Diskussion:Sverige/Arkiv 2009-2012

message: Så här står det i artikeln: "Etnicitet skrivs inte ut i den officiella statistiken i Sverige, förutom för samer.".
Är det verkligen sant att samers etnicitet finns i den officiella statistiken? Var kan man hitta den i så fall? Det finns ju vissa kriterier som måste vara uppfyllda om man vill rösta i sametinget eller är medlem i en sameby, men det finns vad jag förstår rätt många samer som varken har registrerat sig för att rösta till samtinget eller är medlemmar i någon sameby.
De finns inte sådan statestik idag om etnicitet. För i tiden fanns sådan statistik på 30 talet men den ansågs rasistisk och otillförlitilg för frågan var vem som kunde kategoriseras som samer eller jude som ex. Står lite om detta på statistiska central byråns hemsida.Wolfmann 20 oktober 2009 kl. 18.54 (CEST)
replies: text: Nej, det där diskuteras ju ibland, men någon folkräkning som frågar efter etnicitet görs inte i Sverige, så jag tar bort den formuleringen. Bra att du såg det! Rotsee 3 februari 2010 kl. 21.13 (CET)
replies: text: :Fast det är jäkligt synd att det inte görs. Jag har hört att det kan komma EU-direktiv om sådan statistik i framtiden, med motiveringen att "motverka diskriminering." Mörkerman 3 februari 2010 kl. 21.51 (CET)
replies: text: ::Och vem ska då avgöra vilken "etnicitet" en person har? Det är väl rimligt att alla som har medborgarskap i detta land betraktas som svenskar och har samma rättigheter och skyldigheter oberoende av var farmor eller morfars far råkat komma i från. Vilken etnicitet skulle till exempel kungen åsättas? Fransk/tysk/någonting/etc. Det vore orimligt att tvinga folk att svara på en sådan fråga. Tillräckligt många skulle nog vägra för att göra den statistiken otillförlitlig. --Korrkom 3 februari 2010 kl. 23.40 (CET)
replies: text: ::: Officiell statistik över etnicitet finns i en massa stater, t ex i USA och Storbritannien. Det är klart att det finns gränsfall som i alla sammanhang, men människors ursprung är inte svårare att avgöra än något annat. Koios 4 februari 2010 kl. 12.28 (CET)

text: Nja, det stämmer väl inte riktigt? Endast etniska samer får rösta i valen till sametinget. Och det är bara etniska samer som har tillgång till samiska specialrättigheter, tex angående renskötsel. För att avgöra vilka som då är samer och inte måste det med nödvändighet finnas statistik någonstans, i form av någon lista eller förteckning eller så. Koios 4 februari 2010 kl. 12.28 (CET)
replies: text: : Det är röstlängd som man registrerar sig till: Sametinget - Vad lagen säger. —CÆSAR 4 februari 2010 kl. 12.35 (CET)
replies: text: :: Samtingsvalets röstlängd utgör således en officiell förteckning över etniska samer i Sverige. Men det kan inte vara den enda. Medlemsskap i en sameby är även det endast förbehållet etniska samer:
replies: text: ::: "En medlem i en sameby måste vara same... ...I sametingslagen finns en definition av vem som ska betraktas som same vid tillämpningen av den lagen."

text: :: Samebyarnas medlemslistor är därmed en andra form av officiell statistik över antalet etniska samer. Koios 4 februari 2010 kl. 20.30 (CET)
replies: text: :::Som alltid när det gäller etnicitet så blir det väl i viss mån godtyckligt. Samebyn avgör ju själv vem som ska betraktas som same. I sametingslagen talas det om den som själv "uppfattar sig same" eller om man talat språket hemma.  Etnicitet i det här avseendet kan väl inte ha med "blod" och gener att göra utan mer med kultur och uppväxt. Ponera att en samisk familj adopterar ett barn från utlandet. Självklart måste väl även den personen kunna få rösträtt i sametingsvalet. Annars bleve det ju väldigt konstigt. --Andhanq 4 februari 2010 kl. 21.27 (CET)

text: :::Sameby är en organisationsform för renägande samer. Statistik över medlemmar i samebyar går inte att använda som mått på totala antalet samer.

text: :::andejons 4 februari 2010 kl. 21.33 (CET)
replies: text: ::::Angående USA handlar det såvitt jag vet om att man anmäler sig till den etnicitet man själv anser sig tillhöra. Allt annat vore ju dessutom orimligt - vem ska annars bestämma att du är av svensk, tysk eller kinesisk börd? Jag har också läst om många som antecknar sig som svenskättlingar fast de egentligen inte vet om de ens har nordisk börd. /Grillo 8 februari 2010 kl. 08.20 (CET)
thread_title: Officell statistik på antal samer?

message: Borde ändras från Konstitutionell monarki till demokratur då vi faktiskt har en demokratur i Sverige även om det förnekas...
replies: text: Statsskick och demokratindex är inte samma sak. Statsskick handlar i detta fall bara om olika slags monarkier och republiker. Jag vet i övrigt inte om du syftar på att vi har representativ demokrati istället för direktdemokrati eller något annat när du säger att vi har en demokratur eftersom du varken kan lägga upp egna argument eller källa, men med tanke på att Sverige är världens mest demokratiska land så borde du isåfall även beskylla alla andra av världens demokratier för att vara demokraturer. Sen undrar man ju om de bestämda kriterierna för en godkänd demokrati är tillräckligt demokratiska för dig.--Buggwiki 21 januari 2010 kl. 20.12 (CET)
replies: text: : Demokratur Där går det att läsa vad demokratur innebär.

text: :* "där man riskerar att bli av med sitt jobb för sina åsikters skull" - Personer har blivit uteslutna ur facket pga sina åsikter. Det råder väl inga som helst tvivel att en person som inte är med i facket ligger risigare till vid förändringar på arbetsplatsen än en person som är med i facket.

text: :* "där man som dissident/dissiderande grupp riskerar att bli utsatt för politiskt våld av politiska motståndare" - Att just Sverigedemokrater lever farligare än personer med andra partitillhörigheter råder det inte några tvivel om.

text: :*Fortsättning: "(och där staten ser mellan fingrarna med detta)." - Vår statsminister uttalade sig efter ett våldsdåd mot nyss nämnda parti och sade i princip att de fick skylla sig själva för de hade fel åsikter.

text: :*"Dock skall tilläggas att det i definitionen för demokratur finns med det faktum att majoriteten av människorna i detta samhällstillstånd själva inte uppfattar att de lever i en demokratur." - Du kallar själv Sverige för världens mest demokratiska land vilket bekräftar den punkten.

text: :*"I en demokratur (notera ordet noggrant) råder allmänna och fria val, åsiktsfrihet råder formellt men politiken och massmedia domineras av ett etablissemang som anser att bara vissa meningsyttringar skall släppas fram. Konsekvensen blir att medborgarna lever i en föreställning att de förmedlas en objektiv och allsidig bild av verkligheten. Åsiktsförtrycket är väl dolt, den fria debatten stryps." - Ja vad ska man säga, det råder fria allmänna val i Sverige, men politiker och massmedia släpper endast fram vissa meningsyttringar, och visst är den fria debatten strypt.

text: :21 augusti 2011 kl. 11.09 (CEST)
replies: text: ::Du plockar russin ur kakan och tolkar dem rätt fritt. Hittar du någon nämnvärd mängd artiklar i tyngre media (som naturligtvis inte behöver vara svenska) som kallar Sverige demokratur eller något liknande? Om inte får du gärna spara dina slutsatser till din blogg. - Tournesol 21 augusti 2011 kl. 11.25 (CEST)
replies: text: :::"Statsskick" uppfattar jag i huvudsak som en formell kategorisering. En stat är en republik om den har en president och en monarki om den har en kung. Sedan finns det mycket intressant man kan säga om hur ett land fungerar i praktiken, men det påverkar för det mesta inte klassificeringen av statsskick. --Vatten 21 augusti 2011 kl. 12.43 (CEST)
thread_title: Statsskick

message: Föreslår att Carl XVI Gustaf får titeln "kung" istället.--Buggwiki 21 januari 2010 kl. 20.14 (CET)
replies: text: Vänta lite nu, jag såg den här diskussionen i och med att Buggwiki ändrade från Statschef till Kung i artikeln Sverige. Enligt successionsordningen har Carl XVI Gustaf titeln Statschef så det borde nog inte ändras enligt min enkla uppfattning. Jag röstar för att återställa. (länk) Indianarrow 22 januari 2010 kl. 22.42 (CET)
replies: text: :Ja, ett dygn är nog i minsta laget. Jag tog mig friheten att ändra till regent, men har inget att invända mot statschef. Idefix 22 januari 2010 kl. 23.12 (CET)
replies: text: ::Jag skulle för egen del uttrycka det så, att den svenske statschefen har titeln konung. Jfr t.ex. 1 kap. 5 § regeringsformen. Den svenska regeringschefen har titeln statsminister.

text: ::Jag har dock ingenting att invända mot att det står "statschef" i mallen. Det är ju helt korrekt.--Vatten 22 januari 2010 kl. 23.23 (CET)
replies: text: :::Jag återställer gärna men väntar ett tag så även Buggwiki hinner kommentera om h*n vill. Förresten, jag kom inte inte på Vattens länk så jag gick genom riksdagen.se till just den kungörelsen (1974:152). Indianarrow 23 januari 2010 kl. 00.00 (CET)
replies: text: ::::Jag inte särskilt insatt, men om staten har bestämt att ge Carl Gustaf titeln statschef officiellt trots att han faktiskt även är kung, och det inte enbart  handlar om era personliga åsikter, så får ni väl ändra tillbaka då, även om jag gillar exakta detaljer för faktans skull. Däremot är jag tveksam till om länken är ett bevis på detta, då författaren lika gärna själv kan ha valt att använda ordet "statschef". Tackar för övrigt för att jag fick säga mitt.--Buggwiki 23 januari 2010 kl. 00.18 (CET)
replies: text: :::::Han är statschef i egenskap av kung. Det bör stå statchef. Vill man specificera att han är kung kan det lämpligen göras genom en parentes efter hans namn, anser jag. Entheta 23 januari 2010 kl. 00.54 (CET)
replies: text: ::::::Finns det någon relevant skillnad mot regeringschefen Fredrik Reinfeldt alla andra landsartiklar, då? Danmark, Storbritannien, Vatikanstaten, Brunei och USA är bara några få exempel.--Buggwiki 23 januari 2010 kl. 15.31 (CET)
replies: text: :::::::Relevansen mellan länderna bör vara varje lokal regeringsform eller motsvarande. Den svenska grundlagen säger klart och tydligt att "Konungen eller drottning, som enligt successionsordningen innehar Sveriges tron, är rikets statschef" (citat från 1kap 5§ i Regeringsformen). Vad det står i Bruneis regeringsform(eller motsvarande) vet jag inte men står det regent i deras skrivning så bör det stå regent på wikipediasidan om Brunei, alltså bör det stå statschef för Sverige eftersom det är det officiella skrivningen i Regeringsformen. Carl XVI Gustaf jobbar som kung med titeln statschef.  Indianarrow 30 januari 2010 kl. 12.29 (CET)
replies: text: ::::::::Det står fortfarande inte att Sverige valt att officiellt gå ut med att använda titeln statschef. En regent är alltid statschef. Det är underförstått att Carl XVI Gustaf är statschef. Men folk vill veta vilken slags statschef. Egentligen bör det även stå vilken slags regent vi råkar ha för tillfället. Ska vi gå efter Enthetas synpunkt bör alla statsartiklar ändras. Vi måste vara konsekventa för att det ska bli seriöst.--Buggwiki 30 januari 2010 kl. 17.17 (CET)
replies: text: :::::::::Personligen är jag av den uppfattningen att det antingen borde stå "statschef", oavsett om det handlar om en kung, drottning eller president eller att den aktuella titeln ska sättas ut, dvs. "kung", "drottning" eller "president". "Regent" blir varken hackat eller malet. --Vatten 30 januari 2010 kl. 17.50 (CET)
replies: text: ::::::::::Ska vi titta enligt artikeln Statschef så är det de andra artiklarna som ska ändras och inte artikeln Sverige (jämför med Regent), men samtidigt fyller man i Kung Carl XVI Gustaf eller något som upplyser om kungligheten enligt . Men imo så bör det vara Statschef som gäller och att det isåfall ska ändras i övriga nationsartiklar. Indianarrow 30 januari 2010 kl. 17.54 (CET)
replies: text: :::::::::::Till att börja med så håller jag med Vatten - det var därför jag först ville skriva "kung". Annars, Indianarrow, så tycker jag visserligen att det är en omväg eftersom det för mig är underförstått att den som står överst är statschef. Fast å andra sidan, vad förlorar vi på det? Då framgår det ändå tydligt att det är just en statschef och vad för slags statschef det är. MEN - du får inte glömma bort regeringschefen. Ska vi isåfall göra samma sak där? Eller finns det någon skillnad?--Buggwiki 30 januari 2010 kl. 19.20 (CET)
replies: text: ::::::::::::Regeringschefen och statschefen är väl två olika poster och i fallet USA:s president blir det ju samma person. Där står det ju nu President fast jag tycker det borde stå Statschef: President Barack Obama och Regeringschef: President Barack Obama  likaväl som (om jag får som jag anser det ska vara) Sverige blir Statschef: Kung Carl XVI Gustaf och Regeringschef: Statsminister Fredrik Reinfeldt. Det blir tyvärr dubbelskrivning i USA-artikeln men samtidigt tar jag lite stöd av Wikipedia:Skriv ut det självklara. För oss är det kanske underförstått men för men för skoleleven Pelle, 11 år, kanske det inte är det. (OBS! Ber om ursäkt till alla Pelle som är 11 år) Jag börjar snart känna mig som ett litet troll här men jag hoppas jag har förklarat vad jag tycker är skillnaden och att genom en sådan åtgärd blir man konsekvent med Statschefen och regeringschef även om det innebär dubbelskrivningar som i artikeln USA. Indianarrow 30 januari 2010 kl. 21.23 (CET)
replies: text: :::::::::::::Skall det vara något annat än "Statschef" skall det absolut vara "Kung". "Regent" låter som om kungen inte skulle vara kung, utan bara agera som sådan i någon annans ställe.

text: :::::::::::::andejons 30 januari 2010 kl. 21.46 (CET)
replies: text: ::::::::::::::Varför skulle du vara ett troll? Du är en av få som verkligen anstränger dig för att söka samförstånd genom att beskriva så detaljerat du bara kan. Vad bra att du är konsekvent vad gäller både andra länder och regeringschefen. Och som både Vatten och andejons påpekar så håller även jag med om att "kung" är bättre än "regent". Jag blir inte riktigt klok på den riktlinje du hänvisar till om det ska tolkas som att det inte är underförstått vem som är statschef och regeringschef - det känns isåfall som om Wikipedia säger emot sig självt. Wikipedias lands-HTML verkar stödja att man kan byta ut "statschef" och "regeringschef" mot mer exakta titlar. Det var därför jag tyckte att det var underförstått, för annars borde det inte ens vara möjligt. Jag säger det inte som ett argument till att du måste ha fel, utan det kan lika gärna kan vara att Wikipedia felaktigt uppbyggd och kanske borde ändras. Eller vad tycker du?Är du förresten verkligen så säker på att president Barack Obama är både statschef och regeringschef i USA? Är det inte vicepresident Joe Biden som är regeringschef? Om du tittar på redigeringssidan står han där som regeringschef, dold av titeln vicepresident. Kanske ytterligare ett fel i HTML-konstruktionen, eller också kanske presidenten ska stå med som både statschef och regeringschef och att vicepresidenten inte ska stå med alls?Egentligen så tycker jag faktiskt att det här får vara upp till högre makter att avgöra eftersom Wikipedias HTML är som den är.--Buggwiki 31 januari 2010 kl. 01.21 (CET)
replies: text: :::::::::::::::USA:s president är både statschef och regeringschef. Det är inget fel. Vicepresidenten saknar egentlig makt (endast avgörande rösten vid lika i Senaten). -- [ jiˈesˌdeːo ] 31 januari 2010 kl. 01.36 (CET)

text: :::::::::::::::För övrigt anser jag det självklart att det ska stå "Statschef" i mallen, eftersom det trots allt är kungens position i Sveriges hierarki. Hur tom nu denna position än är. Kung är däremot bara en titel. -- [ jiˈesˌdeːo ] 31 januari 2010 kl. 01.42 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::Jag gav nyligen förslag till de åsikter du har. Vad säger du om att presidenten står med som både statschef och regeringschef och vicepresidenten plockas bort helt? Och vad säger du om att ändra HTML-mallen så att man inte ska kunna skriva nåt annat än "statschef" och "regeringschef"?--Buggwiki 31 januari 2010 kl. 01.48 (CET)
(återgår till vänster) Förstår inte varför USA blandas in här. Den här diskussionen handlar om Sverige. Självklart ska det stå statschef. Kungen är Sveriges statschef. Alltså ska det stå att kungen är Sveriges statschef. Oavsett av vilken anledning man kan tänka sig ogilla det är det ändå så. Man förändrar inte verkligheten genom att ändra i Wikipedias artiklar. /Grillo 31 januari 2010 kl. 02.09 (CET)

text: Eftersom Buggwiki fråga om det var någon skillnad mot andra landsartiklar i ett inlägg 23 januari 2010 kl. 15.31 så jag tog USA som ett exempel om att det egentligen inte är någon skillnad. Och som jag försökt säga tidigare en statschef äe en statschef om han/hon än heter kung, president, sultna etc. Och för att knyta ihop regeringschef så är vissa både statschef och regeringschef och då ska personen skrivas in i båda raderna. Men i Sverige har vi Statschef: Kung Carl XVI Gustaf. Nu tror jag frågan är klar (hoppas jag). Frågan om HTML-mallarna får någon annan ta. Indianarrow 31 januari 2010 kl. 11.21 (CET)
replies: text: :USA är helt klart relevant här eftersom det är en jämförelse. Det handlar om hur vi ska behandla information om statschefer och regeringschefer. Jag föreslår därför att Obama står som både statschef och regeringschef. Jag har för övrigt ingenting emot att det står statschef och sedan titeln framför namnet, jag vill bara visa på problemet som då uppstår med hur Wikipedia är uppbyggt. Det borde överhuvudtaget inte gå att skriva nåt annat än statschef och regeringschef eftersom inget land har någon ledare som är något annat.--Buggwiki 31 januari 2010 kl. 15.51 (CET)
replies: text: ::Det här är ju fånigt. Nu har Buggwiki gjort denna "kompromissredigering". Kungen är Sveriges statschef och Fredrik Reinfelt är Sveriges statsminister och samtidigt dess regeringschef. Dessa termer är etablerade och omöjliga att missförstå (att kungan är Sveriges statschef lärde åtminstone jag mig på mellanstadiet!). Nu har artikeln gjorts ful och stämmer inte överens med andra landsartiklars utformning. Om inte grundlagen duger som källhänvisning för att kungen är Sveriges statschef, vad krävs då? Återställ! /Grillo 31 januari 2010 kl. 15.58 (CET)

text: ::Och vad jag kan se är det bara Buggwiki som tjafsar (ja, tjafsar) om denna fråga. Alla andra verkar rörande överens. Ursäkta Buggwiki, men bara för att du inte är nöjd kan vi inte lyda din minsta vink. /Grillo 31 januari 2010 kl. 16.01 (CET)
replies: text: :::Det är du som är fånig som återställer direkt utan konsensus. Skulle jag göra likadant skulle det bli redigeringskrig. Jag är trött på ditt ständiga behov att läxa upp mig och sätta mig på plats till vilket pris som helst och aldrig kunna inse att även du kan ha fel. Och aldrig söker du samförstånd, utan det ska bara redovisas hur oseriös och egotrippad jag är oavsett vad det handlar om. Jag HAR faktiskt konsensus på min sida som ingen förutom du har ifrågasatt.
replies: text: ::::Att du lanserar ditt ursprungsförslag som "kompromiss" är rätt fånigt. Läs gärna mer om konsensus, och läs gärna debatten här ovanför. Idefix 31 januari 2010 kl. 16.23 (CET)
replies: text: :::::Grillo: Dessutom så sa jag aldrig att jag bara gick med på det som JAG var helt nöjd med, utan att jag kunde tänka mig att kompromissa ÄVEN om jag inte var helt nöjd. Skärpning!Idefix: Var det där till mig? :S--Buggwiki 31 januari 2010 kl. 16.26 (CET)
replies: text: ::::::Det där var riktat till dig, Buggwiki. Om man tittar på länkarna som du åberopar till stöd för konsensus så läser du diskussionen som fan läser bibeln. Idefix 31 januari 2010 kl. 16.28 (CET)
replies: text: :::::::Argumentationsfel till att börja med - du skulle istället ha frågat hur jag menade eller förklara varför jag hade fel. Det var INTE menat som konsensus för mitt ursprungsförslag, utan ENBART för "kompromissen" som faktiskt ÄR en kompromiss. Jag gick alltså med på att "statschef" skulle stå kvar. Hur får du det till att Fan läser bibeln? Det är du och Grillo som bör lusläsa diskussionen, jag har hängt med hela tiden.--Buggwiki 31 januari 2010 kl. 16.33 (CET)
replies: text: ::::::::Problemet är att du säger att du "går med på" att statschef ska stå med! Hela posten handlar om vem som är statschef, och detta är alltså något som du hade kunnat tänka dig att ta bort helt?! Det här är parodi på uppslagsverk. /Grillo 31 januari 2010 kl. 18.23 (CET)
Ett förslag i all ödmjukhet: Eftersom den här formuleringen klarat sig ensam i flera år, kanske alla inblandade kan dra sig tillbaka ett par dagar, syssla med andra artiklar, och sedan återvända och läsa varandras argument, innan ni bestämmer er för om det här är en strid värd att ta. Rotsee 31 januari 2010 kl. 16.40 (CET)

text: Som man kan se ovan hade inte något hänt om inte en användare fått för sig att en fullständigt okontroversiell och korrekt uppgift skulle ändras. /Grillo 31 januari 2010 kl. 18.23 (CET)
replies: text: :Sluta kör med din fascism och följ konsensus som oss andra istället. Jag har också rätt att uttrycka mina åsikter. Till skillnad från vad du alltid tjatat om så ÄR jag faktiskt här för att förbättra Wikipedia, men jag börjar snart undra vem som inte är det. Du kan verkligen inte klandra mig för min senaste redigering - den var inte inkorrekt på något som helst sätt. Jag har redan gått med på att statschef ska stå. Varför ger du dig bara på mig? Varför går du inte på Entheta och Indianarrow? Eller gick du ens in på de inlägg jag länkade till?--Buggwiki 31 januari 2010 kl. 20.21 (CET)
replies: text: ::Jag orkar inte engagera mig särskilt mycket i den här diskussionen men jag vill protestera mot att du använder något jag skrivit som stöd för den här redigeringen som jag tycker förfular artikeln. Entheta 1 februari 2010 kl. 20.11 (CET)
replies: text: :::Jag är ledsen om jag missuppfattat dig, men jag förstår inte riktigt skillnaden. Du gav förslag på att den egentliga titeln skulle stå som parentes efter namnet, medan Indianarrow föreslog att den skulle stå precis före, som den gör nu. Visst är det en skillnad, men inte någon särskilt stor. Jag kan inte förstå varför jag gjort något som inte stämmer överens med ditt förslag, men jag lovar ändå att inte dra upp dig som exempel från och med nu. Indianarrow har däremot fortfarande inte protesterat, och ingen annan har direkt gett sig in i diskussionen med sakliga argument för varför min redigering är fel.--Buggwiki 1 februari 2010 kl. 23.48 (CET)
replies: text: ::::Okej. Jag har bara skummat genom diskussionen så jag vet inte vad alla förslag har varit. Bäst tycker jag det är om det bara står Carl XVI Gustaf.  Men om det ska vara nåt annat tycker jag som kompromiss att känns  Carl XVI Gustaf (kung) är tydligare än Kung Carl XVI Gustaf. Entheta 2 februari 2010 kl. 01.04 (CET)
replies: text: :::::Jag tänker inte protestera men samtidigt håller jag med Entheta. Carl XVI Gustaf (kung) ser tydligare ut än Kung Carl XVI Gustaf men det är en smaksak tror jag. Men som sagt, jag protesterar inte mot någon av dessa skrivningar, inte heller om titeln Kung försvinner helt. Grunden i diskussionen var ju att Statschef ersattes i artikeln men det är ju återställt nu. Indianarrow 2 februari 2010 kl. 09.40 (CET)
replies: text: ::::::För mig är det viktigt att specifika titlar står med och att det är konsekvent. Ska det stå statschef ska det stå regeringschef. Jag tycker personligen att det jag har gjort nu är det bästa, för ofta benämner man titeln precis före namnet. Men jag antar att ni syftar på vikten av att skilja på namn och titel (stämmer det...?), och eftersom jag inte har någon annan med mig så kommer jag inte att återställa om någon av er kör parentesvarianten istället. Sen står jag återigen fast vid att om det här är det beslutet vi ska köra på, så ska HTML-koden ändras så att det inte ens är möjligt att skriva nåt annat än statschef och regeringschef. Tack för mig!--Buggwiki 2 februari 2010 kl. 16.50 (CET)
replies: text: :::::::Jag vill bara påpeka att mallar inte är skrivna i HTML. I övrigt tycker jag inte det behöver stå kung eftersom det står i artikeln om honom. Ska det tvunget ändras kan det stå regeringschef om Fredrik Reinfelt, men jag förstår inte varför det inte kan stå statsminister. /Grillo 3 februari 2010 kl. 04.53 (CET)
replies: text: ::::::::Okej, jag vet inte vad det kallas isåfall, om det inte är HTML. Men nu står det åtminstone både regeringschef och statsminister. Anledningen är att det blir inkonsekvent om det står en allmän titel på den ena och en specifik titel på den andra. Att det räcker med att det står kung i artikeln om statschefen är som att det räcker med att det står statsminister i artikeln om regeringschefen.--Buggwiki 3 februari 2010 kl. 20.42 (CET)
thread_title:  Vad för slags statschef? 

message: Jag skulle vilja få med att Sverige kallas för "Light DDR" när man kommer utanför Norden på vissa ställen i Europa. Men någon tror att jag saboterar.
replies: text: Jag skulle för egen del vilja se belägg för att det förhåller sig på det sättet. Det liknar den gamla insändarklyschan om "die dumme Schweden".--Vatten 11 mars 2010 kl. 08.55 (CET)
Bullshit ! båda påståendena. Men många danskar anser däremot att Sverige är ett "förbudsland", vilket endast är grundat på alkohollagstiftningen. Och har man rest runt bara lite grand i Europa, så framstår onekligen Systembolagets monopol löjeväckande. Så gott som samtliga uttalade tillhängare av detta system säger att "jag själv skulle förvisso klara av att inte bli alkoholiserad om monopolet avskaffades - MEN ALLA ANDRA SKULLE BLI DET". När alkoholskatterna sänktes i Danmark och Finland skickade omgående SVT en journalist för att filma fyllericellerna i Helsingfors - och tillade "detta är vad vi har att vänta om vi också sänker alkoholskatten", dvs rena PROPAGANDAN. Så allt står inte rätt till, men nått STASI har vi åtminstone inte. Har heller aldrig funnit något stöd för "die dumme Schweden"
thread_title: Light DDR

message: Ett nytt stycke har kommit med en lista som heter Kända städer. Ska vi verkligen behålla denna? Hur är en stad känd? På vilket sätt? Man kan väl aldrig få ett neutralt omdöme om en plats är känd eller inte. Och vad gör de utvalda städerna mer kända än de som inte är med i listan? Det kanske är bättre att ta bort listan helt?--Bruno Rosta 14 maj 2010 kl. 22.42 (CEST)
replies: text: Håller med. Tar bort. Mer intressant är "största städer" .... omdet nu är intressant att lista sådan över huvud taget.... vilket jag inte tycker det är Herr X (D) 14 maj 2010 kl. 23.02 (CEST)

text: Jag tror inte alls det är omöjligt att få ett neutralt omdöme om vilka svenska städer som är mest kända. Det finns säkert opinions/marknadsundersökningar om sådant. Men listan bör ändå tas bort (ändras); det räcker med en lista över städer, och det mest naturliga vore att ta med de 10 (eller så) som är de befolkningsmässigt största. Koios 14 maj 2010 kl. 23.04 (CEST)
thread_title:  Kända städer 

message: Artikeln saknar stycke om etymologi. Någon la nyligen in att namnet skulle komma av Svea rike, men ha fått ändelsen "-rige" pga danskinfluenser. Det här låter verkligen som en folketymologi, och jag tog bort det tills vidare. Det vore dock intressant att få reda på hur Svea rike kom att dras ihop till Sverige. Jag gissar att det helt enkelt beror på hur folk uttalade det i talspråk. /Grillo 8 september 2010 kl. 16.38 (CEST)
replies: text: Jag kände också tveksamhet och bad om mer information. IP har dock inte svarat än. --Vatten 8 september 2010 kl. 16.49 (CEST)
thread_title:  Namnet Sverige 

message: Jag kanske kan gissa mig till vad  vill säga med följande, men jag är långtifrån säker. 
"Sedan dess har Sverige enligt USA fört en alliansfri utrikespolitik med neutralitet i krigstider."
Med andra ord: Jag skulle vilja veta vad Chaan vill att detta ska uttrycka och vad h*n bygger sin uppfattning på.--Vatten 20 september 2010 kl. 14.18 (CEST)
replies: text: Det är inte särskilt svårt att källbelägga att detta inte bara var "enligt USA".  Det var officiell svensk politik, se t.ex. SOU 2002:108, sid 389.  Det var också inskrivet i det då statsbärande partiets program, se t.ex. http://data.s-info.se/data_page/1465/documents/Sveriges_socialdemokratiska_arbetareparti.pdf . Så Chaans tillägg förefaller både onödigt och oneutralt.  Att sedan Sverige inofficiellt inte var helt renläriga ibland är en annan sak. Lsj 20 september 2010 kl. 14.36 (CEST)
replies: text: :Oavsett Lsj:s helt riktiga påpekande så gäller dessutom Wikipedia:Tredje återställningen gillt.Sjö 20 september 2010 kl. 14.56 (CEST)
replies: text: ::Jag förstår inte riktigt syftet med att definiera Sveriges utrikespolitik utifrån just USA:s synpunkt. Om det som Lsj framför är korrekt ser jag ingen som helst anledning att ha med "enligt USA"? /-nothingman- 20 september 2010 kl. 15.02 (CEST)
replies: text: :::Jag finner inget stöd i den här diskussion för att ha med "enligt USA", och har formulerat om i artikeln med SOU-referensen ovan som källa.  Chaan får dock fortfarande gärna svara på Vattens fråga. Lsj 20 september 2010 kl. 15.17 (CEST)
replies: text: :::: Chaans tillägg är minst sagt märkligt. Att Sverige har fört en alliansfri utrikespolitik med neutralitet i krigstider är exakt vad som varit den officiella svenska hållningen. Det vissa USA-nära intressen har argumenterat för de senaste åren är faktiskt det exakt motsatta: de har framfört att Sverige i praktiken samarbetade med USA och att Sverige räknade med amerikanskt beskydd under det kalla kriget. Koios 20 september 2010 kl. 17.36 (CEST)
Artikeln ser bättre ut med ändringen, nu är det åtminstone halvsant. Officiell hållning är något annat än verkligheten och formuleringen stämmer, även om artikeln inte uttrycker hela sanningen. Dock skulle jag nog vilja ha med Afghanistankriget eftersom det är en stor officiell sak. "Sverige var officiellt neutralt till och med intåget i Afghanistan" så lyder sanningen, frågan är om ni tål det. Sverige är officiellt i krig och inte ens officiellt neutralt längre. Tanken med tillägget var att om man använder någon av huvudkrigarna under världskrigen som källa så måste det uttryckas i artikeltexten - detta tror jag folk med IQ över 110 förstår. Sverige har inte varit neutrala sedan andra världskriget då Sverige deltog på fyra sidor, men inofficiellt, nämligen på judarnas, finnarnas, tyskarnas och USA's sida (samma som England egentligen, men amerikanerna hade halvhemliga kontor i Stockholm under WW2, det hade knappast England.) Efter WW2 har samarbetet med USA förstärkts (och därmed England) och sedan några år deltar nu Sverige i USA's krig, tillsammans med en massa andra av USA's skyddslingar. Chaan

text: Jag formulerade om det en gnutta istället, oinloggad. Chaan
replies: text: :Neutralitet i det här sammanhanget har en specifik folkrättslig betydelse. Det betyder inte att man måste låta bli att tycka eller göra allting som innebär att man med ord eller handling ger hjälp åt det ena eller andra landet, och absolut inte att man inte får ge stöd åt en grupp som inte ens är ett land.Sjö 21 september 2010 kl. 06.59 (CEST)
replies: text: ::Sverige är inte neutralt längre, Sverige deltar just nu i ett krig med en västerländsk koalition under ledning av USA. Detta är min viktigaste poäng. Alternativ till att formulera om artikeln (det som står där nu är en lögn) är att sätta mallen Ifrågasatt uppgift, eller att radera meningen. Chaan
replies: text: :::Det som står är att Sveriges "officiella utrikespolitik varit alliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krigstider". Denna mening är sann tills dess att Sverige officiellt ändrar detta. Det som står är alltså inte en beskrivning av Sveriges utrikespolitik utan Sveriges officiella ståndpunkt. /-nothingman- 21 september 2010 kl. 13.06 (CEST)
replies: text: ::::Här förklarar svenska regeringen hur den ser på relationen mellan alliansfrihet och deltagande i fredsbevarande operationer.  Som nothingman påpekar är detta fortfarande den officiella ståndpunkten (källan är uppdaterad 2009).  Jag har för övrigt svårt att förstå Chaans resonemang om andra världskriget, eftersom han där uppenbarligen hävdar att Sverige deltog aktivt på samtliga sidor i kriget (men bara upprörs över att USA var en av alla dessa sidor). Jag tycker också det är ofint att redigera som oinloggad där man nyss redigeringskrigat inloggad - snudd på marionettskap. Lsj 21 september 2010 kl. 14.39 (CEST)
replies: text: :::::Nej jag är inte upprörd. Det jag säger är att använder man en av huvudkombattanterna som källa så måste man skriva skriva ut det. De var under 1900-talet Tyskland, USA, Ryssland (Sovjet) och England. Sverige deltog INTE på alla sidor vad jag vet. Sverige var emot ärkefienden Ryssland under 1900-talet precis som tidigare. Sveriges officiella ståndpunkt är medlemskapet i PFF. Chaan
Jag har inga särskilda synpunkter på det som nu står om alliansfrihet och neutralitet. Däremot vill jag väcka frågan om inte ämnet nu tar upp oproportionerligt mycket utrymme i ingressen. Det kan finnas skäl att flytta en del av texten till något av underavsnitten, i den mån uppgifterna inte redan framgår där. --Vatten 27 september 2010 kl. 22.27 (CEST)

text: Över huvud taget är inledningen dålig. Jag startar ett nytt kapitel om det. Chaan
thread_title:  "Enligt USA" 

message: "Sverige är militärt alliansfritt" nej. Sverige är med i EU's militärallians EAPR som är kopplade till Nato-strukturen. Chaan
replies: text: Enligt regeringens webbplats, som har anförts som källa:

text: Nu tänker jag inte säga att regeringen har rätt och Chaan fel, eller vice versa. Uppenbarligen hänger frågan på vad man avser med "allians" och "alliansfritt". Jag uppfattar alltså att det handlar mer om semantik än om olika uppfattningar i faktafrågor. Det är naturligtvis möjligt att det finns en vedertagen definition av militär allians inom folkrätten.--Vatten 29 september 2010 kl. 21.10 (CEST)
replies: text: :Så krångligt är det inte. Vi är med i en västerländsk militärallians och är nu tillsammans med resten av den i krig mot muslimerna. Formellt är det årtalet 1997 som vi gick med - och engagemanget i Afghanistan som gör att vi ligger i krig. Chaan
replies: text: ::Uppenbarligen finns det personer som har en annan uppfattning. --Vatten 29 september 2010 kl. 21.18 (CEST)
replies: text: :::Sverige är alliansfritt tills det finns ett officiellt uttalande att vi inte är det. Dessutom är Sverige inte i krig även om svensk trupp är inblandade i strider. Det sker ju under FN-mandat och inte som någon del av en ren N ATO-insats typ Irakkriget. Indianarrow 29 september 2010 kl. 23.21 (CEST)
replies: text: :::: Ett krig upphör inte att vara ett krig enkom för att det "förs under FN-mandat". Och officiella uttalanden är en omöjlig grund att gå på. Det är inte enskilda politikers uttalanden som skall ligga till grund för hur Wikipedia beskriver världen, utan faktiska förhållanden, statistik, forskning mm.

text: :::: Enligt Uppsala Conflict Data Program är konflikten i Afghanistan just ett krig och ingenting annat . Enligt samma forskningsprogram är aktören Government of Sweden noterad som deltagare i just samma krig i Afghanistan för år 2010 (rad 66, celler Q, R och AH i datasetet) .

text: :::: Denna gång har Chaan rätt, enligt de ledande forskarna på området är Sverige i krig i Afghanistan. Sidan bör spegla detta.

text: :::: Koios 30 september 2010 kl. 04.37 (CEST)
replies: text: :::::Jag tror att det skett en glidning här, när det gäller föremålet för diskussionen. Enligt Chaans uppfattning, som jag förstår den, har Sverige ingått i en militär allians sedan 1997. Om landet dessutom befinner sig i krig är en delvis annan fråga. --Vatten 30 september 2010 kl. 09.17 (CEST)
replies: text: ::::::Ja källan som anges säger fortfarande att Sverige är med i EAPR, inte att Sverige är alliansfritt. Chaan
replies: text: :::::::Enligt källan: "Grunden för dessa samarbeten är vår militära alliansfrihet". --Vatten 1 oktober 2010 kl. 07.11 (CEST)
replies: text: ::::::::Fakta är att Sverige är med i PFF och EAPR. Vad grunden till det är spelar inte så stor roll i huvudartikeln - men kanske bör orsakerna till det redas ut i artikeln om EAPR till exempel. I den här artikeln ska bara sammanfattas huvuddragen. Ett uppslagsverk ska göra två saker här: beskriva situationen såsom den ser ut samt beskriva historien som leder fram till dagens läge. Här kommer Sveriges alliansfrihet in i bilden, i historiken. Sverige lutade starkt åt västmakterna under WW2 och fortsatte med det under kalla kriget. 1997 var vad jag vet första gången som NATOs krigsskepp tilläts angöra svensk hamn (Göteborg) och Sverige gick då också med i EAPR. Från och med detta är inte Sverige formellt alliansfritt. Chaan
replies: text: ::::::::::Din bedömning att EARP är en militärallians är ganska märklig, eftersom deltagandet där inte medför några förpliktelser om militärt stöd. Har du en annan åsikt om detta bör du hänvisa till en tillförlitlig källa, t.ex. statsvetare eller folkrättsexpert.Sjö 1 oktober 2010 kl. 12.50 (CEST)
replies: text: :::::::::::Nu gissar du. Det jag vill ha bort ur artikeln är att Sverige skulle vara alliansfritt. Källa på det saknas. Chaan
replies: text: ::::::::::::Regeringens uppfattning är att Sverige är militärt alliansfritt. Du har själv, i ditt förra inlägg, betonat att det är den formella alliansfriheten vi talar om . Vilka villkor ska enligt din uppfattning vara uppfyllda för att en stat formellt ska ingå i en militär allians? --Vatten 1 oktober 2010 kl. 13.33 (CEST)
replies: text: :::::::::::::Vatten har gett en källa, längst upp i detta avsnitt.Sjö 1 oktober 2010 kl. 13.38 (CEST)
Möjligen kan detta vara av intresse. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap anger också vad det innebär att vara militärt alliansfri. --Vatten 1 oktober 2010 kl. 13.55 (CEST)

text: Otäckt det blir för de andra västerländska krigarna i Afgänistän när svenskarna läser artikeln och ser att Sverige är alliansfritt, och börjar skjuta vilt åt alla håll. Chaan
_____________________________________________________________________
"Sverige är ofiiciellt sett militärt alliansfritt" är ett väldigt spektakulärt uttalande som fortfarande behöver bekräftas av en oberoende källa för att kunna få vara kvar i artikeln. Chaan

text: Vad för slags troll är du egentligen? 178.30.155.71 5 oktober 2010 kl. 00.42 (CEST)
replies: text: :Hej troll 178.30.155.71. Kan du vara tyst eller läsa historiken på artikeln, den här diskussionen utgår från att jag började med att sudda lögnen. Den står fortfarande kvar. Chaan
Ordalydelsen som anges i artikeln - "Alliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig" - var rådande fram till 1992 då man genom ett riksdagsbeslut ändrade formuleringen till "Sveriges militära alliansfrihet, som syftar till att vårt land skall kunna vara neutralt i händelse av krig i vårt närområde, består". I och med den ändrade ordalydelsen var alltså alliansfrihet endast ett av många alternativ men detta berättades inte för befolkningen. Carl Bildt väntade 18 år. Inte förrän mars 2010 avslöjade han för journalisten Britt-Marie Mattsson: "i och med den ändrade ordalydelsen 1992 var den svenska neutralitetspolitiken stendöd"... Britt-Marie skriver om detta i sin bok "Neutralitetens Tid".

text: Oavsett detta var och är Sverige militärt alliansfritt. Din skrivning "alliansfrihet endast ett av många alternativ" tyder för övrigt på att du inte riktigt förstått skillnaden mellan alliansfrihet och neutralitet.Sjö 18 oktober 2010 kl. 19.17 (CEST)

text: Skrivningen "detta berättades inte för befolkningen" är också lite lustig med tanke på att det handlade om ett väldigt offentligt beslut och att den ändrade formuleringen diskuterades i media vid den tiden. Du menar förmodligen något annat än att regeringen höll formuleringen hemlig, även om jag inte riktigt begriper vad.Sjö 18 oktober 2010 kl. 19.34 (CEST)
replies: text: :Min avsikt var inte att exakt denna formulering skulle in i artikeln men att den förändrade ordalydelsen 1992 på ett eller annat sätt borde in i artikeln. Britt-Marie skriver i sin bok att den ändrade ordalydelsen 1992 var en slags lek med ord, eller med wikipediatermer "weasel words". Det fundamentala var att orden skall kunna vara smugit sig in i lydelsen vilket i praktiken innebar att alliansfrihet bara blev ett alternativ av flera. Detta uppfattades inte av allmänheten och även många politiker trodde att innebörden av den nya lydelsen var densamma som tidigare. Trots allt var det alliansfritt och det består. Men de reflekterade inte över orden skall kunna vara. En missuppfattning som var ett direkt resultat av den slingriga formuleringen. Exakt så här sade Carl Bildt i april 2010: när vi gick in i EU, och framför allt efter den här förändrade ordalydelsen som kanske inte alla begrep, så var den svenska neutralitetspolitiken stendöd. Apparatchik 19 oktober 2010 kl. 09.05 (CEST)
replies: text: ::"Skall kunna vara" syftar på neutraliteten, inte på alliansfriheten.  Som jag läser meningen står alliansfriheten fast, men neutraliteten i krig är inte lika självklar som innan. Instämmer dock i att det riksdagsbeslutet 1992 bör nämnas på lämpligt ställe i artikeln. Lsj 19 oktober 2010 kl. 09.26 (CEST)
thread_title:  Försvar 

message: Jag ser at nån rullade tillbaka min sista ändring efter at jag lade in 6. juni 1523 som datum för självständighet. Förklaringen var så här: "återställer, sverige har aldrig deklarerat sin självständighet, och att föra in det här är att jämställa USA:s självständighetsförklaring som något som alla länder måste ha gjort". Jag tänkte aldrig på USA:s självständighetsförklaring. Sverige deklarerade sin självständighet med att välja sin egen kung. Från en:Kalmar_Union#Conflict: "While independence was being reclaimed, the election of King Gustav of the Vasa at Strängnäs on June 6, 1523, has been seen as a formal declaration of independence, and as the de facto end of a union that had lost all long-term support in Sweden.". Och så får man inte glömma Befrielsekriget (märk speciellt befrielse). Se även infoboxen till höger på en:Sverige och denna Google-sökning, som ger många träffar på 1523 som Sveriges självständighetsdatum. Från da:Kalmarunionen: "[...] sørgede valget af Kong Gustav af Vasa d. 6. Juni 1523, for genoprettet uafhængighed og praktisk herredømme for Sverige [...]". Om man letar, så finner man många källor som säger at Sverige fick sin självständighet i 1523. Det ser dock ut till att många av de svenska källorna inte kallar det självständighet, de bara säger att Sverige valde sin egen kung och så var hela unionen glömd. Et undantag är Sveriges_nationaldag#Historik: "Någon gång under 1800-talet togs den 6 juni fram som en nationell minnesdag. Dagen firades till minne av den 6 juni 1523, då Gustav Vasa valdes till Sveriges kung och Kalmarunionen därför slutgiltigt upphörde och Sverige på nytt blev en självständig stat.". Det är ju klart förbittrad att båda Norge och Sverige måtte ut i krig för att komma bort från Danmark, men så är det. 83.109.102.196 29 september 2010 kl. 21.52 (CEST)
replies: text: Nej. För det första kan man diskutera om Sverige någonsin upphörde att vara ett självständigt rike. För det andra var det inget som helst speciellt med att Gustav Vasa utropades till kung. Sådant hade hänt tidigare, och den enda anledningen till att vi ser just den "befrielsen" som speciell är att den blev varaktig. I grunden var det inte en fråga om Sverige och Danmarks förhållande, utan om vem som styrde de två staterna. Det var inte en fråga om självständighet mer än det var när Karl IX tog makten från Sigismund.

text: andejons 30 september 2010 kl. 08.30 (CEST)
replies: text: :Jag är av samma uppfattning som Andejons. Mitt allmänna intryck, när det gäller självständighetsförklaring och liknande, är att man bör vara försiktig med att tala om sådant när det gäller förmoderna och tidigmoderna statsbildningar. (Noteras kan att till och med ordet "statsbildning" är främmande för det tidiga 1500-talet.) Risken finns att man anlägger ett anakronistiskt synsätt och mer eller mindre använder skohorn för att passa in gamla tiders förhållanden i nya tiders begreppsapparat. --Vatten 30 september 2010 kl. 09.15 (CEST)
replies: text: ::För övrigt, om Norge blev "självständigt" efter att Svensk-norska unionen upplöstes, blev väl rimligen Sverige det då också? Det var officiellt en union på lika villkor, precis som Kalmarunionen. USA har förklarat sin självständighet, och det är (förmodar jag) amerikaner som har utformat landsfaktamallen efter sina premisser (förmodligen utan att ens tänka på att det inte är applicerbart i alla världens länder). Bara för att det är så behöver vi inte följa efter. /Grillo 30 september 2010 kl. 21.10 (CEST)
replies: text: :::Ja, problemet är som vanligt att mallar lätt anlägger en svart-vit syn på saker och ting. Proklamerad självständighet och liknande funkar ofta bra för gamla kolonier, men när det gäller spruckna unioner blir det betydligt knepigare.

text: :::andejons 30 september 2010 kl. 21.24 (CEST)
replies: text: ::::Med tanke på att UK enligt CIA:s World Factbook blev självständigt 1927, så borde väl 1905 funka bra för Sverige, även om amrisarna anger 1523 som svenskt självständigihetsdatum?--Edaen 30 september 2010 kl. 21.59 (CEST)
replies: text: :::::Har aldrig hört att svensk-norska unionen skulle vara på lika villkor ens officiellt (Norge fick ju inte ens öppna ambassader).Angående Storbritannien är det lika meningslöst att tala om självständighetsdatum som att i dag tala om när Sverige fick sin första president, det viktiga för Storbritannien är unionsbildandet 1707 (sedan kopplas Irland på 1801, halva Irland av 1922 och namnbyte 1927). J 1982 4 juli 2011 kl. 23.05 (CEST)
thread_title:  Svensk självständighet 

message: Vad är egentligen relevant i inledningen? Varför folkmängd i städerna? 
Detta hänger ihop rätt dåligt vid en första påsyn - rätta mig om jag har fel men både demokratiindex och HDI är mycket vidare eller annorlunda begrepp än "ekonomi"? med en utvecklad ekonomi. Sverige rankas först i världen i The Economists "Democracy Index" och kommer på sjunde plats i Förenta nationernas "Human Development Index".
Chaan
thread_title:  Inledningen 

message: Med tanke på SCBs geografiska definitioner på dessa tre storstadsområden och dess otroligt stora definition, vilket nog de allra flesta inte är medvetna om, känns att överhuvudtaget nämna dessa invånarstal, utan att då i det minsta förtydliga hur långt ut dessa områden faktiskt går, som mild sagt missvisande. Anser att det hade varit bättre att ange antal invånare i den sammanhängande tätorten eller eventuellt i kommunen. Storstäderna har förvisso väl definierade gränser rent politiskt i administrativt syfte, men detta gör de inte relevanta att hänvisa till för en rättvisande bild av stadsområdenas "bruttobefolkning". Dess gränsers expansion (vilket skedde 2005 i alla tre storstäderna) betydde ju att helt plötsligt var alla tre städerna vardera åtminstone 100.000 människor större än veckan innan, endast på grund av en politisk omdefinition. Detta säger jag för att betona hur flummigt och diffust dessa begrepp är i syftet i att ge en rättvisande bild.  
Lite information:
* Stor-Malmö inkluderar bland annat kommuner som Höör, Eslöv, Kävlinge och Skurup, vilka inkluderar tätorter som ligger upp emot sju mil från tätorten Malmö.
* Stor-Göteborg inkluderar bland annat kommuner som Alingsås, Stenungsund, Lilla Edet, Tjörn och Kungsbacka som går helt ner till tätorten Åsa som till exempel faktiskt ligger betydligt närmare Varberg än Göteborg 
* Stor-Stockholm inkluderar bland annat alla dessa kommuner i sin helhet: Norrtälje, Nykvarn, Nynäshamn, Sigtuna och Värmdö, vilka de flesta inte ens är i närheten.
Storleken på Storkommunerna är för övrigt följande area
Stor-Malmö 2536 km² 
Stor-Göteborg 3718 km²
Stor-Stockholm 6519 km²
Areorna bör väl stå i förhållande till städernas ungefärliga storlek, så dess utsträckning i sig i förhållande till varandra verkar förvisso skälig,
Jämför gärna detta med landskapen:
Blekinge 2941 km²
Gotland 3184 km²
Närke 4126 km²
Bohuslän 4473 km²
Halland 4786 km²
Dalsland 4953 km²
och inte minst definitionen på Stor-København som endast har arean 3030 km²
Skillnaden är då att i Stor-København är befolkningstätheten 1.901.789 / 3030 = 628/km², jämför detta med 314/km² för Stockholm, 248/km² för Göteborg och 258/km² för Malmö. För de allra flesta städer i Europa som har ett storstadsbegrepp ligger befolkningstätheten nästan utan undantag på åtminstone 600/km² och ofta över 1000/km² (gäller såväl riktigt stora byar men även byar med en befolkning ungefär som Malmö), vilket klart indikerar att de svenska definitionerna (särskilt efter 2005) är fullständigt missvisande mot de avgränsningar de tycks göra i resten av Europa för hur långt ut en storstad kan gå. Naturligtvis är befolkningstätheten i de flesta delar av Europa högre än i Götaland (51/km²) och Svealand (41/km²), men det i sig betyder ju inte att man ska sätta olika krav till vad som känns naturligt att ha som storstadsbegrepp.
Föreslår att det slopas att ha med "storstads"-befolkningen helt och hållet, eventuellt använda en mindre definition och sedan påpeka/citera vad som ingår i denna. Artikeln ska ju handla om Sverige i sin helhet, inte hur stor befolkningen i våra tre största städer kan vara om man tar med en oskäligt oproportionerligt stor omkrets.
replies: text: Medhåll i stort, dessutom används aldrig begreppet "Stor-Malmö", istället "Malmö-Lund regionen" alt. "Öresundsområdets svenska sida". Vad som än står i SCB. Men Storkøbenhavn är en tvivelaktig term, förr var det samma sak som Köpenhams och Frederiksbergs kommuner samt Köpenhamns amt. Enli NE2000 1,4 miljoner invånare med en yta på c:a 621 km2 (ang. area dk wikipedia uppger ytan av fd Köpenhamns amt till 525 km2, Köpenhamns kommun 88 km2 samt Frederiksbergs stadsdelskommun 8,8 km2). Idag står de gamla "Storkøbenhavn"-skyltarna kvar vid alla infarter på vägar/gator (resp avfarter från motorvägssystemet inom området) till detta icke längre administrativa område. Huvudstadsområdet som även omfattade Frederiksborgs och Roskilde amter har idag c:a 1,9 miljoner inv. på 2866 km2 (Enl. NE2000 1,8 miljoner på 2866 km2) - detta får dock inte sammanblandas med Region Hovedstaden (där fd Roskilde amt med Köpenhamns sydvästra förstäder inte ingår - men istället Bornholm inräknas. Region Hovedstaden har dock sjukvården som än större del än av sin verksamhet jfr svenska län. Lokaltrafik ingår t.ex inte, för detta används i Köpenhamnsområdet det område som förr kallades "HT-området" och som är ekvivalent med Huvudstadsområdet (eller Öresundsområdets danska sida). Till detta har på senare år Stevns kommun inkluderats (enbart landsbyggd utan städer/förstäder), varifrån jag gissar arean 3030 km2 härstammar. Men det klassiska Hovedstadsområdet (med 1,9 milj invånare och 2866 km2) brukar fortfarande anändas som beskrivning av "Köpenhamn inkl förstäder".
replies: text: :Tack för svaret! Ja det är möjligt att det finns flera varianter av Stor-København, du verkar bra insatt på det området. Hur som helst så var den definitionen jag tog som exempel den som gav detta område den lägsta befolkningstätheten (628/km²), medan de två du omtalar ger ännu högre befolkningstäthet som du säkert vet. Det var inte meningen att diskutera København, vi kan titta på i princip vilken Europeisk halvstor eller stor stad som helst och i ingen av vad jag har sett har ett definierat storstadsområde som i relevant grad används dagligdags där områdets befolkningstäthet är under 500/km² och väldigt många är över 1000/km². Syftet med jämförelsen var egentligen bara att ge ett exempel på hur överdrivna de nya svenska definitionerna av "stor-Stockholm/Göteborg/Malmö" är, som motivation för varför de är olämpliga och missvisande att ha med. Jag tycker det luktar lite storhetsvansinne att operera med dessa tal för att vara helt ärlig...
thread_title:  Irrelevant och missvisande med storstadsområden 

message: Nuvarande 
"Sverige (officiellt  Konungariket Sverige (info)) är ett nordiskt land på skandinaviska halvön i Nordeuropa. Sverige gränsar till Norge i väst och Finland i nordost med en anslutning till Danmark via Öresundsförbindelsen i söder."
anser jag bör ändras till
"Sverige (officiellt  Konungariket Sverige (info)) är ett nordiskt land på skandinaviska halvön i Nordeuropa. Sverige gränsar till Norge i väst och Finland i nordost med en anslutning till Danmark via Öresundsförbindelsen i sydväst samt sjövägen till Finland, Estland, Lettland i öster, Litauen och den rysska Kaliningradenklaven i sydost samt Polen och Tyskland i söder."
Danmark (utom Bornholm) ligger huvudsakligen väster om Sverige. Endast norra västkusten har en västligare latitud än Danmarks(utom Bornholm) östligaste punkt, nära slottet Kronborg i Helsingör. Den yta av Danmark (även inkl Bornholm) som ligger öster om någon punkt i Sverige är avsevärt mindre än den som ligger norr om Sveriges sydligaste punkt. Därför menar jag att Danmark i det stora taget ligger sydväst, snarare än syd om Sverige. Jag är osäker på om vi har sjögräns till Kaliningradenklaven och Litauen -
men normal lexikonpraxis är att även beskriva sjögränser. Särskillt norra Tyskland vid ön Rügen ligger mycket nära.
Avståndet Smygehuk - Kap Arkona är endast c:a 32 distansminuter/nautiska mil eller 59 km. Närmsta färjerutt Trelleborg - Saßnitz är omkring 45 distansminuter/nautiska mil (83 km). Under andra världskriget kunde man från sydkysten nattetid både se och höra (ljud transporteras inte snabbare, men väl längre över vatten än land) när norra norra Tyskland bombades under krigets sista år.
Ett flyg som i klar sikt nattetid lyfter från  Sturup rakt mot syd ser tyska kusten innan planet nått svenska kusten eller dess tänkta förlängning rakt väster. Kortaste avstånd till Danmark ("brogränsen" oräknad) är 2.2 dist.min/nautiska mil eller 4 km.
thread_title:  Förslag till geografiskt bättre beskrivning i ingressen 

message: Jag hittar inget i artikeln om den svenska skolan. Varför finns inte det med? Jag tycker att det bör finnas med!
replies: text: Det ligger något i att man borde ha ett avsnitt om utbildning. - Tournesol 27 januari 2011 kl. 21.53 (CET)
replies: text: :Det finns en artikel Utbildning i Sverige. Man kunde lägga in en kort version här och länka med  i stycket.Sjö 27 januari 2011 kl. 22.08 (CET)
thread_title:  Svensk skola 

message: Engelska Wikipedia: "At 450,295 square kilometres (173,860 sq mi), Sweden is the third largest country in the European Union by area". Vilket stämmer? Cheetah1 30 maj 2011 kl. 12.46 (CEST)
replies: text: Om siffrorna stämmer vet jag inte riktigt, men att det är det tredje största landet inom EU på ytan stämmer. Störst är Frankrike, därefter Spanien och sedan kommer Sverige--Bruno Rosta 30 maj 2011 kl. 12.56 (CEST)

text: Den i artikeln angivna storleken på 449 964 km² är lite märklig för när man läser fotnoten så står det att ytan är just 450 295 km². Jag vet inte vad uppgiften 449 964 km² kommer från. Däremot är det nog korrekt att Sverige är den femte största nationen. Två av de större länderna (Ukraina och Ryssland) är ju inte med i EU. Stigfinnare 30 maj 2011 kl. 12.57 (CEST)
replies: text: :Fast i engelska Wikipedia var det EU som menades och då blir Sverige nummer tre. Det kan vara värt i artikeln att nämna att det är det tredje största inom EU då jag misstänker att många inte tänker på det--Bruno Rosta 30 maj 2011 kl. 13.00 (CEST)

text: :Ögat är det första man blir blind på! Fotnoten i faktarutan visar klart att uppgiften om 449 964 km² kommer från Lantmäteriet. Frågan är då vilken källa som ska anses vara mest trovärdig: Lantmäteriet eller SCB? Det blir nog svårt för oss wikipedianer att avgöra detta. Stigfinnare 30 maj 2011 kl. 13.03 (CEST)
replies: text: ::Lantmäteriet är huvudansvarig för datainsamlingen, och rapporterar vidare till SCB, som i sin tur redovisar deras siffror. Här hittar man senaste arealstatistiken. 450295 km² verkar stämma, om man räknar in inlandsvatten (sjöar och andra vattendrag).--Pjred 30 maj 2011 kl. 13.29 (CEST)
replies: text: :::Fast bara Vänern är ju betydligt större än 300 kvadratkm...

text: :::andejons 30 maj 2011 kl. 13.35 (CEST)
replies: text: ::::Skillnaden på 300+ km² mellan de båda uppgifterna i artikeln måste ha med annat att göra än vattendrag (jag antar att det var detta du reagerade på). Förfinade mätmetoder kanske? SCB:s redovisning för 1 januari 2011 säger 410335,4 km² landareal, 31034,1 km² inlandsvatten (exklusive de "fyra stora") och 8925,8 km² för de fyra största sjöarna. Detta ger totalt 450295,3 km². Dessutom tillhör 81498,71 km² havsvatten Sverige.--Pjred 30 maj 2011 kl. 14.50 (CEST)

text: Faktarutan anger just nu ytan till 528 447 km2, och hänvisar till SCB. Denna siffra gäller emellertid enl. SCB Sveriges totalareal, d.v.s. inklusive havsvatten. Dock verkar övriga länders area anges exklusive havsvatten (eller?). Med 528 447 km2 skulle ju Sverige vara Europas näst största land efter Frankrike (Danmark m. Grönland ej inräknat), vilket bevisligen inte stämmer. Jaruayo (disk) 1 augusti 2012 kl. 02.37 (CEST)
Om Sveriges totalareal är 528 447 km2 och 81 499 km2 är havsvatten så skulle ytan utan havsvatten vara 446 948,29 km, och det stämmer ju inte. Inte heller stämmer det att 8,67 % (i faktarutan uppgiven andel vatten) av 528 447 (totalareal) är 81 499 (havsvattenarealen). Å ena sidan så kan man tycka att man borde vara konsekvent, å andra sidan så får man ju upp ögonen för att det finns olika siffror...
thread_title: Storlek

message: I avsnittet klimat finns följande mening:Årsnederbörden ligger normalt runt 1000 mm, med relativt stora mängder över det småländska höglandets västra delar och längs västkusten.[17]
Meningen är källbelagd men helt fel. Slår man upp en vanlig skolbok eller teknisk dokumentation som har en karta över årsmedelnederbörden i olika delar av landet så ligger 700 mm/år närmare sanningen än 1000 mm/år. Tillförlitliga siffror finns då SMHI gjort mätningar sedan 1860. Dessutom är de västra delarna av fjällkedjan regnigast i Sverige. Inte konstigt då molnen får stiga 2000 m för att passera Skandernas högsta toppar. Påståendet om att det skulle regna mest på västkusten och i delar av Småland därför också helt fel. Nasko 3 juli 2011 kl. 22.09 (CEST)
replies: text: Ändrade artikeln till 700 mm/år och angav en källa från SMHI och att västa delarna av fjällkedjan har mest nederbörd. Nasko 3 juli 2011 kl. 22.35 (CEST)
thread_title:  Klimat 

message: Enligt Språkrådet finns det 100 000 assyrier/syrianer i Sverige, vilket skulle innebära att assyrier/syrianer är den tredje enskilt största invandrargruppen i Sverige efter finländare och irakier. Språkrådet är Sveriges officiella organ för språkvård och språkpolitik, så källan kommer från ett av Sveriges officiella institut, vilket borde anses vara en tillförlitlig källa. Exempelvis nämns det i artikeln att Det finns idag uppemot 17 000 samer i Sverige. Samer liksom assyrier/syrianer tillhör en etnicitet. I till exempel artikeln om USA beskrivs det detaljrikt olika etniciteters antal och procentuella andel av befolkningen. Artikeln om Sverige faller i samma kategori som USA och borde utifrån den anledningen tillåta liknande information. Kaldaya 4 juli 2011 kl. 22.38 (CEST)
replies: text: Artikeln handlar i första hand om Sverige som nation. För den som vill fördjupa sig i Sveriges invandring och utvandring så finns fördjupningsartiklarna Sveriges migrationshistoria och Sveriges invandringspolitik. Om vi ska skriva in hur många människor från respektive etnisk grupp som kommit till Sverige sedan medeltiden så blir artikeln snart ett gytter av siffror och påståenden som inte gör artikeln bättre. Statistik gör sig bäst i diagram och tabeller. Artikeln har 2 diagram som visar aktuell och historisk in- och utvandring. Att dela upp flyktingar i flera etniska grupper gör inte artikeln om Sverige bättre. I artikeln Assyrier/syrianer finns en mycket tydlig tabell över var i världen assyrier/syrianer är bosatta. Det är fullt tillräckligt och bara ett musklick bort då artikeln är länkad i artikeln. Nasko 4 juli 2011 kl. 23.20 (CEST)
replies: text: :Artikeln om USA beskriver de största etniciteterna, och artikeln om Sverige har väl inte fått dispens från Wikipedia? Du behöver inte heller gå tillbaka till medeltiden, utan utgå från nutiden, där assyrier utgör den tredje största invandrargruppen i Sverige och över en procent av befolkningen. Tabellen i sig är missvisande eftersom majoritetsbefolkningen i Mellanöstern är etniska araber och muslimer och i Turkiet är majoriteten turkar och muslimer, medan assyrierna som är kristna utgör en väsentlig del av invandrarna från dessa länder. Artikeln ger då en förvrängd bild av invandringen till Sverige, och det just därför en siffra på antalet assyrier tydliggör invandringen till Sverige. Kaldaya 6 juli 2011 kl. 12.55 (CEST)
replies: text: ::Uppgifterna i artikeln kommer från Statistiska centralbyrån (SCB) och talar om från vilket land Sveriges invandrare kommer ifrån. Det finns ju som sagt många etniska grupper som inte har något eget land utan lever i några få länder eller är spridda över världen. Sverige bestod också av flera "länder" före medeltiden som införlivades i landet Sverige. Jag kan inte se att artikeln om USA behandlar etnicitet mer än högst svepande. @Kaldaya:Om du känner dig manad att spjälka upp vilka etniska grupper som finns i Sverige så gör gärna det i form av ett diagram. Tänk bara på att samtliga stora grupper måste vara med och du måste hänvisa till en trovärdig källa när du gör diagrammet. Risken att någon tar bort det är dock ganska stor, och då blir många timmars arbete ogjort:( Nasko 6 juli 2011 kl. 18.49 (CEST)
replies: text: :::Det står Upp till tusen valloner invandrade på 1600-talet. utan någon referens, och utan att de finns inkluderade i något diagram. Sedan står det Det finns idag uppemot 17 000 samer i Sverige. utan att de är inkluderade i något diagram, så jag ser inget behov av ett diagram för att inkludera antalet assyrier (för då borde även antalet valloner och samer tas bort). Och som sagt Språkrådet som är Sveriges officiella organ för språkvård och språkpolitik har uppskattat antalet assyrier till 100 000, vilket är en mer trovärdig källa än källan (som inte existerar) som anger antalet valloner. Det jag tänkta infoga var antalet assyrier, vilket skulle uppta sex tecken. Sedan om det finns trovärdiga källor om antalet av andra stora etniska grupper är en annan fråga. Jag har inget emot att nämna andra grupper och det är fritt fram för andra att inkludera dessa så länge de har trovärdiga källor. Kaldaya 9 juli 2011 kl. 19.27 (CEST)
replies: text: ::::@Kaldaya: Att vallonerna inte är med i diagrammen beror på att de bara visar in och utvandringen i Sverige de senaste 150 åren. Samerna är i de flesta fall födda i Sverige och räknas därför inte som invandrare. Förr i tiden var det viktigt vilken etnisk grupp man tillhörde, men i dagens samhälle där folk reser runt mer än någonsin och bor och umgås med människor från olika kulturer så är det mindre viktigt. Många identifierar sig med olika subkulturer istället, så som raggare, punkare eller pingstvänner. Jag tror inte du kommer längre i den här diskussionen. Det är viktigt att hålla sig till ämnet och vara neutral, och den här artikeln handlar om landet Sverige. Vill du bidra på wikipedia så är du välkommen. Men skriv rätt saker i rätt artikel. Vill du skriva om assyrier kan du göra det på sidor som handlar om just assyrier. Nasko 9 juli 2011 kl. 22.50 (CEST)
replies: text: ::::: Assyrier är en del av Sverige, upp till 1,3% av befolkningen. Och så länge som artiklar om andra länder beskriver etniska grupper så finns det inga hinder för att beskriva dem i denna artikel. Det finns även många assyrier som är födda i Sverige, så det är inget som är exklusivt för samer, så det argumentet håller inte. Sedan är det inga tvång på att läsa sektionerna Demografi och Invandring och utvandring. De som läser dessa sektioner har ett intresse för just dessa ämnen. Och assyrier är som jag tidigare nämnt, den tredje eller fjärde största etniska gruppen i Sverige och relevant att behandla i dessa sektioner. Kaldaya 14 juli 2011 kl. 15.32 (CEST)
replies: text: ::::::Assyrier/Syrianer i Sverige är ett väl belyst ämne med en egen artikel. I den här artikeln skulle det kanske vara intressant att lista de största etniska grupperna som lever i Sverige 2011 om det fanns någon trovärdig heltäckande statistik över det. Mig veterligen finns inte det. Kanske för att det vore en definitionsmässig utmaning... USA som det jämförs med inkluderar en ganska trubbig definition av "ras" i folkräkningar, det görs mig veterligt inte här. För övrigt jämför du äpplen och päron när du säger att assyrier/syrianer är tredje största etniska grupp men det kanske är medvetet. Luttrad 14 juli 2011 kl. 16.21 (CEST)
thread_title:  Assyrier/syrianer i Demografi och Invandring och utvandring 

message: Artikeln "Lista över städer i Sverige"  Borde inte den kunna länkas in artikeln "Sverige", t ex i underrubriken "Största tätorter"
replies: text: Nu är begreppet stad i Sverige avskaffat sedan 40 år tillbaka. Inte ens Stockholm är någon stad utan är en tätort och kommun. Att Stockholm fortfarande kallas för huvudstad skulle jag tro beror på att Sveriges politiker inte vågat ta bort titeln "huvudstad" och ersätta med någonting annat. Att få in lista över städer i Sverige i artikeln har sina problem, då städer i egentlig mening inte funnits sedan mitten på 1800-talet då Sveriges ekonomi blev avreglerad. Nasko 13 juli 2011 kl. 21.19 (CEST)
thread_title:  Komplettering till "Största tätorter" 

message: Det är visserligen sant att det slöts ett sådant fredsavtal med Danmark. Men eftersom danska kungens bror (Norges "guvernör")försökte göra sig själv till kung i Norge och kallade det första norska paralmentet (eller försmlingen) för att skriva den norska konstitutionen, blev det ju inte riktigt så. 
Visserligen avseglade Karl-Johan till Oslo och satte stopp för planen med en kompromiss. Men kompromissen gällde bara Karl-Johan och inte Sverige, han blev kung i båda länderna och Norge var en fri nation, monarki, där kungen stod för utrikespolitiken och ambassaderna. Allt annat var norskt i Norge och svenskt i Sverige, egn militär, eget parlament, egna lagar och egen administration. 1905 krävde norrmännen egna ambassader och kungen (OII) vägrade varfpå Norge valde en dansk prins som kung och öppnade egna ambassader. Att kalla det för en union är lite väl grovt, vi hade samma kung och ambassader och inget mer (utom en fläck på flaggan). Texten bör ändras till "Mellan 1814 och 1905 hade Sverige och norge gemensam kung, utrikespolitik och ambassader." 
replies: text: Även personalunioner är unioner. Svenska armen gick in i Norge och tvingade in landet i en visserligen ganska tillåtande men ändå ofrivillig union. Det var knappast som om Karl Johan hoppade på en båt och övertalade norrmännen att ta honom till kung.

text: andejons 23 augusti 2011 kl. 08.24 (CEST)
thread_title:  Sverige Norge och tvingade Danmark att överlämna Norge till Sverige i utbyte mot de svenska besittningarna i Tyskland. - är nonsens, det blev aldrig av 

message: Ointressant eftersom de redan var pantsatta i Brandenburg/Preussen och dessutom under napoleonkrigen genom lokal revolt mot napoleon i Sralsund redan tyska (Brandenburg/Preussen) så må de möjligen vara formellt i fredsavtalet, men helt ointressanta för den danska staten efetrsom de inte kunde hävda överhögheten eftersom Danmark var förlorare och Berlin var vinnare 1815. Föreslår denna text stryks.
replies: text: Dessa påståenden har dykt upp i flera artiklar och diskussioner den senaste tiden. Jag har inte kunnat hitta något stöd för dem i litteratur jag har till hands. Se vidare diskussionssidan för artikeln om Svenska Pommern. /B****n 28 augusti 2011 kl. 10.04 (CEST)
thread_title:   i utbyte mot de svenska besittningarna i Tyskland - är väl lite ointressant? 

message: Visserligen kan det tyckas att GIV var avsatt och konstitutionen ersatt innan KJ kom till Sverige. Men skenet ebdrar ju eftersom GIII hade en politisk maktkamp med adeln som adeln förlorade, definitivt med KJ, GII blev mördad och GIV avsatt. GII intrikata bror KXIII blev visserligen kung men eftersom KXIV kom redan 1810 och tog över var det slut på intrigerna av det sena 1700-talet och KXIV var den som bestämde för kungens räkning redan som kronprins. 
Hans existens har ungefär samma innebörd som William Orange 1688 i Storbrittanien, auktoriteten som gör att 1809 års regeringsform verkligen kom att vara gällande, en grund för den vidare samhäkllsutvecklingen och skiftet till den borgliga staten och fokus på tillväxt och business än kampen om kakan. KXIV var visserligen stockkonservativ men knappast för adelns räkning utan för monarkins rättigheter. Och sakta tuiggar sig det borgliga samhället fram. Kort sagt det GIII bakade såg KXIV till blev den stabila ordningen. Det som är en revolution är skiftet i grundsyn. Något som hade tagit mycket längre tid utan KXIV personliga auktoritet. (att notera är att GII konstitution är väl så liberal men har några hakar, som gav märkligt stor kungen makt.)
Jag tycker att man kunde lägga till "KXIVJ etablering och den nya konstitutionen utgjorde avstampen för framväxten av den svenska (och norska) borgliga staten. KXIVJ är anfader till alla kungar i Sverige därefter." Båda uppgifterna är väl rätt viktiga i Svensk historia.
thread_title:   Karl XIV Johans betydelse är nog lite underskattad? 

message: Är Sverige verkligen i krig? Under stycket Försvar i artikeln kan man läsa Sedan år 2002 är Sverige ett krigförande land. Detta stöds sedan av noter med länkar till vad IMHO är något typ av krönika alt. kåseri plus två döda länkar. En av de döda länkarna finns förövrigt på denna diskussionssida under stycket Försvar. Finns det trovärdigare noter eller källor för att Sverige är ett krigförande land eller ska man föra in i artikeln att vissa anser att sedan år 2002 är Sverige ett krigförande land? M.v.h. Indianarrow 2 september 2011 kl. 19.53 (CEST)
replies: text: En omdebatterad fråga som har diskuterats mer här: Diskussion:Lista_över_svenska_krig. /B****n 2 september 2011 kl. 21.32 (CEST)
replies: text: :För min del finns det egentligen ingen debatt (kan dock vara trångsynt i detta fall). Jag har letat och googlat men de enda som säger att vi är ett krigförande land är några reportrar och bloggare och inga vetenskapliga källor som tydligen de döda länkarna hänvisade till. Dyker inte någon insatt upp med dessa källor anser jag att meningen Sedan år 2002 är Sverige ett krigförande land bör strykas. Påståendet finns ju inte ens med på engelskspråkiga wikipedia. M.v.h. Indianarrow 28 september 2011 kl. 20.05 (CEST)
replies: text: ::Jag har tagit bort de ifrågasatt stycket om de blir debatt så sätter jag upp en mall för ifrågasatt i stället.Wolfmann 29 september 2011 kl. 08.47 (CEST)
thread_title:  Sverige i krig 

message: Jag anser att det som står är väldigt sammanfattande och bör inte brytas ut till en egen artikel. Däremot bör en artikel om svensk straffrätt snarast skapas. Dock är det en historia som är äldre än 1800-talet som idag är utgångspunkten i artikeln. Avsnittet som där avhandlas är centralt i beskrivningen av varför rättsväsendet ser ut som det gör idag. Jag tar därför bort mallen. dnm (d | b) 23 mars 2012 kl. 21.41 (CET)
replies: text: Jag håller inte med. Avsnittet behandlar i huvudsak det svenska påföljdssystemets historik. Bakgrunden till rättsväsendet är en mycket större fråga. Som ett exempel: Frågan varför rättsväsendet ser ut som det gör inrymmer domstolsorganisationens framväxt (hovrätterna och den första kammarrätten på 1600-talet, Högsta domstolen på 1700-talet m.m., m.m.). Det är ingenting som går att klämma in under straffrättens historia. På detta sätt får en alltför specifik fråga ett alltför stort utrymme in en en artikel som inte kan inrymma allt som har med Sverige att göra. --Vatten (disk) 24 mars 2012 kl. 07.55 (CET)
replies: text: : Jag är rädd att jag inte riktigt begriper din argumentation. Sett till hela artikeln finns det avsnitt som är mycket dåligt utvecklade och borde få en översyn. Avsnittet som behandlar rättsväsendet i Sverige var extra eftersatt och sa egentligen inget alls till läsaren. Dessutom finns det innehåll i den som kan ifrågasättas. Oavsett vilket är avslitet relevant och att ge en kortfattad historisk bakgrund är inte fel. Jag anser att alla avsnitt bör ha med sådana saker. Exempelvis under ekonomi om Sveriges ekonomiska historia, under avsnittet som behandlar militären bör det finnas liknande. Under det sociala med mera. Sådana avsnitt finns på andra Wikipedior och ger läsaren mycket större behållning och sammanhang.

text: : Borde inte avsnittet om svensk kultur brytas ut? Det är väldigt specifikt det med? Vad en rubrik innehåller kan vi själva bestämma och inget är skrivet i sten. Vad gäller straffrättens utveckling går det visst att skriva om domstolens utveckling och roll, polisens utveckling och roll, kriminalvårdens famväxt och roll. Den sociologiska skolan och positivistiska skolan har haft ett helt avgörande inflytande när det kommer till utvecklingen av kriminalvården och domstolarnas funktioner, och hur samhället utformar sin kriminalpolitik. Att en artikel om Sverige saknar ett sådant viktigt politikområde måste åtgärdas genom utveckling, och inte beskäras. dnm (d | b) 24 mars 2012 kl. 09.27 (CET)
replies: text: ::Jag ifrågasätter inte värdet av en historik över det svenska rättsväsendet. Det finns dock gränser till för hur mycket som får plats i artikeln om Sverige. Det som står i det aktuella avsnittet är i nuläget en behandling av svensk påföljdsideologi. Ska alla relevanta frågor som har att göra med rättsväsendets historia behandlas på samma sätt kommer bakgrundsavsnittet att bli orimligt stort. Vad händer om vi skriver lika långa (om än tagna för sig ganska korta) texter om svensk domstolshistoria, det svenska polisväsendets utveckling, de svenska fängelsernas historia och försöker täcka in både den organisatoriska och den ideologiska aspekten? Vi är nog alla överens om att detta är saker som bör finnas med i Wikipedia, men det är inte givet att de måste täckas in just i den här artikeln. --Vatten (disk) 24 mars 2012 kl. 09.46 (CET)
replies: text: ::: Gränsen för hur mycket som får plats i artikeln om Sverige sätts uppenbarligen till mindre omfattning på svenskspråkiga Wikipedia än på vårt engelskspråkiga syskon? Jag har hur som helst ändrat rubriken till "rättsstatens framväxt". Under en sådan rubrik kan rättsväsendets ideologiska och historiska utveckling redogöras för mycket kortfattat. Det hänger samman och behöver därför inga enskilda rubriker för polisens utveckling osv. Jag pratar om att de ska ligga under samma rubrik och inbakat i varandra. Texten behöver alltså inte bli mycket längre för att även tydligare skriva om domstolsväsendet, polisväsendet och kriminalvården. dnm (d | b) 24 mars 2012 kl. 11.18 (CET)
thread_title:  Straffrätt 

message: Det förs just nu på diskussionssidan till Sveriges riksvapen en diskussion om vilket vapen som bör användas där, antingen en med mer korrekta detaljer men med avvikande vapenmantel eller en med något mer knapphändiga detaljer men med en mer ordinär mantel. Diskussionen på den sidan kan få fortsätta men är av den bestämda uppfattningen att den med mer ordinär vapenmantel bör användas i denna artikel och även dess systerartikel på engelska då detaljerna ändå är helt omöjliga att utröna i så små bilder som här används. Då är helhelstintrycket viktigare och då är bilden med den vapensköld som använd av Konung och Riksdag den mer korrekta. --Leffe00 (disk) 1 april 2012 kl. 11.39 (CEST)
thread_title: Statsvapen

message: Om man tittar på siffrorna som anges för antal kvadratkilometer (528447) i Sverige och antal innevånare (9482855) och utifrån detta räknar fram antalet innevånare per kvadratkilometer så stämmer detta tal (ca 17,9) inte med det som anges på sidan (21,0) [Datum: 2012-04-21]. Referensen sägs vara Statistiska centralbyrån. Vet någon hur de har räknat?
replies: text: En gissning är att de räknat bort all sjöarea när de räknat ut befolkningstätheten.

text: andejons (disk) 22 april 2012 kl. 08.13 (CEST)
replies: text: :Det är nog havsytan som är borträknad. Den är enligt referensen 81 027 km². Om man räknar bort detta så återstår 524 447-81 027=447 420 km² vilket med den angivna befolkningssiffran blir 9 482 855/447 420=21,2 invånare/km². Räknar man även bort ytan för de fyra stora sjöarna som blir befolkningstätheten 21,6 invånare/km² När någon ändrade ytan från 449 964 till 538 447 km² togs ingen hänsyn till att uppgiften för andelen vatten, 8,67%, som tillsammans med uppgiften om areal har stått i faktarutan sedan den 9 december 2002, då också behöver korrigeras. Att ändra från landareal till totalyta gör nog att diverse andra uppgifter om storleksrank, artikeln om Lista_över_länder_efter_yta mm inte längre stämmer och behöver ses över. Föreslår därför att uppgiften om yta ändras tillbaka till att endast omfatta areal för land och sjöar, men inte havsvatten. --Larske (disk) 22 april 2012 kl. 18.50 (CEST)
replies: text: ::Jag förstår varför man räknar bort vattenyta när man räknar ut befolkningstätheten, men hur pass rättvisande blir det när man numera kan vara både bosatt och skriven på en båt? /ℇsquilo 22 april 2012 kl. 22.05 (CEST)
thread_title:  Felaktigt antal innevånare per kvadratkilometer