kl. 10.39 (CET)
replies: text: :::::Enligt gårdagens avsnitt  av Vem tror du att du är? så härstammar Stefan Holm från Ulvätten. Björn Knutson (diskussion) 27 september 2016 kl. 20.22 (CEST)
thread_title:  Nutida ättlingar 

message: Jag ändrade från kunglig släkt till  medeltida svensk adlig och delvis kunglig släkt. vilken av ändrades tillbaka till kunglig släkt. med motiveringen: (Gjorde redigering 29304487 av Dan Koehl (diskussion) ogjord - i inledningar ska huvudsaker nämnas) . 
Bjälboätten räknas av medeltidsgenealoger från minst Bengt snivil som levde på 1100-talet.
En ättling, Birger jarl, gifte sig med en prinsessa från Erikska ätten. Erikska ätten är ej beskriven i sin inledning som kunglig trots minst 5 kungar, och sannolikt fler inräknat de tyvärr ganska okända linjer den härstammade från. Frånsett dessa kungliga, känner man rätt få icke kungliga medlemmar från denna ätt, även om det ju bör ha funnits rätt många. 
Birger jarls två söner blev kungar, Valdemar och Magnus. Totalt räknar ätten 6 svenska regenter. men betydligt fler, kanske ett trettiotal medlemmar är kända, som inte var kungar alls.
Vasaätten är jämförbar, en adelsätt som senare fick kungliga representanter, men där står i inledningen: Vasaätten var en svensk adelsätt som kan spåras tillbaka till 1300-talet och dog ut på 1600-talet. Dess förste kände medlem, Nils Kettilsson, omnämns för första gången 1355, den omnämns inte som en kunglig släkt trots att från  Vasaätten kom sju svenska monarker och 3 polska. Men återigen, betydligt fler av ätten var inte kungliga alls.
Både Vasaätten och Erikska ätten hade fler kungliga regenter än Bjälboätten, varför skall de olika ätterna behandlas olika, och varför skall just Bjälboätten beskrivas som en kunglig ätt när den i sin helhet inte alls var det, och vad exakt var i grunden fel med min ändring till  medeltida svensk adlig och delvis kunglig släkt?
Dan Koehl (diskussion) 14 januari 2015 kl. 01.30 (CET)
replies: text: Har inget att tillföra angåen din fråga men om nu benämningen kunglig släkt är olämplig att använda är i konsekvensens namn även adlig släkt lika olämplig eftersom adelskapet instiftades med Alsnö stadga 1280 och då var många av de mest framträdande personerna i släkten redan avlidna. Om du ska använda en annan beskrivning är det väl medeltida svensk ätt (eller möjligen stormannaätt) som är mest korrekt.Gujo (diskussion) 14 januari 2015 kl. 02.06 (CET)
replies: text: : Det finns egentligen ingenting i Alsnö stadga som säger att adeln instiftades just då, eller inte fanns innan, även om detta ibland framhållits, den är bara det första dokumentet som specificerar skattelättnad vid rusthållning. Däremot finns av hävd adliga titlar använda i svenska dokument från tiden innan 1280, t.ex. herre till o.s.v. vilka med latinet överenstämmer med romerska titlar för adel? Dan Koehl (diskussion) 14 januari 2015 kl. 02.14 (CET)
replies: text: ::Vill man vara riktigt petig är det det världsliga frälset som eventuellt kan sägas ha inrättats i och med Alnsö stadga. Under medeltiden, och speciellt tidig medeltid, är det ovanligt att kalla ätter för "adliga". Jag tycker det vore bättre att kalla den för "frälseätt" (och inte ens det gäller för dess äldre medlemmar). Vill man vara helt exakt kan man ju alltid skriva något om att ätten hörde till den svenska makteliten, med flera kungliga medlemmar eller liknande.

text: ::andejons (diskussion) 14 januari 2015 kl. 10.28 (CET)
replies: text: :::Andejons, skall man vara petigast, så med din ändring av introt framgår nu inte alls att släkten i delar förvisso var kunglig, vilket gjorde din ändring till mindre förtydligande. Någon politisk flumdiskussion om vad adel var, när det blev det, och bör kallas det undviker jag, men betonar att det finns inget fog för att någon adel inrättades i och med stadgan, den är bara det första dokumentet som omnämner ett värdsligt frälse, och det är inte samma sak som att institutionen skulle ha inrättats. Vidare vid Riddarhusets inrättande räknades just dessa släkter vi pratar om som sveriges uradel. Även om denna benämning har ett senare datummärke, så är avsikten klar, man såg dessa ätter som adel, bara adel, och ingenting annat än adel. Frälse innebär skattebfriad, och diskussionen försvåras om vi går in på vad detta de facto betydde då, och vad som skilde adel och frälse som definitioner.  Dan Koehl (diskussion) 14 januari 2015 kl. 14.11 (CET)
replies: text: ::::Det är vedertaget att "adeln" används om det samhällsskikt som grundades i och med Alsnö stadga (se exempelvis Nationalencyklopedin). Under tiden före talar man ofta om "stormän" som Gujo påpekar. Begreppet "ätt" är dessutom en term med varierande innebörd, så jag tycker att Andejons beskrivande formulering är bättre än "kunglig ätt" eller "adlig ätt". /Elzo 90 (diskussion) 14 januari 2015 kl. 15.04 (CET)
replies: text: :::::Vilket skräckscenario jag ser, när folkungaätten skall börja kallas för en släkt och inte en ätt trots namnet och titeln, Vasaätten likaså och sedan sladdar vi ut i ett flummigt dike där tusentals saker behöver justeras på Wikipedia, för att du av oklar anledning har svårt att acceptera ordet ätt. Dan Koehl (diskussion) 14 januari 2015 kl. 18.41 (CET)
replies: text: :::::: Att jag inte accepterar ordet "ätt" har du gripit ur luften. Jag har sagt att det har olika innebörder. Dick Harrison redogör i WP-artikeln Ätt för tre sätt som begreppet användes på medeltiden. När vi i nutid pratar om kungaätter och adelsätter menar vi ofta tydligt avgränsade (oftast strikt patrilinjära) grupper av människor, och därför tycker jag att det finns en poäng i att undvika liknande begrepp om medeltida förhållanden. /Elzo 90 (diskussion) 15 januari 2015 kl. 00.02 (CET)
replies: text: :::::::OK, hur tänkte du dig lägga upp denna reform? Kontakta alla släktforskare och be dem ändra Bjälboätten till Bjälbosläkten? Vad är poängen med detta? Dan Koehl (diskussion) 15 januari 2015 kl. 00.23 (CET)

text: ::::Någon länk till att detta skulle vara vedertaget kan jag inte finna ovan. I själva verket har just denna fråga varit under diskussion, och mig veterligt har inte historiska samfundet offentliggjort någon typ av konsensus i frågan. Med era argument skulle då inte Vasaätten deklareras som adelsätt etc, och med alla ätter som nu står i introt som detta, ser jag svårligen att alla ändras till släkt. Mao projicerar ni nu på en ätt, som motsvarar vår definition på adlig, men det förefaller mig ytterligt konsekvent att utelämna hundratals eller tusentals andra. Egentligen borde frågan hänskjutas till en projekt grupp. Jag har länge sett att medeltida adelsätter borde utgöra ett projekt, och kanske även ha en portal, och det kunde vara ett bättre ställe att diskutera detta på, än på en enskild sida om en medeltida adelsätt. Dan Koehl (diskussion) 14 januari 2015 kl. 15.53 (CET)
andejons senaste redigering ökar snarare förvirringen. Hur lång tid är länge och när är sedermera? Överkomplicerat och otydligt, framkommet som en konsekvens att vilja undvika de enkla. Möjligen, om man skrev introt som en längre roman skulle detta kunna bli ännu längre och komplicerat. Tummen ner, tycker Dan Koehl (diskussion) 14 januari 2015 kl. 18.41 (CET)
I vilket fall som helst så signalerar jag kompromiss genom att länka till den första versionen av Ulvätten, som när jag skapade artikeln, jag inledde med Svensk uradel, frälseätt, se diff från 2002-12-28 Dan Koehl (diskussion) 15 januari 2015 kl. 00.35 (CET)
thread_title:  kunglig släkt?? 

message: Vill en historiskt kunnig person vara god att rätta denna ofullständiga mening: ”Enligt denna källa härstammade såväl Birger jarl som en gruppering av hans politiska motståndare, som kallades folkungar.”
Verbet härstamma kräver en fras av typen ”från X”. Tack. Jan Arvid Götesson (diskussion) 15 juli 2021 kl. 01.48 (CEST)
thread_title:  Rätta ofullständig mening