Diskussion:Den svenska legalförskrivningen 1965–1967

message: Ärlig talat, vad är det mer än ett försök att förklara de svängningar som fanns under perioden? Är det ett försvar av teorin? Eller kritik av Skogs slutsats? Är det med tanke på föregående frågor relevant i denna artikel? »steinbergerdb 15 maj 2007 kl. 02.42 (CEST)
"Bejerot själv hävdade att ökningstakten avtog under början av 1970-talet på grund av successivt skärpta straff för innehav och försäljning av narkotika, ökade polisinsatser och gripandet av Karl Pauksch år 1973, som var ansvarig för en betydande del av smugglingen av amfetamin till Sverige i början på 1970-talet." Om Bejerot har rätt, så borde ökningspuckeln vid experimentet vara än mer lättydd och dessutom statistiskt signifikant vilket den inte är. Den angivna källan handlar inte om saken. Bort! Steinberger 12 november 2009 kl. 21.15 (CET)
---
Samma sak som ovan egentligen, stycket under orginalforskningsmallen saknar en övergripande källa för resonemanget om Bejerot's tolkningar av senare svängningar i statistiken skulle vidimera Bejerots slutsatser och undergräva Skogs.  Vem påstår tillexempel att Bejerot menade att "den tidigare exponentiella ökningen fortsatte som tidigare"? Leif Stenberg har försvarat vad han skrivit och menat att det bara är sammanfattnignar av vad som står i källorna och därmed inte orginalforskning, bland annat på Leif Stenberg#Wikipedia:Ingen orginalforskning. Jag menar att det är orginalforkning, där tolkningar görs som inte finns i källorna (Wikipedia:IOF#Inga_egna_tolkningar). I detta fall för att Bejerot aldrig bemötte Skog eller någon annans kritik mot hans metodik, medan nu hans böcker nu görs till ett försvar av hans metodik och resultat i artikeln. Jag hade bett någon från BOÅ kolla på saken, men ingen gjorde det innan det arkiverades, så nu mallar jag artikeln isället. Steinberger 17 november 2009 kl. 12.31 (CET)
replies: text: :Suck. Användaren Steinberger gillar inte sista stycket i texten som i nuvarande version börjar "Vad gäller utvecklingen på 1970-talet beskrev Bejerot själv processen.. " Till detta finns en utmärkt källa, sidan 119-120 i Nils Bejerots bok Narkotika och Narkomani 3:e upplagan.  Jag har försökt skriva en förkortad version av det som står på sidan 119 120
replies: text: ::"I samband med en stor aktion, som den svenska polisen i början av 1969 inledde mot den illegala narkotikahandeln, bromsades epidemin upp. Fortlöpande socialmedicinska ndersökningar visar att antalet debutanter i intravenöst missbruk under 1969 var avsevärt lägre än under de föregående åren. Utvecklingen i stora drag vad beträffar frekvensen av intravenöst giftmissbruk i Sverige 1950-74 åskådliggörs i fig 7 på s 119. Ökningen i det intravenösa missbruket tycks i huvudsak ha följt den geometriska progressionskurvan med ungefär 30 månaders fördubblingstid. Under försöket med en liberal narkotikapolitik och en omfattande förskrivning av narkotika till missbrukare (från våren 1965 till våren 1967) blev fördubblingstiden enligt en omfattande stickmärkesundersökning bland stockholmspolisens arrestanterväsentligt kortare än tidigare (Bejerot 1975)- Det andrum som polisoffensiven 1969 gav utnyttjades inte till att bygga upp en adekvat vårdapparat, varför epidemin åter expanderade när den polisiära insatsen mattades av. Sedan några större internationella narkotikaligor med inriktning på Sverige sprängts under 1971-72 föll åter injektionsmissbruket avläst i polisklientelet i Stockholm, men 1974 var tendensen åter ökande sedan heroinet definitivt brutit in på den svenska missbruksmarknaden.."

text: :Jag uppmanar Steinberger att tala om exakt vad som är fel i den nuvarande versionen av sista stycket av artikeln och ta bort mallen om att "Denna artikel tycks innehålla originalforskning eller ostyrkta påståenden och slutsatser."  Den passar bäst ihop med Steinbergers eget inlägg ovan. 20 november 2009 kl. 19.15 (CET)Leif Stenberg 20 november 2009 kl. 19.16 (CET)
replies: text: ::För det första handlar denna artikel om "Den svenska legalförskrivningen 1965-1967", så man kan undra vad Bejerots hypoteser om utvecklingen efter det har med den saken att göra. För såvida inte, och för det andra, hans hypoteser skall ses som ett försvar mot Skog et al mer stringenta statistiska analys. Att det är så, att du ser Bejerots egna teorier som ett försvar mot Skog har du erkänt. Då inställer sig frågan, var finns stödet i källorna för den tolkningen? Det har du inte kunnat säga, trots att jag frågat. Personligen är jag helt övertygad om att det är du som missuppfattat reglerna kring orginalforskning och tänker inte ta bort mallen. Steinberger 20 november 2009 kl. 19.49 (CET)
replies: text: :::Jag instämmer delvis i att det som hände på 1970-talet inte är huvudsyftet med denna artikel.  Den kritiken gäller också det står om Box-Jenkins metod.  Hur kan data för 1970-75 vara relevanta ? Bejerot påstår ju att den stigande trenden för antalet stickmärken bröts i och med polisoffensiven från 1969. Det är Ole-Jorgen Skog som vill släpa in data för 1970-75 med det är inte en relevant kritik av Bejerot eftersom Bejerot själv mycket tydligt säger att utvecklingen blev annorlunda på 1970-talet. En säker källa saknas helt enkelt för att Bejerot påstått att det fanns någon speciellt trend på 1970-talet.  I den källa som finns står det ordagrannt: "The third and probably most fundamental criticism to Bejerot’s arguments concern the statistical significance. The Norwegian researcher Ole-Jorgen Skog, who made a thorough analysis of Bejerot’s findings, also including later data (1970-77), found that there was no evidence for the hypothesis that the change from a liberal to a restrictive policy in 1967 had any reducing effects.29 If the Box-Jenkins time series analysis is applied, a common technique to measure correlation over time, it is found that the correlation is not statistically significant."

text: :::Läser man det som står om Ole-Jorgen Skog noggrant, och jämför med andra källor, så kan man notera två uppenbara fel i det som Ole-Jorgen Skog påstår.

text: :::1.	Sverige fick inte en restriktiv narkotikapolicy år 1967 (”change from a liberal to a restrictive policy in 1967”).  Årtalet 1967 är helt enkelt fel. 1967 var straffet för att köra omkring med bakluckan full av amfetamin i praktiken högst några månaders fängelse. Maximistraffet var ett år. Idag skulle samma sak ge 10 års fängelse för den som fyllt 20 år. I parkerna i centrala Stockholm satt ungdomar år och rökte hasch helt öppet utan att polisen kunde ingripa. 1968 kom en ny narkotikastrafflag men dröjde i praktiken till år 1969 innan den började tillämpas i och med det som Bejerot kallar för den stora polisoffensiven 1969. Visserligen upphörde legalförskrivningen 1967 med enbart det innebar inte att Sverige fick en restriktiv narkotikapolicy.

text: :::2.	Enligt förarbetena till ändringar i narkotikalagstiftningen år 1972 förändrades polisens och åklagarnas praxis för narkotikabrott från år 1969. Då bröts också den tidigare trenden för ökningstakten Det framgår också mycket tydligt av diagrammet på sidan 119 och följnade i Bejerots bok Narkotika och Narkomani. Bejerot kallar det den stora polisoffensiven som inleddes år 1969.  Ole-Jorgen Skog testar om det kom något trendbrott 1967 och hävdar att data inte stödjer att det skett något trendbrott.  Jaha, än sen då. Bejerot skriver ju, se citatet ovan,  att trendbrottet kom två år senare när myndigheterna beslutat att ingripa med ny lagstiftning och mer åtminstone tillfälligt mångdubblade resurser för att gripa dem som langade narkotika. Leif Stenberg 23 november 2009 kl. 22.07 (CET)
replies: text: ::::Jag konstaterar att du fortfarande inte kunnat skaka fram någon sekundärkälla för att stödja de tolkningar du gör av primärkällor (så som det skall göras enligt WP:IOF: "Någon självständig tolkning av primärkällan bör ej ske. Om man vill ha med en tolkning av primärkällan bör man referera till en sekundärkälla."). Steinberger 25 november 2009 kl. 14.05 (CET)
replies: text: :::::Jag konstaterar att du är ute och cyklar. Det sista stycket i artikeln är ren förkortning av det som står i den primära källan, dvs sid 119-120 i Bejerot bok. Om du hittar några "tolkningar"  av den primära källan i den texten så uppmanar jag dig att tala om exakt vilka ord du syftar på och på vilket sätt som den förkortade versionen förvanskar innehållet i den primära källan. Annars kan jag som alternativ tänka mig ett längre citat från sid 119-120 om du inte accepterar min förkortade version Leif Stenberg 29 november 2009 kl. 00.53 (CET)
thread_title:  Orginalforskning? 

message: Narkotikafrågan och Samhället används nu som källa för Bejerots syn på epedimiskt missbruk och mekanismen som driver den. Det är i sin ordning, Bejerots egna skrifter är trovärdiga källor för vad han tycker och han ser onekligen legalspridningen som en bidragande orsak till "missbruksepidemien" i Stockholm. Det är bara det att det att skriften inte speglar några andra än ytterligt allmänna slutsatser från experimentet, så skriver tillexempel Bejerot: 
"Sedan har vi vår egen högaktuella epidemi av intravenöst medicinmissbruk. Jag skall senare lämna ett omfattande material kring vår epidemi, dess uppkomst, utveckling och snabba spridning samt redovisa ett siffermaterial från min undersökning av intravenöst medicinmissbruk bland stockholmspolisens klientel: Sedan april 1965 har cirka 20 000 personer — eller rättare sagt omhändertagna, då åtskilliga personer införts vid olika tillfällen — undersökts och mer än 2 000 intravenösa missbrukare (olika individer) diagnostiserats i detta projekt, som fortfarande pågår och som ger oss möjlighet att månad för månad följa epidemins förlopp i polisklientelet."
Han förutskickar alltså att han skall analysera ett material, och komma med vissa slutsatser med ett omfattande sifferomkväde. Och sen skall jag vara helt ärlig och säga att jag inte riktigt förstår urvalskriteriet för det valda citatet med hänseende på själva legalförskrivningen. Så mitt förslag, vore det inte bättre att ta Bejerots resonemang och eventuella citatat i frågan som avhandlas i denna artikel från hans doktorsavhandling och eventuellt senare skrifter, snarare än från en politiskt pamplett som skrevs innan några slutsatser gjordes? Steinberger 14 december 2009 kl. 08.38 (CET)
replies: text: : Varför är citatet från 1969 en relevant del av denna artikel ? Svar: Det finns flera skäl. Ett skäl,  som du redan känner till, är att Bejerots beskrivning av utvecklingen som en narkotikaepidemi påverkade den allmänna opinionen, stockholmspolisen, åklagare och  lagstiftare etc långt före han publicerade sin doktorsavhandling. Den gamla versionen av texten kunde tolkas som att han presenterade en ny slutsats år 1974.Leif Stenberg 14 december 2009 kl. 19.14 (CET)
replies: text: :: Om man kan missförstå det faktum att han tidigt var aktiv i debatten genom hur formuleringarna var så har jag inget emot ett förtydligande. Men jag är förvissad om att det görs bättre genom lite omformuleringar och tillägg i brödtexten snarare än ett lite fjärran citat. För jag tycker faktiskt att vi skall hålla oss strikt till legalförskrivningen och i så fall eventuellt ta med något Bejerot yttrat om den, inte om den här med konceptet "epidemiskt missbruk" som är en evig följeslagare till Bejerot. Jag har letat lite, så ett förslag om du vill ha ett citat kan vara tillexempel hur han menar att förskrivningeverksamheten i stor omfattning ledde till stegrad nyrekrytering bland yngre och att de äldre missbrukare i gemen kunde fortsätta bortom var de skulle annars, så när "förskrivningsverksamheten avvecklades och en restriktiv narkotikapolitik återinfördes dämpades således missbruksutvecklingen omedelbart." Eller liknande citat. Men i varje fall från något som faktiskt handlar om själva saken. Steinberger 15 december 2009 kl. 00.39 (CET)
thread_title:  Relevant att citera Bejerot? 

message: Vad det gäller antalet doser och mängden substans – amfetamin respektive opiater så är siffrorna helt absurda. Jag förstår inte vem som har räknat ut detta men det är fullt möjligt att siffrorna kommer från Nils Bejerot själv. De är i vart fall inte trovärdiga. En amfetaminmissbrukare skulle i så fall använda 0,00375 gram per dos, vilket är en skrattretande låg dos. Motsvarande för opiater skulle bli 0,0055 gram, vilket även det är mycket lite. FDR 1 november 2011 kl. 19.45 (CET)
replies: text: Har inte reflekterat över doserna. Men det behöver ju inte vara missbruksdoser som avses, utan kanske terapeutiska? Jag kollade upp metamina  och metadon , och 5 mg verkar vara lägsta ingångsdos i båda fall. Det är kanske inte exakt vad som avses med "amfetamin" respektive "opiater", men ändå. Åklageriet har genom Bejerots ätteläggare Jonas Hartelius sammanställt missbruksdoser för olika preparat, ser man på dom så skiljer de sig dock oerhört från uppgifterna som implicit finns i artikeln - från 0,1-0,2 gram för amfetamin, typ 0,05 gram för heroin och från ca 0,005-0,01 gram för metadon.  Steinberger 2 november 2011 kl. 14.37 (CET)
thread_title:  Doser 

message: Om man inte läser hela artikeln, eller åtminstone en bra bit in i den, förstår man inte vad det hela handlar om. Det skall förklaras redan i första meningen, annars tappar läsaren intresse. Riggwelter 10 december 2011 kl. 16.17 (CET)
thread_title: Inledningen

message: I Nordisk kriminalkrönika årgång 197O finns en tabell över antal anhållna med stickmärken som anger att siffrorna avser "2:a kvartalet år"  824 män varav 19,2 % hade stickmärken 127 kvinnor varav 33,9% hade kvinnor. Om dessa siffror avser bara 2:a kvartalet är det mer än dubbelt så höga siffror än de som står i texten.  Trenden i tabellen är samma som i texten. både antalet personer och andel med stickmärken ökar. Så frågan är om "2:a kvartalet" är en riktig eller felaktig uppgift. Någon som har tillgång till Nils Bejerots doktorsavhandling ??
thread_title: Statistik