Diskussion:Mimikry

message: Enligt Svenska Akademiens Ordbok är den accepterade stavningen mimikry sedan 1926 för termen på svenska... 
replies: text: Enligt Eribro som flyttade artikeln från mimikry till mimicry den 16 november 2006 kl. 11.51 så är "mimicry" med "C" den stavning som både SAOL och Lindeskog, Medicinsk Terminologi anser är den mest vedertagna. --AHA 13 maj 2008 kl. 22.12 (CEST)

text: Stavningen enligt svenska stavningsregler finns även hos SAOL. Jag tycker att det är bättre att köra så nära svenska skrivregler som möjligt.--Paracel63 (diskussion) 5 oktober 2014 kl. 19.07 (CEST)
replies: text: :Problemet är den glidning som skett och som inte verkar vara färdig än. Ska den engelska stavningen komma tillbaka, eller är det en "tillfällig fluga". SAOL rekommenderar stavningen med C som huvudvariant, men "tillåter" stavningen med K som en variant. NE gör tvärtom. Jag skulle vilja påstå att saken ännu inte är avgjord, eller bör man kanske i det här fallet se SAOL som rikslikare och ändra? Jag har tills frågan är diskuterad iaf lagt till några rader till under etymologiavsnittet: Frågan är ju i sig av intresse under uppslagsordet, oavsett vad Wps stavning slutligen blir. Deryni (diskussion) 5 oktober 2014 kl. 20.36 (CEST)
replies: text: ::Tillägg: Om SAOL väger bara något tyngre än NE, så bör man ta i beaktande att läroböcker på området, till exempel Ingemar Hjorth "Ekologi - för miljöns skull" (2003), företrädesvis använder stavningen med K. Minsta möjliga förvåning skulle därför möjligen kunna peka på K. Deryni (diskussion) 5 oktober 2014 kl. 21.19 (CEST)
replies: text: :::Är namnvalet egentligen så svårt? Ordet mimikry kommer från grekiskans μιμητικός (mimêtikos) som betyder ungefär ”efterlikna”. Eftersom grundregeln (förutom i de fall där ett äldre inarbetat namn kan vara svårt att byta ut, som exempelvis Jesus) är att namn på personer och företeelser som har sin grund i grekiskan ska benämnas på ett sätt som överensstämmer med grekiskan och då bokstaven C saknas i grekiskan, finns väl ingen anledning att anamma en latinskt/engelsk stavning? Bokstaven C är överflödig i svenskan och saknar eget ljud (kan betecknas med antingen S eller K) och bör undvikas såvida namnet inte har sin grund i latinet (där bokstaven K saknas i det klassiska latinet). Man bör alltså i grekiska namn undvika C med k-betydelse.

text: :::Som en ytterligare detalj kan sägas (dock inte gällande denna artikel) att man i grekiska namn (och så mycket det går också i övrigt) bör undvika PH för f-ljudet eftersom detta är uttryckt enligt engelskt mönster och helt onödigt då grekiskans Φ (fi) svarar mot vårt F. Jag förstår exempelvis inte varför Fotios omdirigeras till Photios då hans grekiska namn var Φώτιος (Fôtios) och det svarar mot svenskans Fotios. Bokstavskombinationen PH för att uttrycka ljudet F är främmande i svenska och bör endast användas om personer som stavar sitt namn på det sättet, då företrädesvis folk med engelska som modersmål. Men grekerna stavade inte med PH och använde inte bokstaven C.Roger Viklund (diskussion) 11 november 2014 kl. 18.59 (CET)
replies: text: :::: Tack för inlägget. Jag håller med om i princip allt. Om du har åsiker om grekiska gudar och gudanamn, kan du ta en titt på Pluton (är han en romersk gud – också?). Och finns det något fog för stavningen Plouton?--Paracel63 (diskussion) 1 december 2014 kl. 03.40 (CET)
replies: text: :::::Ja, gränsdragning är ofta lurig. Beträffande den engelska stavningen mimicry, lär vi få tillbaka den så småningom, om ekologerna tillräckligt ofta skriver ordet med C. För övrigt hoppas jag få se fler artiklar av  på Wikipedia:Månadens nya och utökade artiklar. Deryni (diskussion) 1 december 2014 kl. 06.44 (CET)
replies: text: ::::::Det är ett mycket svårare problem hur man ska stava det namnet och jag är ingen expert på grekiska. I det här fallet rör det sig om vokaler och dessutom diftonger, vilket är betydlig besvärligare än konsonanter. Det grekiska namnet är Πλούτων och transkriberat blir det Ploutôn, där ô är beteckningen för omega (Ω och ω), ett långt o eller å i motsats till det korta omikron (O och o). Det är på samma sätt med epsilon (E och ε) som är ett kort e eller ä och betecknas e, medan eta (Η och η) är ett långt e eller ä och därför betecknas ê vid transkriberingar. Det betyder alltså att e och ê (eller med ett rakt streck över) svarar mot två skilda grekiska bokstäver. Samma sak gäller o och ô (eller ō). Det går att likna vid svenskans o och ö som av många icke-svenskar antas vara samma bokstav men är två skilda bokstäver. Så dessa streck över (endast) vokalerna e och o tecknar andra bokstäver på grekiska och ska inte blandas samman med de olika accenter som tillkom i gammalgrekiska som uttalshjälp för de många som lärde sig grekiska som andraspråk. Dessa accenter bör inte föras över vid transkriberingar. I Πλούτων ligger  alltså betoningen i uttalet på diftongen ού.

text: ::::::Den etablerade stavningen på svenska verkar vara Pluton (se NE). Kombinationen ού i Πλούτων är dock en diftong och skulle man ignorera tidigare bruk vore enligt min mening Plouton att föredra. Diftongen ού bör i detta fall ha uttalats som o i vårt tom, men den etablerade transkriberingen är u. Fast uttal av ett utdött språk är genuint osäkert. I vilket fall har vi i svenska ett unikt u-ljud. När vi ser bokstaven u i nästan alla andra språk (frånsett norskan) brukar uttalet svara mot o i svenskan. Om en engelsktalande ser ordet tum lär denne uttala det ungefär som vi uttalar tom. Så när engelsktalande (och andra) har ordet Pluto/n så uttalar de det Plotå/n. Och det svarar väl rätt okej mot hur det skulle ha låtit på grekiska (tror jag). Men om vi har stavningen Pluton lär vi uttala det med vårt unika u-ljud som inte stämmer med grekiskan. Med stavningen Plouton kommer u:et att bli stumt i uttalet och vi får därmed ett rätt okej uttal av ordet samtidigt som vi också behåller stavningen. Mot detta ska vägas att stavningen Pluton är etablerad och det finns naturligtvis en igenkänningsfaktor som bör beaktas. Dessutom är som sagt den etablerade transkriberingen av ου i klassisk grekiska u. Roger Viklund (diskussion) 1 december 2014 kl. 08.56 (CET)
replies: text: :::::::Tack för den gedigna utläggningen (som börjar med en brasklapp som inte verkar behövas :-) )! Jo, det verkar rimligt: etablerad stavning i svenska går före. Allt gott. Instämmer även med Derynis önskan ovan; du verkar kunna ha en del oskrivna/skrivna artiklar i ärmen som förtjänar att uppmärksammas. :-)--Paracel63 (diskussion) 1 december 2014 kl. 14.23 (CET)
thread_title: Stavning

message: Artikeln är mycket utförlig, korrekt skriven, väl källbelagd och förtydligande illustrerad. Inga åtgärdsmallar finns i själva artikeln (vad jag kan se). Jag rekommenderar den härmed.--Paracel63 (diskussion) 23 oktober 2014 kl. 23.42 (CEST)
replies: text: Nu har artikeln blivit nominerad. Gå gärna in och säg vad du vill ha förbättrad för att den ska kunna bli bra respektive utmärkt. Deryni (diskussion) 4 oktober 2019 kl. 17.36 (CEST)
thread_title: Rekommenderad

message: Intressant artikel, fick bara en idé om ett exempel på mimikry, eftersom jag sett en nyligen, nämligen oxhuvudspinnare, en nattaktiv fjäril som när den vilar ser ut som en pinne. 130.238.164.143 3 augusti 2015 kl. 13.27 (CEST)
replies: text: Tack för tipset. Jag har lagt till artikeln om oxhuvudspinnaren i kategorin Mimikry. Deryni (diskussion) 3 augusti 2015 kl. 18.45 (CEST)
replies: text: :Men nu har jag, on second thought, tagit bort kategoriseringen. Vad jag kan se på bilderna rör det sig inte om mimikry, utan om kamouflage. Deryni (diskussion) 4 oktober 2019 kl. 10.43 (CEST)
thread_title:  [[Oxhuvudspinnare]] 

message: Utan att riktigt kunna belägga det så tror jag att att 'malar' egentligen borde vara nattfjärilar eller rent av nattflyn i den här artikeln. Möjligen är det en översättningsmiss från engelska då moths ofta översätts till malar av översättningsprogram och även en del ordlistor, när det borde översättas med nattfjärilar i de flesta fall. Tommyleelow  22 augusti 2016 kl. 15.11 (CEST)
replies: text: Jag håller med och har ändrat. Deryni (diskussion) 22 augusti 2016 kl. 17.25 (CEST)
thread_title:  malar 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Mimikry. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20120824045619/https://www.svenskaakademien.se/svenska_spraket/svenska_akademiens_ordlista/saol_pa_natet/ordlista till http://www.svenskaakademien.se/svenska_spraket/svenska_akademiens_ordlista/saol_pa_natet/ordlista
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 22 maj 2017 kl. 10.01 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Mimikry. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20141006082912/http://www.skyrail.com.au/news/2378-mimicry-in-the-rainforests-of-the-wet-tropics till http://www.skyrail.com.au/news/2378-mimicry-in-the-rainforests-of-the-wet-tropics
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20141022193637/http://www.forskning.se/nyheterfakta/nyheter/pressmeddelanden/daligharmningkangeframgang.5.477ed180144e0fbb087929.html till http://www.forskning.se/nyheterfakta/nyheter/pressmeddelanden/daligharmningkangeframgang.5.477ed180144e0fbb087929.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 29 juni 2017 kl. 16.37 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Mimikry. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20141201191012/http://www.oeb.harvard.edu/faculty/pierce/publications/pdfs/2011_Kronauer_and_Pierce.pdf till http://www.oeb.harvard.edu/faculty/pierce/publications/pdfs/2011_Kronauer_and_Pierce.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20141006071734/https://84a69b9b8cf67b1fcf87220d0dabdda34414436b-www.googledrive.com/host/0B0PLtJjhTxnkZDAzOGQxY2EtOTIzOS00ZjlkLWJhYmMtYWYzY2QwYmQ2ZjFi/Books/E/ENTOMOLOGISK%20TIDSKRIFT%20%2831%20Volumes%29/ENTOMOLOGISK%20TIDSKRIFT%201918.pdf till https://84a69b9b8cf67b1fcf87220d0dabdda34414436b-www.googledrive.com/host/0B0PLtJjhTxnkZDAzOGQxY2EtOTIzOS00ZjlkLWJhYmMtYWYzY2QwYmQ2ZjFi/Books/E/ENTOMOLOGISK%20TIDSKRIFT%20%2831%20Volumes%29/ENTOMOLOGISK%20TIDSKRIFT%201918.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 25 juli 2018 kl. 03.13 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Mimikry. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20141201191012/http://www.oeb.harvard.edu/faculty/pierce/publications/pdfs/2011_Kronauer_and_Pierce.pdf till http://www.oeb.harvard.edu/faculty/pierce/publications/pdfs/2011_Kronauer_and_Pierce.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20141006071734/https://84a69b9b8cf67b1fcf87220d0dabdda34414436b-www.googledrive.com/host/0B0PLtJjhTxnkZDAzOGQxY2EtOTIzOS00ZjlkLWJhYmMtYWYzY2QwYmQ2ZjFi/Books/E/ENTOMOLOGISK%20TIDSKRIFT%20%2831%20Volumes%29/ENTOMOLOGISK%20TIDSKRIFT%201918.pdf till https://84a69b9b8cf67b1fcf87220d0dabdda34414436b-www.googledrive.com/host/0B0PLtJjhTxnkZDAzOGQxY2EtOTIzOS00ZjlkLWJhYmMtYWYzY2QwYmQ2ZjFi/Books/E/ENTOMOLOGISK%20TIDSKRIFT%20%2831%20Volumes%29/ENTOMOLOGISK%20TIDSKRIFT%201918.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 6 april 2019 kl. 11.04 (CEST)
==== Mimikry ====
*Begärd av: Deryni (diskussion) 1 april 2019 kl. 20.22 (CEST)
*Motivering: Genomgick en större utökning och genomskrivning 2014. Har sedan dess försetts med ett antal underartiklar och därmed kunnat kortas en aning och bli mer överskådlig. Behöver efter de år som gått granskas med kritiska ögon.
*Målsättning: Att på sikt kunna bli utvald som utmärkt artikel..
*Diskussion:
</div>
----
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: *Begärd av: Deryni (diskussion) 1 april 2019 kl. 20.22 (CEST)
*Motivering: Genomgick en större utökning och genomskrivning 2014. Har sedan dess försetts med ett antal underartiklar och därmed kunnat kortas en aning och bli mer överskådlig. Behöver efter de år som gått granskas med kritiska ögon.
*Målsättning: Att på sikt kunna bli utvald som utmärkt artikel..
*Diskussion:
</div>
----
thread_title:  [[Mimikry]] 

message: Det kom som en överraskning för mig hur dåligt underbyggt avsnittet om aposematism var. När jag följde länken vidare till huvudartikeln visade denna sig vara helt källös! Nu har jag utökat den huvudartikeln, eller i förhållande till mimikry snarare sidoartikeln, och utifrån detta sedan källbelagt avsnittet i föreliggande artikel. Jag har också petat på de sista raderna, som du så riktigt påtalade var motstridiga mot avsnitten innan, där beskrivningen gällde 1860-talet. Jag har försökt rätta upp inkonsekvensen utan att låta det bli en lång utläggning och är intresserad av att höra om du tycker att det blev tydligt, eller om det fortfarande hänger i luften. Deryni (diskussion) 6 oktober 2019 kl. 19.26 (CEST)
replies: text: Jag tycker det är mycket bättre nu, och jag har lagt min röst i artikelnomineringen. Sjunnesson (diskussion) 7 oktober 2019 kl. 09.49 (CEST)
replies: text: : Deryni (diskussion) 7 oktober 2019 kl. 16.56 (CEST)
Diskussion på nomineringssidan inkopierad nedan
replies: text: ::::::Det är bra att notbeläggningen utökas. Exempelvis avsnittet Aposematism har inga noter. Jag har också en invändning mot de tre sista raderna i det avsnittet: "Så har Bates mimikry utvecklats. Det är ett vanligt missförstånd att då tänka sig att bytesdjuret utvecklat mimikryn. Det är i själva verket tvärtom: Rovdjuret har genom sin selektion av byten, sett till att utveckla mimikryn hos bytesdjuret." Både/och skulle jag vilja säga. I avsnittet Historia kring Bates Mimikry finns följande: "Bates lade fram hypotesen att det snarlika utseendet berodde på arternas gradvisa anpassning som skydd mot angrepp från rovdjur." Det stämmer ju, och då tycker jag att det är fel att det står i Aposematism att det är ett missförstånd att bytesdjuret har utvecklat mimikryn. Det är ju ett samspel mellan bytesdjur och rovdjur. Rovdjuret står för selekteringen och bytesdjuret svarar med anpassning. Och att även rovdjuren anpassas (till ökande skicklighet) nämns i avsnittet Bates mimikry. Sjunnesson (diskussion) 5 oktober 2019 kl. 17.35 (CEST)
replies: text: :::::::Förslag till åtgärd: Att de tre citerade meningarna i Aposematism stryks. Sjunnesson (diskussion) 5 oktober 2019 kl. 18.19 (CEST) 
Språkgranskning genomförd. Kommer snart att påbörja en utökning av notbeläggningen. Beträffande aposematism ska jag kika närmare på det, först. Jag tror att det går att skriva mindre kategoriskt och framför allt behöver både avsnittet, och motsvarande huvudartikel not- och källbeläggas. Huvudartikel aposematism saknar helt källor! Men påståendet ovan att "Rovdjuret står för selekteringen och bytesdjuret svarar med anpassning." tål det att fundera på. Bates gamla beskrivning stöder påståendet, samtidigt som det verkar vara en naturalistisk beskrivning. Rovdjuret står för selekteringen, ja. Bytesdjuret svarar med anpassning, tveksamt. Bytesdjur dör och de som överlever för släktet vidare. De som för släktet vidare är selekterade. Rovdjurets predation ser till att anpassa bytesdjuret. Så tillvida är det svårt att säga att det är bytesdjuret som anpassar sig i ett samspel med predatorn. Man kan möjligen säga att det på metanivå är ett samspel. Här närmar vi oss de filosofiska dimensionerna när vi ska beskriva "samspelet". Deryni (diskussion) 6 oktober 2019 kl. 09.31 (CEST)

text: Ska man då beskriva andra anpassningar än det som gäller just mimikry på samma sätt? Lejon som förföljer gaseller bidrar ju till att gaseller anpassas till att bli snabbare. Biologen Richard Dawkins beskriver i "Den blinde urmakaren" 1986 förhållandet mellan rovdjur och bytesdjur som en "kapprustning", där både bytesdjur och rovdjur deltar. Det är sådant jag syftar på i detta: "Även rovdjuren anpassas (till ökande skicklighet) nämns i avsnittet Bates mimikry." Ska man alltså skilja på situationer där urvalsfaktorn är levande (som ett rovdjur) och situationer där urvalsfaktorn inte är levande, som exempelvis när klimatet är en urvalsfaktor? Man kan ju säga att ett förändrat klimat gör att djuret x eller växten y tvingas till anpassning. Där är förhållandet mellan urvalsfaktorn klimatet och växten eller djuret annorlunda än mellan rovdjur och bytesdjur. Man skulle knappast säga att klimatet väljer ut hur arter ska förändras. De meningar jag citerade från avsnittet Aposematism behöver kanske inte strykas, men vara källbelagda och eventuellt också skrivas om. Sjunnesson (diskussion) 6 oktober 2019 kl. 12.49 (CEST)
replies: text: :Spännande! Det är sällan de evolutionsbiologiska sambanden är så pass rätlinjiga som kring mimikry, kamouflage eller aposematism. Det är de inte alltid där heller, se avsnittet om ofullständig mimikry. Vad gäller lejon och gaseller finns det fler aspekter, även om predationen verkar för snabbare gaseller. Annars är jättehjorten ett bra exempel, där man tror att den dog ut på grund av sina stora horn. Den blev helt enkelt ett lätt byte för predation. Där verkade inte selektionen för mindre hornkronor, eftersom honorna valde hanarna med de största kronorna. Tror man. Slutklämmen om aposematism är redan omskriven och notbelagd, men kanske ska den ha en ytterligare genomskrivning som jag ska känna mig riktigt nöjd. Deryni (diskussion) 7 oktober 2019 kl. 16.57 (CEST)
replies: text: ::Kan man, enligt ovanstående, skriva att "predationen verkar för förbättrat mimikry"? Detta sker då alltså på predatorernas bekostnad. Predatorerna kan sedan utveckla förmåga att avslöja mimikry. Det är då en del av det som Richard Dawkins menar med kapprustning mellan rovdjur och byte. Dawkins skriver, sid 181: "...förbättringar hos den ena parten (t ex bytesdjuret) som en direkt följd av förbättringar i den andra partens (t ex rovdjurets) utrustning."

text: ::Det Dawkins har skrivit gäller förstås inte specifikt mimikry. Jag ansåg ändå att det här motsäger det jag vände mig mot i Wikipedias artikel. Vad jag menade var en ömsesidig påverkan. Men jag har kanske tänkt fel på den punkten? Sjunnesson (diskussion) 8 oktober 2019 kl. 07.48 (CEST)
replies: text: :::Jag tror inte det här är ett område med ett säkert rätt och fel. Dawkins beskriver en kapprustning, vilket är en vacker och poetisk bild, men överförenklad. Men förmodligen är det som står skrivet nu också överförenklat. Men för att bli besvärlig: Predationen verkar inte för en förbättrad mimikry, utan leder till det. Men som du skrev tidigare, kanske ska man stryka avsnittet och istället föra resonemanget i ett särskilt kapitel eller, om det nödvändigtvis ska ligga under aposematism, föra det till huvudartikeln i det ämnet. Jag flyttar, nej kopierar detta avsnitt till mimikry-artikelns diskussionssida, så kan vi fortsätta just den här diskussionen där. Deryni (diskussion) 8 oktober 2019 kl. 21.29 (CEST)
replies: text: ::::Bra att diskussionen är överförd till Diskussion:Mimikry. Det blir annars för mycket om just detta på nomineringssidan och diskussionen bör även finnas i anslutning till själva artikeln.

text: ::::Du skrev Men jag plagierade det du hade skrivit härovan, närmare bestämt 16.57 i går: "Vad gäller lejon och gaseller finns det fler aspekter, även om predationen verkar för snabbare gaseller." Om nu, som du skrev, predationen verkar för snabbare gaseller, kan då inte predationen också verka för ett förbättrat mimikry? Sjunnesson (diskussion) 8 oktober 2019 kl. 23.56 (CEST)
replies: text: :::::Men med ett annat synsätt, än det jag har haft hittills, är det naturligtvis riktigt att "Predationen verkar inte för en förbättrad mimikry, utan leder till det." Allt det som har diskuterats här handlar om orsak och verkan. Alltså: Predationen är en orsak, urvalet är en följd, en verkan. I detta fall är verkan att mimikry utvecklas. Som också kan skrivas "Predationen … leder till en förbättrad mimikry". Det skulle då inte heller stå "är fältet fritt för andra arter att tillägna sig signalerna som mimikry" utan "resultatet blir då att det uppstår mimikry också hos andra arter". Och inte heller skulle det stå att "Rovdjuret har genom sin selektion av byten, sett till att utveckla mimikryn hos bytesdjuret, utan "Genom rovdjurens predation har mimikryn utvecklats hos bytesdjuren". I ett sådant perspektiv är förstås följande ett misstag "att då tänka sig att bytesdjuret utvecklat mimikryn", alltså det som kritiseras i avsnittet. För den beskrivningen kan missförstås. Allt som beskriver utvecklingen av mimikry bör vara konsekvent rakt igenom. Sjunnesson (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 18.16 (CEST)
replies: text: ::::::Jag har nu formulerat om slutklämmen i avsnittet Aposemantism och jag avstår från vidare diskussion. Sjunnesson (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 10.26 (CEST)
replies: text: :::::::Och det jag har skrivit i avsnittet får gärna ändras av någon, ifall det inte blev bra. Sjunnesson (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 10.43 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag tycker att den omformulering du gjort är mycket bra. Jag avstår GÄRNA från att modifiera den.  Deryni (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 17.18 (CEST)
thread_title:  Aposematism 

message: Ordet "mimicry" förekommer 1877 i en artikel i Aftonbladet och "mimikry" dyker upp redan 1897 i SVD --AHA (diskussion) 22 oktober 2019 kl. 12.09 (CEST)
replies: text: Bra tillägg. Jag har formaterat referenserna. Deryni (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 08.04 (CEST)
----
thread_title:  Etymologi 

message: Resultatet av nomineringen "avbruten nominering" enligt diskussion på Wp:AN. 
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
----
=== Mimikry ===
Nominerad av Sjunnesson (diskussion) 3 oktober 2019 kl. 08.10 (CEST)
 
En välskriven och omfattande artikel som har en bra struktur och är väl källbelagd.
 
;Stöder för utmärkt
# Tostarpadius (diskussion) 3 oktober 2019 kl. 15.07 (CEST) I enlighet med nomineringens motivering.
# Sjunnesson (diskussion) 7 oktober 2019 kl. 09.42 (CEST) Efter språkförbättring och mer källbeläggning tycker jag att artikeln är utmärkt.
# Dagsuddare (diskussion) 8 oktober 2019 kl. 14.36 (CEST) Som Sjunnesson.
# Dan Koehl (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 08.32 (CEST). Som Sjunnesson.
# Erebuss (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 09.06 (CEST) En bra artikel som med en ordentlig genombearbetning den senaste månaden blivit utmärkt.
;Stöder för bra
# Ascilto (diskussion) 4 oktober 2019 kl. 17.56 (CEST) Informativ, pedagogisk och översiktlig på ett ytterst fördelaktigt sätt. Men inte heltäckande notförsedd och alla källor i den imponerande listan har inte avsatt noter. Det finns alltså luckor i källbeläggningen - och vid en genomläsning kan man inte avgöra om detta är spår av tidigare, sämre källbelagda versioner.
#* TernariusD 5 oktober 2019 kl. 14.39 (CEST) Källbeläggning har alltmer blivit min käpphäst; jag tillhör de som anser att en utmärkt artikel skall vara m.l.m. fullständigt källbelagd. Annars är det en läsvärd artikel som väl uppfyller fordringarna för "bra".
#:De problem som framkommit nedan gör att jag tyvärr ännu inte är mer beredd att rösta för utmärkt. / TernariusD 8 oktober 2019 kl. 21.48 (CEST)
 
;Stöder inte
# --AHA (diskussion) 22 oktober 2019 kl. 14.28 (CEST) Jag har inte gått igenom den systematiskt ännu men bara vid en första titt så verkar den inte vara skriven av personer med ingående kunskap om zoologi, vilket märks på en rad felaktigheter.
# TernariusD 23 oktober 2019 kl. 10.08 (CEST) Efter AHA:s genomgång kan jag inte annat än lägga mig här. En artikel med någon form av utmärkelse skall ovillkorligen redovisa forskningsbrister och -kontroverser. För övrigt anser jag att nomineringsprocessen borde avbrytas och återupptas först när bristerna är åtgärdade. (Ja, jag är medveten om röstningsläget: Emellertid är vi emm illa ute om vi försöker "konsensusbehandla" bort vetenskapliga fakta.)
 
;Diskussion
Artikeln har legat ett halvår för granskning utan några anmärkningar. Om sådana framkommer i samtalet här bör vi ta upp en diskussion om principfrågan på lämpligt ställe. Tostarpadius (diskussion) 3 oktober 2019 kl. 15.07 (CEST)
replies: text: Jag har ordnat inledningens layout, så att inte innehållsförteckningen skapar hålrum, och har lagt till en begreppsruta för den som "bara" vill se vad artikeln behandlar. Jag är därmed ganska nöjd med artikeln. Men eftersom jag skrivit det mesta av den vill jag inte lägga min röst förrän fler har röstat och jag ser om det finns några invändningar mot artikeln, som jag kan åtgärda. Deryni (diskussion) 4 oktober 2019 kl. 06.17 (CEST)
replies: text: :Det är inte förbjudet för en huvudförfattare att rösta en artikel denne står bakom, men det ser verkligen inte bra ut och framförallt ger det kraftigt minskad legitimitet åt utslaget. /Ascilto (diskussion) 4 oktober 2019 kl. 18.13 (CEST)
replies: text: :: Det beror nog också på vad man röstar ... Det beror nog vidare på hur länge sedan det var man jobbade med artikeln. I det här fallet fem år sedan. Men jag tänker just nu ägna mig åt att språkgranska artikeln och därefter notbelägga den ytterligare. Vi har ju fått en hel del sidoartiklar till artikeln sedan jag jobbade med artikeln. Deryni (diskussion) 5 oktober 2019 kl. 12.38 (CEST)
replies: text: :::Det hade för övrigt vara fint att få de här synpunkterna under artikelgranskningen. Deryni (diskussion) 5 oktober 2019 kl. 12.41 (CEST)
replies: text: ::::De flesta av oss har begränsat med tid som vi kan ägna åt Wikipedia. I den mån jag är aktiv på artikelgranskningar väljer jag oftast bort naturvetenskap eftersom det inte är mitt fackområde. När det gäller nomineringsomröstningarna så gör man som huvudförfattare klokast i att lita på andras omdömen och engagemang. Men det är naturligtvis mer än välkommet att delta i diskussionen. - Att en utmärkt artikel helst skall vara heltäckande notförsedd är en norm som vuxit fram de senaste åren. Det vet man om man följt diskussionerna här, den typen av formalia är väl inte riktigt vad som behöver påpekas vid en granskning. /Ascilto (diskussion) 5 oktober 2019 kl. 12.49 (CEST)
replies: text: ::::: Det var ingen kritik, bara ett konstaterande. Notbeläggningen kommer i vilket fall att utökas och jag håller helhjärtat med beträffande normen om en heltäckande notbeläggning. Också jag har begränsat med tid, men kan lova att den sker så småningom, så att du får möjlighet att uppgradera ditt redan fina omdöme om artikeln, "Informativ, pedagogisk och översiktlig på ett ytterst fördelaktigt sätt".  Deryni (diskussion) 5 oktober 2019 kl. 13.10 (CEST)
replies: text: ::::::Det är bra att notbeläggningen utökas. Exempelvis avsnittet Aposematism har inga noter. Jag har också en invändning mot de tre sista raderna i det avsnittet: "Så har Bates mimikry utvecklats. Det är ett vanligt missförstånd att då tänka sig att bytesdjuret utvecklat mimikryn. Det är i själva verket tvärtom: Rovdjuret har genom sin selektion av byten, sett till att utveckla mimikryn hos bytesdjuret." Både/och skulle jag vilja säga. I avsnittet Historia kring Bates Mimikry finns följande: "Bates lade fram hypotesen att det snarlika utseendet berodde på arternas gradvisa anpassning som skydd mot angrepp från rovdjur." Det stämmer ju, och då tycker jag att det är fel att det står i Aposematism att det är ett missförstånd att bytesdjuret har utvecklat mimikryn. Det är ju ett samspel mellan bytesdjur och rovdjur. Rovdjuret står för selekteringen och bytesdjuret svarar med anpassning. Och att även rovdjuren anpassas (till ökande skicklighet) nämns i avsnittet Bates mimikry. Sjunnesson (diskussion) 5 oktober 2019 kl. 17.35 (CEST)
replies: text: :::::::Förslag till åtgärd: Att de tre citerade meningarna i Aposematism stryks. Sjunnesson (diskussion) 5 oktober 2019 kl. 18.19 (CEST) 
Språkgranskning genomförd. Kommer snart att påbörja en utökning av notbeläggningen. Beträffande aposematism ska jag kika närmare på det, först. Jag tror att det går att skriva mindre kategoriskt och framför allt behöver både avsnittet, och motsvarande huvudartikel not- och källbeläggas. Huvudartikel aposematism saknar helt källor! Men påståendet ovan att "Rovdjuret står för selekteringen och bytesdjuret svarar med anpassning." tål det att fundera på. Bates gamla beskrivning stöder påståendet, samtidigt som det verkar vara en naturalistisk beskrivning. Rovdjuret står för selekteringen, ja. Bytesdjuret svarar med anpassning, tveksamt. Bytesdjur dör och de som överlever för släktet vidare. De som för släktet vidare är selekterade. Rovdjurets predation ser till att anpassa bytesdjuret. Så tillvida är det svårt att säga att det är bytesdjuret som anpassar sig i ett samspel med predatorn. Man kan möjligen säga att det på metanivå är ett samspel. Här närmar vi oss de filosofiska dimensionerna när vi ska beskriva "samspelet". Deryni (diskussion) 6 oktober 2019 kl. 09.31 (CEST)

text: Ska man då beskriva andra anpassningar än det som gäller just mimikry på samma sätt? Lejon som förföljer gaseller bidrar ju till att gaseller anpassas till att bli snabbare. Biologen Richard Dawkins beskriver i "Den blinde urmakaren" 1986 förhållandet mellan rovdjur och bytesdjur som en "kapprustning", där både bytesdjur och rovdjur deltar. Det är sådant jag syftar på i detta: "Även rovdjuren anpassas (till ökande skicklighet) nämns i avsnittet Bates mimikry." Ska man alltså skilja på situationer där urvalsfaktorn är levande (som ett rovdjur) och situationer där urvalsfaktorn inte är levande, som exempelvis när klimatet är en urvalsfaktor? Man kan ju säga att ett förändrat klimat gör att djuret x eller växten y tvingas till anpassning. Där är förhållandet mellan urvalsfaktorn klimatet och växten eller djuret annorlunda än mellan rovdjur och bytesdjur. Man skulle knappast säga att klimatet väljer ut hur arter ska förändras. De meningar jag citerade från avsnittet Aposematism behöver kanske inte strykas, men vara källbelagda och eventuellt också skrivas om. Sjunnesson (diskussion) 6 oktober 2019 kl. 12.49 (CEST)
replies: text: :Spännande! Det är sällan de evolutionsbiologiska sambanden är så pass rätlinjiga som kring mimikry, kamouflage eller aposematism. Det är de inte alltid där heller, se avsnittet om ofullständig mimikry. Vad gäller lejon och gaseller finns det fler aspekter, även om predationen verkar för snabbare gaseller. Annars är jättehjorten ett bra exempel, där man tror att den dog ut på grund av sina stora horn. Den blev helt enkelt ett lätt byte för predation. Där verkade inte selektionen för mindre hornkronor, eftersom honorna valde hanarna med de största kronorna. Tror man. Slutklämmen om aposematism är redan omskriven och notbelagd, men kanske ska den ha en ytterligare genomskrivning som jag ska känna mig riktigt nöjd. Deryni (diskussion) 7 oktober 2019 kl. 16.57 (CEST)
replies: text: ::Kan man, enligt ovanstående, skriva att "predationen verkar för förbättrat mimikry"? Detta sker då alltså på predatorernas bekostnad. Predatorerna kan sedan utveckla förmåga att avslöja mimikry. Det är då en del av det som Richard Dawkins menar med kapprustning mellan rovdjur och byte. Dawkins skriver, sid 181: "...förbättringar hos den ena parten (t ex bytesdjuret) som en direkt följd av förbättringar i den andra partens (t ex rovdjurets) utrustning."

text: ::Det Dawkins har skrivit gäller förstås inte specifikt mimikry. Jag ansåg ändå att det här motsäger det jag vände mig mot i Wikipedias artikel. Vad jag menade var en ömsesidig påverkan. Men jag har kanske tänkt fel på den punkten? Sjunnesson (diskussion) 8 oktober 2019 kl. 07.48 (CEST)
replies: text: :::Jag tror inte det här är ett område med ett säkert rätt och fel. Dawkins beskriver en kapprustning, vilket är en vacker och poetisk bild, men överförenklad. Men förmodligen är det som står skrivet nu också överförenklat. Men för att bli besvärlig: Predationen verkar inte för en förbättrad mimikry, utan leder till det. Men som du skrev tidigare, kanske ska man stryka avsnittet och istället föra resonemanget i ett särskilt kapitel eller, om det nödvändigtvis ska ligga under aposematism, föra det till huvudartikel i det ämnet. Jag flyttar, nej kopierar detta avsnitt till mimikry-artikelns diskussionssida, så kan vi fortsätta just den här diskussionen där. Deryni (diskussion) 8 oktober 2019 kl. 21.28 (CEST)
I slutet av artikeln står följande:

text: ”I svenska språket finns ordet dokumenterat från 1879, med stavningen mimicry, inlånat från engelskan. Med försvenskad stavning, mimikry, finns ordet dokumenterat från 1926.[1] På senare år har den gamla inlånade stavningen blivit vanligare och Svenska Akademiens ordbok ser nu mimicry som huvudvariant[1], medan Svenska Akademiens ordlista och Nationalencyklopedin alltjämt förordar mimikry.[102][2][3]”
Påståendet att den gamla inlånade stavningen har blivit vanligare på senare år saknar belägg. Noten till SAOB gäller deras artikel från 1944 och säger inget om bruket under senare år. De senare källor som anges, SAOL och NE, förordar stavningen mimikry. Not 2, mimicry på NE, hänvisar för övrigt bara till not 3, mimikry på NE.  Finns det någon grund för påståendet att stavningen mimicry blivit vanligare på svenska på senare år? Roger Viklund (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 07.35 (CEST)

text: Det har du rätt i, den uppgiften är för gammal för att styrka påståendet. Vi kanske ska stryka det. Det belägg jag har, som läst hyfsat mycket litteratur på området, är att C:et skymtar fram mer och mer i evolutionbiologilitteraturen, men att skriva det på de grunderna blir något av egen forskning, och att stödja påståendet med hänvisningar till en fem, sex boktitlar känns inte heller korrekt. Jag vill annars påminna om diskussionen på artikelns diskussionssida, där flera användare argumenterade för artikelflytt och artikeln också (felaktigt) ett tag var flyttad till mimicry. Där var det nog främst du och jag, som såg till att den blev återflyttad till mimikry. Deryni (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 21.02 (CEST)
replies: text: : Så, nu har jag modifierat etymologibeskrivningen utifrån givna källor. Visst blev det bättre? Kanske rentav riktigt bra!? Deryni (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 21.07 (CEST)
replies: text: ::Det blev bättre. Det är fullt möjligt att du har rätt i att många som i dag läser engelskspråkig litteratur tar över den engelska stavningen. Själv har jag ingen aning om den saken utan reagerade bara på formulering med stöd av SAOB. Borde det kanske läggas till att ordets ursprung är grekiskans μιμητικός (mimētikos) med betydelsen efterlikna, imitera? Jag har dock ingen källa på att mimikry härrör just från mimētikos annat än att så sägs i artikeln på engelska (och de belägger inte påståendet). Roger Viklund (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 21.28 (CEST)
replies: text: :::  Den uppgiften finns faktiskt i vår svenskspråkiga artikel med en not till Merriam-Webster's Collegiate Dictionary. Det ligger under etymologiavsnittet, nästan sist i artikeln.Deryni (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 21.47 (CEST)
replies: text: ::::Hur kunde jag missa det? Roger Viklund (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 22.13 (CEST)
replies: text: ::::: Deryni (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 23.17 (CEST)
replies: text: ::::::Tja, den är ju ganska lång. Därav min iver att stödja artikeln med sidoartiklar, det som i mallarna kallas huvudartikel. Ett behändigt sätt att se till att långa artiklar i ämnen där det finns mycket att säga, ändå kan hållas på en någorlunda lämplig nivå. Både beträffande variabel stjärna, som blev "Utmärkt" i förra månaden, och mimikry, har jag planer på längre sikt att göra så pass många sidoartiklar, att de kan kortas en del. Mimikry har än så länge endast åtta sidoartiklar som åberopas. Det ska bli bra många fler. Jag känner att sidoartiklar är ett riktigt bra sätt att avlasta en artikel, samtidigt som artikeln via dessa kommer att kunna innehålla så mycket, mycket mera, för den som vill fördjupa sig. Deryni (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 23.17 (CEST)
 Markera gärna tydligt när ni är överens och artikeln därmed är stabil, så ska jag överväga om jag kan flytta min röst. Diskussion pågår på två ställen och rör detaljer som inte är självklara för den som inte är insatt i ämnet. /Ascilto (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 05.19 (CEST)

text: Jag ser inte artikeln som stabil förrän notbeläggning är kompletterad i hela artikeln och det tar allt någon vecka till. Då kommer jag att pinga både dig och  för att höra om ni är nöjda eller om det finns några luckor kvar. Jag är för övrigt tacksam för alla synpunkter som flutit - och flyter - in. Om det vidare finns någon fler som har intresse av att putsa på artikeln, som  gör, är jag förstås också tacksam. Bara för att jag gav artikeln en rejäl genomkörare 2014 och sedan skött om den ibland känner jag ingen ensamrätt över att arbeta upp den.  Deryni (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 05.58 (CEST)
replies: text: : Jag har gjort en mindre omskrivning av avsnittet Aposemantism. Diskussion om just slutklämmen i avsnittet blev tyvärr för lång, men för min del är den nu avlutad. Sjunnesson (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 10.33 (CEST)
replies: text: ::Jag vill tillägga att det jag skrev i avsnittet gärna får ändras, om det inte blev bra. Sjunnesson (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 10.46 (CEST)
replies: text: :::Jag svarade på artikelns diskussionssida, att jag tyckte det blev bra. Ett riktigt teamwork, minsann! Deryni (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 23.30 (CEST)
replies: text: :::: Jag har gått igenom artikeln nu, främst språkligt, och anser mig vara klar. Språket var rätt så bra redan innan och jag tycker också att artikeln verkar gedigen. Roger Viklund (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 19.37 (CEST)
replies: text: :::::  Det är allt en gedigen och samvetsgrann genomgång du gjort. Mycket värdefullt!  Deryni (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 19.54 (CEST)
replies: text: ::::::Själv fortsätter jag med notbeläggning något avsnitt per dag. Fort går det inte, men varför brådska!? Jag kikar på Afrikaans i artikelgranskningar under tiden och gör i övrigt ungefär det dagliga värv som jag fått för vana att göra. Deryni (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 19.54 (CEST)
replies: text: :::::::Jag föreslår att nomineringstiden förlängs tills Deryni är klar med sin komplettering. /Ascilto (diskussion) 13 oktober 2019 kl. 06.36 (CEST)

text: : Bra att slippa känna stress. Språkgranskningen avklarades för snart två veckor sedan, men vad gäller notbeläggning har jag hunnit ungefär halvvägs genom artikeln, så det tar nog någon vecka till innan jag kan känna mig nöjd. Deryni (diskussion) 17 oktober 2019 kl. 21.48 (CEST)
Jag tycker inte att det är bra för läsligheten av den här artikeln att innehållsförteckningen är placerad som den är, se bilden. --AHA (diskussion) 22 oktober 2019 kl. 14.37 (CEST)

text: Ge gärna förslag på hur den ska vara placerad istället. Jag flyttade den eftersom den tidigare placeringen var sämre. Vilken placering skulle du föredra? Om du har en bra idé, så flytta den gärna. Tillsammans tänker vi bättre. Deryni (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 08.06 (CEST)
replies: text: :Du skriver i omdömet om en "rad felaktigheter". Vore bra om du gav några exempel, här eller i artikeldiskussionen beroende på karaktär. Vare sig en artikel är nominerad eller inte vill vi inte se några felaktigheter i vårt uppslagsverk. Deryni (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 08.06 (CEST)
replies: text: ::Hej ! Jag har nu läst igenom artikeln och korrat alla fel som jag kunde hitta, och lade också in kommentarer där det behövdes utvecklas. Jag såg att du gick igenom detta och lade till viss info. Här är en lista med vilka problem jag reagerar på (högt och lågt)
* Mitt största problem är att det för ofta textmässigt  framstår som om evolution har en agens - och ibland formuleras det även som om djuren som utvecklar mimikry skulle ha agens vad gäller denna utveckling. Det är ganska vanligt att texter uttrycker sig på det viset men det är felaktigt. Jag försökte skriva om de avsnitt där detta var för uppenbart, men jag anser att hela texten bör gås igenom igen med speciellt fokus på detta.
* I en mening nämns "taktil mimikry", utan att texten tar upp vad det är. Om artikeln ska vara heltäckande och detta är en företeelse som är vetenskapligt dokumenterad så bör det beskrivas.
* Att taktil mimikry inte beskrivs i texten skapar en osäkerhet om det finns fler exempel på mimikry som inte är med i artikeln?
* En annan fråga som uppstår är om några exempel på mimikry som tas upp i artikeln av vissa samtida forskare inte anses vara uttryck för mimikry? Finns det motstridiga forskningsresultat? 
* När det kommer till häckningsparasitism så är det inte speciellt tydligt vari själva mimikryn förekommer. Det står: "Häckningsparasitism är också en form av mimikry, där den art som parasiterar härmar sin värd." Utifrån den här meningen så kan det verka som om den adulta häckningsparasiterande fågeln liknar modellarten, men så är det ju inte. Det vanligaste är att häckningsparasitens ägg liknar modellartens ägg, men det förekommer också att pulli och den juvenila individen liknar modellarten. Detta bör gås igenom.
* Avsnittet Specialfall, känns inte så uppslagsboksmässigt. Boquila trifoliata beskrivs tidigare i artikeln, så jag förstår inte varför den ska omnämnas igen? Bläckfisken är så klart ett intressant exempel på mimikry, men borde kunna placeras i något av de tidigare avsnitten. Myrmimikry är just ett specialfall och kan som sådan få ett eget kortare avsnitt.
* Överlag saknar jag information om bläckfiskars mimikry.
* Jag tycker att det skulle bli bättre för läsligheten om innehållsförteckningen placeras som vanligt. Jag har inga problem med att det blir ett "hål" i texten, speciellt inte i den här texten där högerspalten i inledningen ändå är så full med information i from av informationsruta och bilder.
* Meningen: "Det är inte heller samma sak som konvergent utseende som beror på temperaturanpassning, matvanor och liknande" är mycket besynnerlig, och utifrån hur den är skriven är det omöjligt att förstå vad kommentaren har i en artikel om mimikry att göra. Begreppet "konvergent utseende" förekommer inte i vetenskaplig text. Att konvergent evolution innebär att morfologiska strukturer utvecklas oberoende av varandra hos olika icke närbesläktade organismer, vilket leder till att de kan te sig närbesläktade är ett faktum - men om denna passus ska vara med i artikeln så bör den utvecklas.
* I bildgalleriet tas ödlan Uroplatus ebenaui upp som exempel. På vilket sätt är detta mimikry och inte kamouflage? Vilken typ av mimikry är det exempel på? 
För övrigt är det en mycket intressant artikel och ett väldigt intressant fenomen. --AHA (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 09.33 (CEST)

text: Tack , både för beröm och för synpunkter. Jag kommer att läsa och begrunda en bit i taget. Jag är mycket medveten om den agens som ibland skrivs fram kring mimikry. Just den här artikeln har annars fått också motsatt kritik. Vad gäller olika typer av mimikry pågår forskningen för fullt. Att beskriva alla typer av mimikry låter sig inte göras, för att det förändras, och som det står i inledningen överlappar en del former varandra. Det är nog viktigt att begränsa sig till huvudformer av mimikry och till sådant forskarna är överens om, dvs. sånt som är stabilt. Det har hänt både att nya former lanserats av forskare, men också att former dragits tillbaka. Möjligen ska taktil mimikry ha en egen rubrik, men jag är tveksam. Ska då också akustisk mimikry ha en egen rubrik? Jag ser dessa båda inte som fristående begrepp utan beskrivningar. Jag är på samma sätt tveksam till om kemisk mimikry ska tas upp i artikeln eller ses som ett sätt att uppnå mimikry. Här har jag ändå funnit det rimligt att kort beröra begreppet, eftersom det verkar ha blivit stabilt som sådant. Med litet mera tid borde begreppet därför få en egen huvudartikel, där det skrivs fram ordentligare. Deryni (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 09.44 (CEST)
replies: text: :Vad gäller häckningsparasitism tror jag det räcker med att förtydliga vad denna kan omfatta. Det bör göras! Däremot är det huvudartikeln som bör bära på fördjupningen. Annars är vi på väg till just den där tegelstenen till bok, som huvudartiklarna ska förhindra att grundartikeln "Mimikry" kan komma att bli. Deryni (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 09.48 (CEST)
replies: text: ::Ok, bra!

text: :: * Akustisk mimikry och kemisk mimikry avhandlas redan i artikeln, så jag förstår inte riktigt hur du menar i ditt svar?

text: :: * Jag menar inte nödvändigtvis att taktil mimikry behöver ett eget avsnitt, men om det omnämns i artikeln så bör det förklaras med en mening eller två vad det faktiskt innebär.

text: :: * Vad gäller avsnittet med häckningsparasitism så tror jag definitivt att det skulle kunna komprimeras, men däremot så bör informationen som förmedlas vara mer täckande.

text: :: * Jag har också märkt att begreppet "bytesmimikry" används i vissa svenska texter. Det är förmodligen ett vagt samlingsbegrepp, men bör kort avhandlas i artikeln. --AHA (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 10.02 (CEST)
replies: text: :::Jag tycker att Ternarius har en poäng med sitt förslag om att nomineringen bör avbrytas. Det ser ut som det skulle ta rätt lång tid innan alla användare är nöjda med artikeln. Just nu är den inte alls stabil, och stabilitet är ett krav för Bra, och ännu mer förstås för Utmärkt. Kan vi avbryta nomineringen, fortsätta att förbättra artikeln och sedan, när artikeln kan räcka för utvald, nominera den igen? Sjunnesson (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 10.20 (CEST)
replies: text: ::::Jag kanske ska tillägga att jag i mitt ursprungliga inlägg om att pausa behandlingen dessutom tog upp som en ytterligare motivering att diskussionen pågått så länge, men det försvann i samband med en redigeringskonflikt. / TernariusD 23 oktober 2019 kl. 10.27 (CEST)
replies: text: :::::Jag tycker också att nomineringen kan avbrytas. Sedan får vi se vem som har ork att sammanfatta allt det som nu framkommit till en omarbetning av artikeln. I vilket fall har den fått en rejäl genomgång som det är. Deryni (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 11.27 (CEST)
thread_title: Inte antagen till utvald

message: Nominerad av Sjunnesson (diskussion) 3 oktober 2019 kl. 08.10 (CEST)
 
En välskriven och omfattande artikel som har en bra struktur och är väl källbelagd.
 
;Stöder för utmärkt
# Tostarpadius (diskussion) 3 oktober 2019 kl. 15.07 (CEST) I enlighet med nomineringens motivering.
# Sjunnesson (diskussion) 7 oktober 2019 kl. 09.42 (CEST) Efter språkförbättring och mer källbeläggning tycker jag att artikeln är utmärkt.
# Dagsuddare (diskussion) 8 oktober 2019 kl. 14.36 (CEST) Som Sjunnesson.
# Dan Koehl (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 08.32 (CEST). Som Sjunnesson.
# Erebuss (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 09.06 (CEST) En bra artikel som med en ordentlig genombearbetning den senaste månaden blivit utmärkt.
;Stöder för bra
# Ascilto (diskussion) 4 oktober 2019 kl. 17.56 (CEST) Informativ, pedagogisk och översiktlig på ett ytterst fördelaktigt sätt. Men inte heltäckande notförsedd och alla källor i den imponerande listan har inte avsatt noter. Det finns alltså luckor i källbeläggningen - och vid en genomläsning kan man inte avgöra om detta är spår av tidigare, sämre källbelagda versioner.
#* TernariusD 5 oktober 2019 kl. 14.39 (CEST) Källbeläggning har alltmer blivit min käpphäst; jag tillhör de som anser att en utmärkt artikel skall vara m.l.m. fullständigt källbelagd. Annars är det en läsvärd artikel som väl uppfyller fordringarna för "bra".
#:De problem som framkommit nedan gör att jag tyvärr ännu inte är mer beredd att rösta för utmärkt. / TernariusD 8 oktober 2019 kl. 21.48 (CEST)
 
;Stöder inte
# --AHA (diskussion) 22 oktober 2019 kl. 14.28 (CEST) Jag har inte gått igenom den systematiskt ännu men bara vid en första titt så verkar den inte vara skriven av personer med ingående kunskap om zoologi, vilket märks på en rad felaktigheter.
# TernariusD 23 oktober 2019 kl. 10.08 (CEST) Efter AHA:s genomgång kan jag inte annat än lägga mig här. En artikel med någon form av utmärkelse skall ovillkorligen redovisa forskningsbrister och -kontroverser. För övrigt anser jag att nomineringsprocessen borde avbrytas och återupptas först när bristerna är åtgärdade. (Ja, jag är medveten om röstningsläget: Emellertid är vi emm illa ute om vi försöker "konsensusbehandla" bort vetenskapliga fakta.)
 
;Diskussion
Artikeln har legat ett halvår för granskning utan några anmärkningar. Om sådana framkommer i samtalet här bör vi ta upp en diskussion om principfrågan på lämpligt ställe. Tostarpadius (diskussion) 3 oktober 2019 kl. 15.07 (CEST)
replies: text: Jag har ordnat inledningens layout, så att inte innehållsförteckningen skapar hålrum, och har lagt till en begreppsruta för den som "bara" vill se vad artikeln behandlar. Jag är därmed ganska nöjd med artikeln. Men eftersom jag skrivit det mesta av den vill jag inte lägga min röst förrän fler har röstat och jag ser om det finns några invändningar mot artikeln, som jag kan åtgärda. Deryni (diskussion) 4 oktober 2019 kl. 06.17 (CEST)
replies: text: :Det är inte förbjudet för en huvudförfattare att rösta en artikel denne står bakom, men det ser verkligen inte bra ut och framförallt ger det kraftigt minskad legitimitet åt utslaget. /Ascilto (diskussion) 4 oktober 2019 kl. 18.13 (CEST)
replies: text: :: Det beror nog också på vad man röstar ... Det beror nog vidare på hur länge sedan det var man jobbade med artikeln. I det här fallet fem år sedan. Men jag tänker just nu ägna mig åt att språkgranska artikeln och därefter notbelägga den ytterligare. Vi har ju fått en hel del sidoartiklar till artikeln sedan jag jobbade med artikeln. Deryni (diskussion) 5 oktober 2019 kl. 12.38 (CEST)
replies: text: :::Det hade för övrigt vara fint att få de här synpunkterna under artikelgranskningen. Deryni (diskussion) 5 oktober 2019 kl. 12.41 (CEST)
replies: text: ::::De flesta av oss har begränsat med tid som vi kan ägna åt Wikipedia. I den mån jag är aktiv på artikelgranskningar väljer jag oftast bort naturvetenskap eftersom det inte är mitt fackområde. När det gäller nomineringsomröstningarna så gör man som huvudförfattare klokast i att lita på andras omdömen och engagemang. Men det är naturligtvis mer än välkommet att delta i diskussionen. - Att en utmärkt artikel helst skall vara heltäckande notförsedd är en norm som vuxit fram de senaste åren. Det vet man om man följt diskussionerna här, den typen av formalia är väl inte riktigt vad som behöver påpekas vid en granskning. /Ascilto (diskussion) 5 oktober 2019 kl. 12.49 (CEST)
replies: text: ::::: Det var ingen kritik, bara ett konstaterande. Notbeläggningen kommer i vilket fall att utökas och jag håller helhjärtat med beträffande normen om en heltäckande notbeläggning. Också jag har begränsat med tid, men kan lova att den sker så småningom, så att du får möjlighet att uppgradera ditt redan fina omdöme om artikeln, "Informativ, pedagogisk och översiktlig på ett ytterst fördelaktigt sätt".  Deryni (diskussion) 5 oktober 2019 kl. 13.10 (CEST)
replies: text: ::::::Det är bra att notbeläggningen utökas. Exempelvis avsnittet Aposematism har inga noter. Jag har också en invändning mot de tre sista raderna i det avsnittet: "Så har Bates mimikry utvecklats. Det är ett vanligt missförstånd att då tänka sig att bytesdjuret utvecklat mimikryn. Det är i själva verket tvärtom: Rovdjuret har genom sin selektion av byten, sett till att utveckla mimikryn hos bytesdjuret." Både/och skulle jag vilja säga. I avsnittet Historia kring Bates Mimikry finns följande: "Bates lade fram hypotesen att det snarlika utseendet berodde på arternas gradvisa anpassning som skydd mot angrepp från rovdjur." Det stämmer ju, och då tycker jag att det är fel att det står i Aposematism att det är ett missförstånd att bytesdjuret har utvecklat mimikryn. Det är ju ett samspel mellan bytesdjur och rovdjur. Rovdjuret står för selekteringen och bytesdjuret svarar med anpassning. Och att även rovdjuren anpassas (till ökande skicklighet) nämns i avsnittet Bates mimikry. Sjunnesson (diskussion) 5 oktober 2019 kl. 17.35 (CEST)
replies: text: :::::::Förslag till åtgärd: Att de tre citerade meningarna i Aposematism stryks. Sjunnesson (diskussion) 5 oktober 2019 kl. 18.19 (CEST) 
Språkgranskning genomförd. Kommer snart att påbörja en utökning av notbeläggningen. Beträffande aposematism ska jag kika närmare på det, först. Jag tror att det går att skriva mindre kategoriskt och framför allt behöver både avsnittet, och motsvarande huvudartikel not- och källbeläggas. Huvudartikel aposematism saknar helt källor! Men påståendet ovan att "Rovdjuret står för selekteringen och bytesdjuret svarar med anpassning." tål det att fundera på. Bates gamla beskrivning stöder påståendet, samtidigt som det verkar vara en naturalistisk beskrivning. Rovdjuret står för selekteringen, ja. Bytesdjuret svarar med anpassning, tveksamt. Bytesdjur dör och de som överlever för släktet vidare. De som för släktet vidare är selekterade. Rovdjurets predation ser till att anpassa bytesdjuret. Så tillvida är det svårt att säga att det är bytesdjuret som anpassar sig i ett samspel med predatorn. Man kan möjligen säga att det på metanivå är ett samspel. Här närmar vi oss de filosofiska dimensionerna när vi ska beskriva "samspelet". Deryni (diskussion) 6 oktober 2019 kl. 09.31 (CEST)

text: Ska man då beskriva andra anpassningar än det som gäller just mimikry på samma sätt? Lejon som förföljer gaseller bidrar ju till att gaseller anpassas till att bli snabbare. Biologen Richard Dawkins beskriver i "Den blinde urmakaren" 1986 förhållandet mellan rovdjur och bytesdjur som en "kapprustning", där både bytesdjur och rovdjur deltar. Det är sådant jag syftar på i detta: "Även rovdjuren anpassas (till ökande skicklighet) nämns i avsnittet Bates mimikry." Ska man alltså skilja på situationer där urvalsfaktorn är levande (som ett rovdjur) och situationer där urvalsfaktorn inte är levande, som exempelvis när klimatet är en urvalsfaktor? Man kan ju säga att ett förändrat klimat gör att djuret x eller växten y tvingas till anpassning. Där är förhållandet mellan urvalsfaktorn klimatet och växten eller djuret annorlunda än mellan rovdjur och bytesdjur. Man skulle knappast säga att klimatet väljer ut hur arter ska förändras. De meningar jag citerade från avsnittet Aposematism behöver kanske inte strykas, men vara källbelagda och eventuellt också skrivas om. Sjunnesson (diskussion) 6 oktober 2019 kl. 12.49 (CEST)
replies: text: :Spännande! Det är sällan de evolutionsbiologiska sambanden är så pass rätlinjiga som kring mimikry, kamouflage eller aposematism. Det är de inte alltid där heller, se avsnittet om ofullständig mimikry. Vad gäller lejon och gaseller finns det fler aspekter, även om predationen verkar för snabbare gaseller. Annars är jättehjorten ett bra exempel, där man tror att den dog ut på grund av sina stora horn. Den blev helt enkelt ett lätt byte för predation. Där verkade inte selektionen för mindre hornkronor, eftersom honorna valde hanarna med de största kronorna. Tror man. Slutklämmen om aposematism är redan omskriven och notbelagd, men kanske ska den ha en ytterligare genomskrivning som jag ska känna mig riktigt nöjd. Deryni (diskussion) 7 oktober 2019 kl. 16.57 (CEST)
replies: text: ::Kan man, enligt ovanstående, skriva att "predationen verkar för förbättrat mimikry"? Detta sker då alltså på predatorernas bekostnad. Predatorerna kan sedan utveckla förmåga att avslöja mimikry. Det är då en del av det som Richard Dawkins menar med kapprustning mellan rovdjur och byte. Dawkins skriver, sid 181: "...förbättringar hos den ena parten (t ex bytesdjuret) som en direkt följd av förbättringar i den andra partens (t ex rovdjurets) utrustning."

text: ::Det Dawkins har skrivit gäller förstås inte specifikt mimikry. Jag ansåg ändå att det här motsäger det jag vände mig mot i Wikipedias artikel. Vad jag menade var en ömsesidig påverkan. Men jag har kanske tänkt fel på den punkten? Sjunnesson (diskussion) 8 oktober 2019 kl. 07.48 (CEST)
replies: text: :::Jag tror inte det här är ett område med ett säkert rätt och fel. Dawkins beskriver en kapprustning, vilket är en vacker och poetisk bild, men överförenklad. Men förmodligen är det som står skrivet nu också överförenklat. Men för att bli besvärlig: Predationen verkar inte för en förbättrad mimikry, utan leder till det. Men som du skrev tidigare, kanske ska man stryka avsnittet och istället föra resonemanget i ett särskilt kapitel eller, om det nödvändigtvis ska ligga under aposematism, föra det till huvudartikel i det ämnet. Jag flyttar, nej kopierar detta avsnitt till mimikry-artikelns diskussionssida, så kan vi fortsätta just den här diskussionen där. Deryni (diskussion) 8 oktober 2019 kl. 21.28 (CEST)
I slutet av artikeln står följande:

text: ”I svenska språket finns ordet dokumenterat från 1879, med stavningen mimicry, inlånat från engelskan. Med försvenskad stavning, mimikry, finns ordet dokumenterat från 1926.[1] På senare år har den gamla inlånade stavningen blivit vanligare och Svenska Akademiens ordbok ser nu mimicry som huvudvariant[1], medan Svenska Akademiens ordlista och Nationalencyklopedin alltjämt förordar mimikry.[102][2][3]”
Påståendet att den gamla inlånade stavningen har blivit vanligare på senare år saknar belägg. Noten till SAOB gäller deras artikel från 1944 och säger inget om bruket under senare år. De senare källor som anges, SAOL och NE, förordar stavningen mimikry. Not 2, mimicry på NE, hänvisar för övrigt bara till not 3, mimikry på NE.  Finns det någon grund för påståendet att stavningen mimicry blivit vanligare på svenska på senare år? Roger Viklund (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 07.35 (CEST)

text: Det har du rätt i, den uppgiften är för gammal för att styrka påståendet. Vi kanske ska stryka det. Det belägg jag har, som läst hyfsat mycket litteratur på området, är att C:et skymtar fram mer och mer i evolutionbiologilitteraturen, men att skriva det på de grunderna blir något av egen forskning, och att stödja påståendet med hänvisningar till en fem, sex boktitlar känns inte heller korrekt. Jag vill annars påminna om diskussionen på artikelns diskussionssida, där flera användare argumenterade för artikelflytt och artikeln också (felaktigt) ett tag var flyttad till mimicry. Där var det nog främst du och jag, som såg till att den blev återflyttad till mimikry. Deryni (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 21.02 (CEST)
replies: text: : Så, nu har jag modifierat etymologibeskrivningen utifrån givna källor. Visst blev det bättre? Kanske rentav riktigt bra!? Deryni (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 21.07 (CEST)
replies: text: ::Det blev bättre. Det är fullt möjligt att du har rätt i att många som i dag läser engelskspråkig litteratur tar över den engelska stavningen. Själv har jag ingen aning om den saken utan reagerade bara på formulering med stöd av SAOB. Borde det kanske läggas till att ordets ursprung är grekiskans μιμητικός (mimētikos) med betydelsen efterlikna, imitera? Jag har dock ingen källa på att mimikry härrör just från mimētikos annat än att så sägs i artikeln på engelska (och de belägger inte påståendet). Roger Viklund (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 21.28 (CEST)
replies: text: :::  Den uppgiften finns faktiskt i vår svenskspråkiga artikel med en not till Merriam-Webster's Collegiate Dictionary. Det ligger under etymologiavsnittet, nästan sist i artikeln.Deryni (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 21.47 (CEST)
replies: text: ::::Hur kunde jag missa det? Roger Viklund (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 22.13 (CEST)
replies: text: ::::: Deryni (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 23.17 (CEST)
replies: text: ::::::Tja, den är ju ganska lång. Därav min iver att stödja artikeln med sidoartiklar, det som i mallarna kallas huvudartikel. Ett behändigt sätt att se till att långa artiklar i ämnen där det finns mycket att säga, ändå kan hållas på en någorlunda lämplig nivå. Både beträffande variabel stjärna, som blev "Utmärkt" i förra månaden, och mimikry, har jag planer på längre sikt att göra så pass många sidoartiklar, att de kan kortas en del. Mimikry har än så länge endast åtta sidoartiklar som åberopas. Det ska bli bra många fler. Jag känner att sidoartiklar är ett riktigt bra sätt att avlasta en artikel, samtidigt som artikeln via dessa kommer att kunna innehålla så mycket, mycket mera, för den som vill fördjupa sig. Deryni (diskussion) 9 oktober 2019 kl. 23.17 (CEST)
 Markera gärna tydligt när ni är överens och artikeln därmed är stabil, så ska jag överväga om jag kan flytta min röst. Diskussion pågår på två ställen och rör detaljer som inte är självklara för den som inte är insatt i ämnet. /Ascilto (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 05.19 (CEST)

text: Jag ser inte artikeln som stabil förrän notbeläggning är kompletterad i hela artikeln och det tar allt någon vecka till. Då kommer jag att pinga både dig och  för att höra om ni är nöjda eller om det finns några luckor kvar. Jag är för övrigt tacksam för alla synpunkter som flutit - och flyter - in. Om det vidare finns någon fler som har intresse av att putsa på artikeln, som  gör, är jag förstås också tacksam. Bara för att jag gav artikeln en rejäl genomkörare 2014 och sedan skött om den ibland känner jag ingen ensamrätt över att arbeta upp den.  Deryni (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 05.58 (CEST)
replies: text: : Jag har gjort en mindre omskrivning av avsnittet Aposemantism. Diskussion om just slutklämmen i avsnittet blev tyvärr för lång, men för min del är den nu avlutad. Sjunnesson (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 10.33 (CEST)
replies: text: ::Jag vill tillägga att det jag skrev i avsnittet gärna får ändras, om det inte blev bra. Sjunnesson (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 10.46 (CEST)
replies: text: :::Jag svarade på artikelns diskussionssida, att jag tyckte det blev bra. Ett riktigt teamwork, minsann! Deryni (diskussion) 10 oktober 2019 kl. 23.30 (CEST)
replies: text: :::: Jag har gått igenom artikeln nu, främst språkligt, och anser mig vara klar. Språket var rätt så bra redan innan och jag tycker också att artikeln verkar gedigen. Roger Viklund (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 19.37 (CEST)
replies: text: :::::  Det är allt en gedigen och samvetsgrann genomgång du gjort. Mycket värdefullt!  Deryni (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 19.54 (CEST)
replies: text: ::::::Själv fortsätter jag med notbeläggning något avsnitt per dag. Fort går det inte, men varför brådska!? Jag kikar på Afrikaans i artikelgranskningar under tiden och gör i övrigt ungefär det dagliga värv som jag fått för vana att göra. Deryni (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 19.54 (CEST)
replies: text: :::::::Jag föreslår att nomineringstiden förlängs tills Deryni är klar med sin komplettering. /Ascilto (diskussion) 13 oktober 2019 kl. 06.36 (CEST)

text: : Bra att slippa känna stress. Språkgranskningen avklarades för snart två veckor sedan, men vad gäller notbeläggning har jag hunnit ungefär halvvägs genom artikeln, så det tar nog någon vecka till innan jag kan känna mig nöjd. Deryni (diskussion) 17 oktober 2019 kl. 21.48 (CEST)
Jag tycker inte att det är bra för läsligheten av den här artikeln att innehållsförteckningen är placerad som den är, se bilden. --AHA (diskussion) 22 oktober 2019 kl. 14.37 (CEST)

text: Ge gärna förslag på hur den ska vara placerad istället. Jag flyttade den eftersom den tidigare placeringen var sämre. Vilken placering skulle du föredra? Om du har en bra idé, så flytta den gärna. Tillsammans tänker vi bättre. Deryni (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 08.06 (CEST)
replies: text: :Du skriver i omdömet om en "rad felaktigheter". Vore bra om du gav några exempel, här eller i artikeldiskussionen beroende på karaktär. Vare sig en artikel är nominerad eller inte vill vi inte se några felaktigheter i vårt uppslagsverk. Deryni (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 08.06 (CEST)
replies: text: ::Hej ! Jag har nu läst igenom artikeln och korrat alla fel som jag kunde hitta, och lade också in kommentarer där det behövdes utvecklas. Jag såg att du gick igenom detta och lade till viss info. Här är en lista med vilka problem jag reagerar på (högt och lågt)
* Mitt största problem är att det för ofta textmässigt  framstår som om evolution har en agens - och ibland formuleras det även som om djuren som utvecklar mimikry skulle ha agens vad gäller denna utveckling. Det är ganska vanligt att texter uttrycker sig på det viset men det är felaktigt. Jag försökte skriva om de avsnitt där detta var för uppenbart, men jag anser att hela texten bör gås igenom igen med speciellt fokus på detta.
* I en mening nämns "taktil mimikry", utan att texten tar upp vad det är. Om artikeln ska vara heltäckande och detta är en företeelse som är vetenskapligt dokumenterad så bör det beskrivas.
* Att taktil mimikry inte beskrivs i texten skapar en osäkerhet om det finns fler exempel på mimikry som inte är med i artikeln?
* En annan fråga som uppstår är om några exempel på mimikry som tas upp i artikeln av vissa samtida forskare inte anses vara uttryck för mimikry? Finns det motstridiga forskningsresultat? 
* När det kommer till häckningsparasitism så är det inte speciellt tydligt vari själva mimikryn förekommer. Det står: "Häckningsparasitism är också en form av mimikry, där den art som parasiterar härmar sin värd." Utifrån den här meningen så kan det verka som om den adulta häckningsparasiterande fågeln liknar modellarten, men så är det ju inte. Det vanligaste är att häckningsparasitens ägg liknar modellartens ägg, men det förekommer också att pulli och den juvenila individen liknar modellarten. Detta bör gås igenom.
* Avsnittet Specialfall, känns inte så uppslagsboksmässigt. Boquila trifoliata beskrivs tidigare i artikeln, så jag förstår inte varför den ska omnämnas igen? Bläckfisken är så klart ett intressant exempel på mimikry, men borde kunna placeras i något av de tidigare avsnitten. Myrmimikry är just ett specialfall och kan som sådan få ett eget kortare avsnitt.
* Överlag saknar jag information om bläckfiskars mimikry.
* Jag tycker att det skulle bli bättre för läsligheten om innehållsförteckningen placeras som vanligt. Jag har inga problem med att det blir ett "hål" i texten, speciellt inte i den här texten där högerspalten i inledningen ändå är så full med information i from av informationsruta och bilder.
* Meningen: "Det är inte heller samma sak som konvergent utseende som beror på temperaturanpassning, matvanor och liknande" är mycket besynnerlig, och utifrån hur den är skriven är det omöjligt att förstå vad kommentaren har i en artikel om mimikry att göra. Begreppet "konvergent utseende" förekommer inte i vetenskaplig text. Att konvergent evolution innebär att morfologiska strukturer utvecklas oberoende av varandra hos olika icke närbesläktade organismer, vilket leder till att de kan te sig närbesläktade är ett faktum - men om denna passus ska vara med i artikeln så bör den utvecklas.
* I bildgalleriet tas ödlan Uroplatus ebenaui upp som exempel. På vilket sätt är detta mimikry och inte kamouflage? Vilken typ av mimikry är det exempel på? 
För övrigt är det en mycket intressant artikel och ett väldigt intressant fenomen. --AHA (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 09.33 (CEST)

text: Tack , både för beröm och för synpunkter. Jag kommer att läsa och begrunda en bit i taget. Jag är mycket medveten om den agens som ibland skrivs fram kring mimikry. Just den här artikeln har annars fått också motsatt kritik. Vad gäller olika typer av mimikry pågår forskningen för fullt. Att beskriva alla typer av mimikry låter sig inte göras, för att det förändras, och som det står i inledningen överlappar en del former varandra. Det är nog viktigt att begränsa sig till huvudformer av mimikry och till sådant forskarna är överens om, dvs. sånt som är stabilt. Det har hänt både att nya former lanserats av forskare, men också att former dragits tillbaka. Möjligen ska taktil mimikry ha en egen rubrik, men jag är tveksam. Ska då också akustisk mimikry ha en egen rubrik? Jag ser dessa båda inte som fristående begrepp utan beskrivningar. Jag är på samma sätt tveksam till om kemisk mimikry ska tas upp i artikeln eller ses som ett sätt att uppnå mimikry. Här har jag ändå funnit det rimligt att kort beröra begreppet, eftersom det verkar ha blivit stabilt som sådant. Med litet mera tid borde begreppet därför få en egen huvudartikel, där det skrivs fram ordentligare. Deryni (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 09.44 (CEST)
replies: text: :Vad gäller häckningsparasitism tror jag det räcker med att förtydliga vad denna kan omfatta. Det bör göras! Däremot är det huvudartikeln som bör bära på fördjupningen. Annars är vi på väg till just den där tegelstenen till bok, som huvudartiklarna ska förhindra att grundartikeln "Mimikry" kan komma att bli. Deryni (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 09.48 (CEST)
replies: text: ::Ok, bra!

text: :: * Akustisk mimikry och kemisk mimikry avhandlas redan i artikeln, så jag förstår inte riktigt hur du menar i ditt svar?

text: :: * Jag menar inte nödvändigtvis att taktil mimikry behöver ett eget avsnitt, men om det omnämns i artikeln så bör det förklaras med en mening eller två vad det faktiskt innebär.

text: :: * Vad gäller avsnittet med häckningsparasitism så tror jag definitivt att det skulle kunna komprimeras, men däremot så bör informationen som förmedlas vara mer täckande.

text: :: * Jag har också märkt att begreppet "bytesmimikry" används i vissa svenska texter. Det är förmodligen ett vagt samlingsbegrepp, men bör kort avhandlas i artikeln. --AHA (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 10.02 (CEST)
replies: text: :::Jag tycker att Ternarius har en poäng med sitt förslag om att nomineringen bör avbrytas. Det ser ut som det skulle ta rätt lång tid innan alla användare är nöjda med artikeln. Just nu är den inte alls stabil, och stabilitet är ett krav för Bra, och ännu mer förstås för Utmärkt. Kan vi avbryta nomineringen, fortsätta att förbättra artikeln och sedan, när artikeln kan räcka för utvald, nominera den igen? Sjunnesson (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 10.20 (CEST)
replies: text: ::::Jag kanske ska tillägga att jag i mitt ursprungliga inlägg om att pausa behandlingen dessutom tog upp som en ytterligare motivering att diskussionen pågått så länge, men det försvann i samband med en redigeringskonflikt. / TernariusD 23 oktober 2019 kl. 10.27 (CEST)
replies: text: :::::Jag tycker också att nomineringen kan avbrytas. Sedan får vi se vem som har ork att sammanfatta allt det som nu framkommit till en omarbetning av artikeln. I vilket fall har den fått en rejäl genomgång som det är. Deryni (diskussion) 23 oktober 2019 kl. 11.27 (CEST)
thread_title:  [[Mimikry]]