Diskussion:Geater

message: Likheterna mellan berättelserna om Bodvar Bjarke och Beowulf är för stora för att det skall kunna vara en slump. Antingen är personerna identiska med varandra och de två berättelsernas mindre olikheter lokala utsmyckningar, eller så handlar det om två olika personer, men inom samma kulturkrets, där den ene vill upprepa vad den andre gjort. Och eftersom den norske Bödvar Bjarke reser från Götaland till Lejre i Danmark, medan Beowulf reser från "Geatland" till samma Lejre i Danmark, så anser jag att detta sammantaget bevisar att Götaland måste vara Geatland.
Det är alldeles för långsökt att tro att två så lika berättelser skulle uppstå på två så avlägsna platser som Norge och Gotland. Något samband måste det finnas, och då är det mycket troligare att det finns i det område där götar, daner och nordmän sedan gammalt hade nära kontakter, och det är längs den bohusländska västkusten. /Leos Vän 30 juli 2007 kl. 22.13 (CEST)
                                    
Nej det är förmodligen inte alls någon slump. Tvärtom är berättelserna om Bodvar Bjarke säkert ett vagt minne av den gamla Beowulfsagan såsom den ihågkommits I Norge och på Island. Men geografin och etniciteten har ändrats avsevärt för att bättre passa in med samtiden (såsom är vanligt i sagor). Därför har t ex Onela, konung av svearnas Uppland blivit Ale den Oppländske av Norge och minnet av Bjolf från gutarnas land lämnade avtryck hos en liten norsk bifigur till Rolf Krake och kanske Rolf Krake själv. Striderna mellan svearna och gutarna var förbleknade och istället förvandlade till strider mellan svear och norrmän respektive, svear och daner (vilket stämde bättre med samtiden). Det som ursprungligen torde ha varit ett sjöslag över Östersjön mellan gutarna och svearna förflyttades därför till Vänern samtidigt som Ale blev norsk. Men det är ändå trovärdigt att Beowulfs rätta identitet varit känd i hans eget hemland, där man förmodligen var mån att bevara hans minne. 
Beowulfsagan var så pass känd av sin samtid att den nådde till England. Den torde ha varit bekant i hela Norden från Gotland till Vestlandet och från Svealand till Jutland, liksom fallet är med många andra hjältesagor (Norden ägde i princip en gemensam sagoskatt). När Gotland förlorade i politisk betydelse glömdes snabbt Beowulfs rätta identitet bort. Det samtidida politiska läget dikterade sagan, i vanlig ordning. Berättelsen uppstod på Gotland, spreds i Norden och förändrades över tid i samklang med tidsandan. Men Bodvar Bjarke är inte Beowulf, snarare är han en karaktär som har influerats av Beowulfsagan, även om han ursprungligen varit en helt annan person (Joar).
replies: text: Gotland är en intressant plats och har säkert haft stor betydelse historiskt sett, och där finns en imponerande kulturskatt som alla svenskar kan vara stolta över (om vi får). Men det framstår som väldigt långsökt att gottlänningarna skulle vara geaterna då beowulskvädet faktiskt skrevs bland ättlingar till götarna i England. Eller menar ni att det var gottlänningarna som erövrade Britannien också? /Leos Vän 3 augusti 2007 kl. 20.02 (CEST)
replies: text: :Gotlänningar kan eventuellt ha inbegripits i geaterna. /Pieter Kuiper 3 augusti 2007 kl. 20.16 (CEST)
Det var angler, saxare och jutar som erövrade Britannien från dess ursprungliga invånare, inte götarna. Dessa stammar bevarande i lång tid täta kontakter med sina ursprungliga hemländer vilket innefattar det som vi idag kallar Jylland på Danmark. Anglosaxarna inbegrep möjligen gutarna i namnet geater, vilket kan ha varit en term för alla "götiska" folk, inklusive väst- och östgötar. (Joar)

text: Det fanns götar, både västgötar och östgötar, med i England (troligen bland de som kallades jutar), och de två folken (jutar och götar) var nära släkt, talade samma språk och kan pga namnlikheten lätt ha förväxlats med varandra. Det är inte mer än drygt 5 mil mellan Jyllands nordspets och Göta älvs mynning, och danskar har alltid funnits i Halland och Bohuslän. Så Beowulf kan mycket väl ha varit en i Götland boende släkting till daner. Danerna kom för övrigt från Götland enligt Jordanes. Så kopplingarna över Kattegat (Gothi-gatt) är hur många som helst, och det bevisar bortom allt rimligt tvivel att geaterna är götarna.

text: Visst kan en och annan gottlänning ha varit med i England och Danmark också, men den tanken är mer långsökt.

text: Och varför blir jag inte förvånad över att Peter Kuiper dyker upp här också? Han följer mig som en hund vart jag än går. /Leos Vän 3 augusti 2007 kl. 21.39 (CEST)
Nej, det fanns inga götar med bland de germaner som erövrade England, ingen seriös forskare hävdar detta. Danerna härstammade inte från götarna. Enligt en uppgift från Jordanes skall de ha sprungit ur svearnas folkstam, men det är ytterst osäkert om det finns någon verklighetsgrund i detta påstående. Dessutom vill jag att du låter bli att radera hela textstycken. Det kan leda till ett helt korrigeringskrig vilket är helt onödigt och ytterst beklagligt. Att du inte gillar implikationerna i en text är inte ett skäl för dig att ta bort den. Jutarna var troligen ett västgermanskt folk innan de assimilerades med danerna. De talade således en avvikande dialekt från götarna, ett språk i närmare släkt med saxarnas och frisernas. Götarna hade däremot samma språk som danerna, svearna och gutarna. Att det berättats sagor om gutar (eller götar) i England betyder på intet sätt att de måste ha varit boende där. Det berättades sagor om franker (Sigmund Welsung), och goter (Widga Welandsson, Theodric) m fl också. Det betyder inte att franker och goter någonsin bott i England. Kattegatt kommer inte av Gothi-gatt! Det kommer av ett holländskt ord med betydelsen katthålet och användes om en smal passage eller ett trångt farvatten. Vad är det för tokerier du håller på med! Du kan inte kasta ur dig vad som helst utan att ha stöd för det!(Joar)

text: Som holländare vet jag inte om kattegat betyder något. Katthål verkar långsökt. /Pieter Kuiper 4 augusti 2007 kl. 16.10 (CEST)
Ja det är iallafall den tolkningen språkhistoriker har gjort av namnet. Gat eller gatt finns i svenskan också, med samma betydelse som i holländska (förmodligen ett lån). Att katt ursprungligen skulle ha varit "gothi" är helt omöjligt. Gothi är dessutom latin, på fornöstnordiska hade ordet lydit "guta-"
eller "gauta-" vilket på modern svenska/danska givit namnet Gutegat eller Götegat. (Joar)

text: Jag skulle det andra ledet associera med lågtysk gat, tysk Gasse = svensk gata. Men jag känner inga belägg i namn på hav eller dylikt. Det första ledet kan vara vad som helst, men katter?? /Pieter Kuiper 4 augusti 2007 kl. 16.53 (CEST)
Jag låter det där med gat vara osagt. Frågan är inte väsentlig i sammanhanget. Hur det förhåller sig med katter vet jag naturligtvis inte och vi kan spekulera fritt kring detta i evighet om du vill, men faktum är att det tolkas som katt av ortnamnsforskare. Kan ju vara något mytologiskt. Men vem vet. (Joar)

text: Joar, det var inte jag som raderade det långa stycket, inte heller något av det andra du skrev. Det skulle vara orättvist tycker jag, när du lagt så mycket arbete på det. Däremot har jag försökt neutralisera din vinkling till Gotland här och där. Att Kattegat har hetat Gothigat har jag läst i någon bok men minns inte var. Dock så finns förskjutning från goth till kat även i Katalonien som tidigare hette Gothalonia och var gotiskt. Gattet/sundet ligger också mellan två områden som båda heter göt- eller jut-land, så det verkar mycket troligt att man då kallar farvattnen emellan dem för goternas gatt, dvs gothigat.

text: Angående götar och svear i England så visar bl.a Sutton Hoo att de funnits med där och varit betydelsefulla. Jag tror inte engelsmännen skulle reagera emot påståendet att götar var med i erövringen. En annan grupp man inte heller hör mycket talas om, är friserna, som också deltog i erövringen. Det var helt enkelt så att de stammar som skickade flest folk dit var de som skrev historien sedan.

text: Angående om danerna stammade från götarna eller svearna, så finns det hos Jordanes två sveafolk, och då kan det tänkas att den ena avser en stam som bodde någonstans i Götaland, men givetvis finns ingen "seriös" forskare som säger så, de tror ju inte ens att Jordanes skriver om rätt ö, än mindre om svear eller götar. Skall man stödja sig på enbart modern forskning så kommer man inte långt i sanningssökandet.

text: För övrigt skulle inte ha något emot om det kunde bevisas att Beowulf var från Gotland. Så jag är inte på något sätt fientligt inställd till dig. Men jag tror det är väldigt liten chans att det är sant. /Leos Vän 4 augusti 2007 kl. 20.52 (CEST)
Nu finns det en etymylogisk förklaring stadfäst av språkforskare för namnet Kattegatt och det har inget med goter, eller götar att göra. Det är inte troligt att man har använt namnet Gothi-gat även av det skälet att namnet är latin. På den nordiska talat i området borde det ha blivit Götegat eller Gutegat (gutar är det fornöstnordiska namnet för goterna) istället. Vad Sutto Hoo visar är att det fanns en stark koppling mellan Northumbria och svearnas välde att döma av gravskick o s v. Det betyder inte att götar bosatt sig i England. Det är naturligtvis inte omöjligt att så har skett, men framtill att det visas måste det betraktas som ren spekulation. Jordanes beskriver förvisso två folk med namnen Suehans och seutidi, varav det förra anses gå tillbaka på den urnordiska formen av folknamnet svear och det senare på det fornnordiska nationsbegreppet för svearna Svithiodh eller Svethiudh. 
Du har i viss mån rätt beträffande "seriösa" forskare i Sverige som tycks lida av nån slags oikofobisk missriktad iver. Men det gäller lyckligtvis inte den internationella forskningen. Att inte tro att Jordanes talar om Skandinavien eller om svear, götar o s v är självklart så dumt att jag inte vet om jag skall skratta eller gråta!
Jag ber om ursäkt ifall jag hoppade på dig. Jag har förstått att det var Pieter som raderade min text. Jag håller naturligtvis inte med dig beträffande kopplingen geater/gutar, vilken teori jag anser vara den som passar bäst in. Personligen har jag inget emot om geaterna skulle vara västgötar heller, men det finns tyvärr alltför många brister med denna teori för att jag skall köpa den, även om, måste jag villigt erkänna, jag tycker den är väldigt fascinerande och fantasieggande. Väl mött (Joar).
thread_title: Bodvar Bjarke och Beowulf

message: :De seriösa historikerna tror ju inte på Gotland-tolkningen. Artikeln blir obalanserad om allt detta om väduren osv finns med. Det finns nu referenser till Beowulf, men även denna tolkning av en primär källa betraktar jag som egen forskning (WP:V). Denna tolkning är i alla fall inte accepterad bland akademiska historiker. /Pieter Kuiper 4 augusti 2007 kl. 15.59 (CEST)
Det finns förvisso seriösa forskare som tror på "Gotlandstolkningen". Ett exempel är professor Bo Gräslund som redogjort för bl a kopplingen weder-vädur mm. Det är alltså inte primärforskning. Akademiska historiker är tämlige oense om vilka geaterna var och har så varit i lång tid. Syftet med artikeln är att lyfta fram de olika teorierna och ställa dem mot varandra. (Joar)
replies: text: OK, ge i så fall en verifierbar hänvisning till Gräslund. Men det är fortfarande en minoritetsståndpunkt. Geaterna förekommer endast i anglosaxisk literatur, och deras främsta skandinaviska kontakter kan inte ha varit med Gotland. /Pieter Kuiper 4 augusti 2007 kl. 16.47 (CEST)
Som sagt, artikeln vill belysa de olika teorierna (oaktat antalet förespråkare)och ställa dem mot varandra. Det kan inte vara fel. Anglosaxarnas tätaste skandinaviska kontaker var troligen med danerna från vilka de förmodligen fått historien om Beowulf. I Beowulfkvädet är det episoderna i Danmark som är de fylligast återberättade och danerna är det folk som framträder klarast trots att Beowulf tillhör geaternas folk. För danerna var gutarna naturligtvis välkända. Den nordiska sagoskatten delades av de norröna folkstammarna lika mycket på Vendeltiden som på vikingatiden. Kanske kan geatas betyda både västgötar, östgötar och gutar, som ett samlingsnamn, men de geater som förekommer i Beowulf och som förtydligas som weder-geatas (vädur-geater?) och seo-geatas (havsgeater) torde vara gutar. (Joar)

text: Ge referenser i artikeln till etablerade forskare, eller jag kommer att radera igen. /Pieter Kuiper 4 augusti 2007 kl. 19.27 (CEST)
Det är redan gjort. Varför tittar du inte på stycket om götarna och börjar radera där. Där saknas likaledes referenser. Varför sticker förbindelsen geater/gutar dig så i ögonen? Du är väl inte partisk Pieter? (Joar)

text: Nationalencyklopedin säger följande:
replies: text: :gea´ter [ge-], geátas, folk omnämnt i det fornengelska diktverket "Beowulf", där hjälten Beowulf blir kung över geátas. Här skildras strider mellan geater och sweón på 500-talet, vilket vissa forskare sett som bevis för eningsprocessen mellan götar och svear till ett svenskt rike (Knut Stjerna, Birger Nerman, Sven Tunberg). Tolkningen baseras på den språkliga likheten mellan geater och gautar (götar), men redan 1884 hävdade Pontus Fahlbeck att geaterna var identiska med jutarna, vilka dock även kallas eótenas i "Beowulf". Enligt en tredje hypotes kan geaterna identifieras med danerna (Curt Weibull). Källorna är så dunkla att en slutgiltig identifiering torde vara omöjlig.

text: Så de nämner vilka möjligheter som helst, men inte Gotland. Utomordentliga påståenden kräver utomordentligt belägg. Du har efter alla uppmaningar fortfarande inte presenterat vederhäftiga sekundära källor./Pieter Kuiper 4 augusti 2007 kl. 19.46 (CEST)
Lägg av! Tesen att geaterna skulle komma från Gotland är knappast utomordentlig utan har stöd av forskare. Den nämns nuförtiden i ett flertal historiska verk om Sveriges forntid som ett altenativ till götar och jutar och torde vara att betrakta som allmän kunskap. Att inte nationalencyklopedien presenterar den är inte ett skäl att utesluta. De teorier som finns skall väl presenteras för att ge en komplett bild? Jag lägger fram de "bevis" man har anfört. Om du vill kan du lägga till att det endast är några forskare som än så länge stödjer detta. Men att ta bort hela texten är fult. Det är att agera partiskt, i synnerhet som du tidigare redogjort för vad du själv tror.
Förövrigt kan inte "finna" land eller "finnarnas land" i detta sammanhang betyda Finnmarken i Nordnorge om du betänker sammanhanget i vilket det nämns. Efter en simtävlan (eller roddtävlan, vilket är troligare), drivs Beowulf från geaternas kust hän till finnarnas område. Att då tolka det till Finnmarken i Nordnorge, vilket innebär att Beowulf skulle ha drivit dit ända från Västergötland är så överdrivet att det även är orimligt i en saga som Beowulfkvädet. Nu får det vara slut på de här dagisfasonerna. (Joar)

text: Du envisas med att ta bort de referenser till Beowulf som Leos Vän hade lagt till. Nu är de inte överygande på något sätt, men ändå.../Pieter Kuiper 4 augusti 2007 kl. 20.54 (CEST)
Jag har inte tagit bort några referenser alls. Åtminstone inte medvetet. Det kan du inte skylla mig för. (Joar)

text: Av texten i min senaste version framgår det att både ref och text angående Beowolfs simtur är borttagna: http://sv.wikipedia.org/w/index.php?title=Geater&diff=4737545&oldid=4736705.

text: Jag lägger tillbaka både text och ref och redogör här senare för varför Finnmark är troligt. /Leos Vän 4 augusti 2007 kl. 22.12 (CEST)

text: Har nu lagt tillbaka referenser & text med bättre redogörelse samt två ref ytterligare, vilka förklarar varför Finnmark måste vara ändhållplats för Beowulfs simtur. (Jag tror de överdrev lite). /Leos Vän 4 augusti 2007 kl. 22.12 (CEST)
Som sagt jag har inte medvetet tagit bort några referenser, det är inget som jag skulle göra. Det är bra att referenserna finns där och jag tycker att kopplingen Heaðoræmas -raumar-Romerike, om den stämmer, är ett bra stöd för västgöta-teorin. Heaðoræmas holm skulle dock kunna  betyda stridsbaggarnas holme. (forneng.- ræm = eng.- ram = bagge) Så kopplingen till vädur finns där också. Dessutom, kunde Beowulf simma till Nordnorge från Västergötland, kunde nog Breca simma til Romerike från Gotland (blink). (Joar)

text: Ja, men har du inte hört talas om "norrbaggar"? /Leos Vän 7 augusti 2007 kl. 19.47 (CEST)
Hehe! (Joar)
thread_title:  Gotland 

message: Andejons raderar och frågar "Vad mängden fornminnen har med Beowulf att göra förstår jag ej"
När jag skrev "Viskans mynning var i forntiden en djup fjord, och floden var segelbar ända upp till Falbygden, som har en av de högsta koncentrationerna av fornminnen i Nordeuropa", så visar det att Viskan är en tänkbar segelled, vid sidan om Göta älv, in till kungamaktens säte, eller trakterna där omkring, i Geatland.
I och med att detta är borttaget nu så förlorar argumentet sin logik. En förutsättning för att Beowulf skall kunna ha varit nära förbunden med både havet och geatiska centralmakten, där han sedan själv blev kung, måste som jag ser det vara att det gick att ta sig via någon flod från havet till det inre av Götaland. Det gjorde det genom såväl Viskan som Göta älv på den tiden, men antagligen bättre genom Viskan eftersom det finns fall i Göta älv. Exakt var de geatiska kungarna höll till vet jag inte, men det är ju troligt att det var där fornminnena är som flest. /Leos Vän 5 augusti 2007 kl. 13.28 (CEST)
thread_title:  Om Viskan och leden till Götalands centrum 

message: Joar, jag förstår inte riktigt vad du menar med "eventuella" götar vid Götaälvmynningen. Det är väl självklart att de som bodde där var götar eftersom de haft förbindelse via älven med Västergötland i alla tider. Även området söder om älven, ända ned till mitten av Halland, skall ha stått i förbindelse med götarna vid den tiden. Detta enligt förordet i en äldre svensk beowulföversättning. Norra Halland blev danskt senare. 
"Med götar menas här västgötar, som vid den ifrågavarande tiden innehade, såsom dialekter och fornborgar intyga, utom Västergötland även norra delen av Halland och åtminstone södra Bohuslän..."
R. Wickberg, F. C. Askerbergs bokförlagsaktiebolag, Uppsala 1914.
Kyrkoherden Brogren menar att eftersom norra Halland tillhör Göteborgs stift, så visar det att den delen av Halland sedan gammalt ansett sig höra ihop med folket vid älven. Han menar att stiftsindelningarna gjordes efter hur folk sedan gammalt stått i förbindelse med varandra. Och som sagt, dialekterna mellan nord och sydhalland skiljer sig åt, i nord talar de "göteborgsk"-liknande och i syd "skånsk"-liknande dialekt. Alltså: Nordhalläningar var götar, och kan därför mycket väl ha kallats sjögötar och vädergötar.
Hur har du kommit fram till att de och folket längs kusten upp till Nordre älv aldrig varit götar?
Ett annat belägg för de naturliga kontakterna mellan västgötarna och folk ute på västkusten finns i trakterna där jag bor, dvs i höjd med sjön Hällungen i Bohuslän. Folket kring den sjön har alltid haft som sed att åka och "fria" hos folket i Lilla Edet, som ligger bara någon mil österut, i Västergötland. Sådana sedvänjor är troligen urgamla. Jag har också hört talas om personer som gick varje dag från Hällungetrakten till sina arbeten i Lilla Edet i Västergötland. Längre är det inte.
Så även om det skulle finnas andra bevis tror jag inte man behöver bevisa att västkustborna tillhör den götska folkstammen. Det måste vara en självklarhet, så nära som de har till kusten och med Göta älv och i söder Viskan som farleder. Att götarna norr och syd om älven har kallats sjögötar och vädergötar kan man alltså förvänta. /Leos Vän 8 augusti 2007 kl. 06.04 (CEST)
replies: text: Så lång tid tillbaka som det finns skriftliga källor har norra såväl som södra Halland alltid tillhört Danerna. Halland gränsade fordom till det som vi idag kallar Bohuslän, vilket tillhörde Norge.

text: Området kring Älvsborg har inte alltid varit svenskt (götiskt) utan har tidvis tillhört både Danmark och Norge.  Sverige har således inte alltid haft ett utlopp i Nordsjön. Tvärtom kallades hela det västra kustområdet Viken i forntiden, ett område där Danmark mötte Norge. Det finns inget som säger att folket boende i kustområdet där kallat sig götar. Vikingar (wikinga cynn) eller vikbor är ett troligare namn som nämns även i Widsith. Ett annat namn för området var Alvhem. Göteborg byggdes långt senare. Inga skriftliga källor så långt tillbaka de går berättar om att det skall ha bott götar här.

text: Självklart har det funnits nära kontakter mellan götarna och vikborna, de bodde ju grannar. Självklart friade man till varandras döttrar. Självklart talade man i senare tid närstående dialekter. Man kan dock inte via dialekter avgöra vad det danska börjar och det götiska slutar då dessa flyter över i varandra. Lingvistiskt sett är Skandinavien ETT språkområde med olika dialekter. Det finns inga nationsgränser för folkmålen. Vi hör ihop. (Joar)
replies: text: :Folk som talar samma dialekt brukar identifiera sig och identifieras med varandra. Norra och södra Halland åtskiljs av den naturliga gränsen Hallandsåsen, så man får vara bra envis för att förneka att nordhalland ingick i en nordre gemenskap tillsammans med götarna. Och vi talar nu inte om vikingatiden då danskarna hade trängt norrut, utan om tidigare då varken Danmarks eller Sveriges nation existerade, utan de olika områdena styrdes av småkungar. Nordhalland var bara danskt ungefär från vikingatidens början till ca år 1300. Före det måste det, som dialekt och naturliga gränser visar, ha varit i förbindelse med götarna och då blir distinktionen mallan dem och vädergötar den naturliga = dvs inlandsgötar och sjögötar.

text: :Viken var området i norra Bohuslän som ingick i den stora Oslofjorden. Alfhem sträckte sig troligen bara ner till nuvarande Älvhem, norr om Nordre älv. Där började alltså Alvhem i forna tider.

text: :Att Göteborg byggdes långt senare vet ju alla, varför nämner du det? Eller tror du att folket kring Göteborg, inklusive hela skärgården och inlandet, inte fanns före 1600-talet?
replies: text: ::Otroligt mycket trams här, men kolla var Hallandsåsen ligger. /Pieter Kuiper 8 augusti 2007 kl. 14.37 (CEST)
replies: text: :::Ok löjligt misstag av mig, men det betyder bara att jag inte kan använda just det argumentet. /Leos Vän 8 augusti 2007 kl. 19.23 (CEST)
Det jag vill säga är att det inte finns några klara dialektgränser någonstans i Skandinavien. I gränsområdena mellan olika landskap talas "blanddialekter". Det är fullt naturligt att man i norra Hallnad talade en dialekt som låg nära den i västra Västergötland. Det säger ingenting. Svenska och danska var ursprungligen samma dialekt, men det innebär inte att daner och svear identifierade sig med varandra (mer än norröner i allmänhet). Jag upprepar att så lång tid tillbaka våra skriftliga källor leder så har Halland (även norra delen) varit danskt. Allt utöver det är spekulation. Visst kan det ha bott götar i Halland, allt är möjligt, men ingenstans finns det bekräftat eller ens antytt.
Angående Alvhem och Viken så finns det inga sådana gränsdragningar som du redgör för i källorna. Alvhem motsvarade landet som låg på nuvarande svenska västkusten mellan Glomma i Norge och Götaälv i Sverige. Viken var beläget längs hela kusten kring Oslofjorden öster om Skagerrak, motsvarande dagens fylken Västfold i nordväst; Åkershus och Östfold samt dagens Bohuslän till Göta älv i sydöst, inklusive hela Hisingen. Invånarna i Viken benämndes vikvärjar (eller vikmän), fordom kanske vikingar. Det inneslöt således Alvhem. Fast visst är det tillåtet att fundera och fantisera lite. Åtminstone här på diskussionssidan.
Självklart fanns folket i Göteborg före stadens uppkomst, jag menar att man inte skall låta sig förvillas av det nutida namnet, hänsyftande till rubriken, "Göteborgare är götar". (Joar)

text: :Med rubriken Göteborgare är götar menar jag givetvis att folket häromkring ingår i den urgamla västgötiska kulturen eller gemenskapen.

text: :Dialekter är ett starkt indicium på gamla gemenskaper. Folk i fiendskap med varandra, såsom svenskar och danskar, lånar inte ord och uttryck av varandra och gifter inte ihop sig. I stället utvecklar de så småningom egna språk. Att nordhallänningar och sydbohuslänningar är grenar av götafolket ser jag som helt självklart. Jag skulle tro att de själva skulle hålla med om det också.

text: :Ditt argument att så långt tillbaka det finns skriftliga källor har hela Halland varit danskt, håller inte av två skäl. Det första är att de källor du tänker på inte sträcker sig längre tillbaka än till vikingatiden. Det andra skälet är att det faktiskt finns en äldre källa och det är just Beowulfkvädet, som säger att det fanns en götafolksgren på svenska västkusten. Att geaterna är västkustgötar är nämligen den självklara uppfattningen både utomlands och bland objektiva svenska historiker.

text: :Och angående dina tankar om Viken och Alvhem så är du åter igen tillbaka i tidig medeltid. De expansioner som skedde då från danskt och norskt håll säger inget om hur landskapen gränsade sinsemellan tidigare. För att utröna det måste man gå till t.ex dialektforskning, ortnamn, kulturella särdrag, m.m. Och dessa visar att gränserna gick så som jag beskrev.

text: :Du har inte uppgett någon källa för dina ifrågasättanden av hallandsteorin medan jag angett åtminstone två hittills. Du bör därför inte redigera i de avsnitten. /Leos Vän 8 augusti 2007 kl. 19.23 (CEST)
replies: text: ::Du håller på med egen forskning här. Sådant är inte verifierbar - WP:V. /Pieter Kuiper 8 augusti 2007 kl. 20.43 (CEST)
replies: text: :::Det gäller i så fall även Roar. Men om du tittar efter så är det mestadels här på diskussionssidan jag använder egna argument till stöd för terorin, medan jag utgår ifrån verifierbara källor för det jag skriver i artikeln. Jag jobbar på att hitta flera. /Leos Vän 8 augusti 2007 kl. 20.53 (CEST)
Det hela är egentligen ganska enkelt. På 500-talet talades ETT enhetligte språk i Skandinavien, nämligen urnordiska. Att urnordiskan skulle skilja sig åt i södra Halland och i Götaland stämmer inte, det skiljde inte heller mellan götarnas språk och svearnas på den tiden. Så enkelt var det med det. Förövrigt gifte sig förvisso folk över landsgränserna. Sveaätter var ingifta med norska ätter, götar med danaätter o s v. Detta bekräftas t o m av Beowulfkvädet där geaterna var ingifta med svearna som de låg i krig med. Beowulf själv hade en svealändsk far t ex. Man blandade sig friskt inom Norden. Man lånade visst ord och uttryck från varandra och gör så än idag. Åter igen, så länge dialekterna var levande flöt de över i varandra inom Norden. Ännu idag är norska, danska och svenska ur ett strikt lingvistiskt perspektiv inte att betrakta som skilda språk utan dialekter av varandra. Skandinavien är ett dialekkontinuum. Slå upp ordet.
Som sagt, Norden var på 500-talet ett enda stort kulturellt område. Det går inte att genom forskning i sentida dialekter på 1800-talet dra några som helst slutsatser av förhållanden på den avlägsna Vendeltiden, det måste du väl ändå förstå? Lite språkhistoria har du väl läst?
Beowulfkvädet talar förvisso om sjögötar och väder-(vädur?)götar, men jag menar att dessa är desamma som Jordanes vagoth och vår tids gutar. Ja källorna sträcker sig endast tillbaka till tidig medeltid, men allt utöver det måste ju rimligen betraktas som spekulation. Fråga vilken historiker som helst. Ingen källa överhuvudtaget nämner några som helst Hallands- eller Bohuslänsgötar. Leta fram en sådan källa så blir jag nöjd. Beowulfkvädet nämner Vädergeaterna, men det anges inte exakt var det bor. Det finns indicier, med dessa framkommer ju av artikeln. Det är det vi har att ta ställning till. (Joar)

text: Det är inte mig du skall övertyga om vad dialekterna visar, utan dem som påtalat deras geografiska och kulturella betydelse. Och dem har jag gett källänkar till. Jag tror nog att de visste vad de talade om och hade mer kunskap i ämnet än både du och jag. Därmed behöver den frågan inte diskuteras mer mellan oss.

text: Allt före vikingatid behöver inte betraktas som spekulation, t.ex finns det belagda samband mellan Beowulf och Frankerkrönikan som pekar mot Götaland. Det finns också belägg (även framförda av holländska forskare) för att Holland eller delar därav koloniserats av hallänningar - vilket är en parallell till Beowulfs och Hugleiks krigståg till friserna. Deras folk kallas där för daner, vilket ju ligger närmare till hands ifråga om nordhallänningar än om gotlänningar. Det finns väl ingen som kallat folket på Gotland för östdaner? De här sakerna utgör helt klart bevis eller övertygande indicier om att geaterna var götar/nordhalläningar. Anhängare av andra teorier kommer förstås alltid att kunna ifrågasätta och konstruera andra samband.

text: Artikeln skall avspegla de olika teorierna, så jag föreslår att vi redogör var för sig för detta, med så mycket källhänvisningar som möjligt, och låter bli att försöka sabotera eller betydelseförändra varandras bidrag i fortsättningen. /Leos Vän 9 augusti 2007 kl. 01.37 (CEST)
replies: text: :Jag ser att du lagt in de helt onödiga upprepningarna och betydelseförskjutningarna igen. Jag tycker inte det är juste att du förvränger ordalydelser som andra skrivit. Framför det du vill redovisa under Gotlandsteorin i stället, inklusive invändningar mot andra teorier. /Leos Vän 9 augusti 2007 kl. 01.46 (CEST)
Som artikeln belyser kan daner beteckna skandinaver i allmänhet, östdaner skulle mycket väl kunna syfta på gutar. Vidare kan östdaner på 500-talet inte ha betecknat hallänningar eller västgötar, då de bodde västerut sett från de danska öarna (Jylland tillhörde nämligen ännu inte danerna). Jag har aldrig hört någonstans att hallänningar skulle ha koloniserat Holland. Det är nog inget som har stöd av professionella historiker. Visst, vi kan lämna dialekterna därhän nu, jag har sagt vad jag velat när det gäller detta. Jag tycker det är fel att slå fast att det funnits götar i Halland när det på intet sett är bevisat. Visst kan det ha varit så, men det förblir ju en spekulation. Då är det ödmjukare att skriva "kanske" och "möjligen". Men jag tänker inte ihärda. Det är upp till dig nu eller nån annan att redigera.I Chroniica Guthilandorum (Gotlandskrönikan) av Niels Strelow berättas det om hur gutar färdas till Jylland och Nordsjön i ledungståg mot "sakser, meerer (merovinger=franker?) oc friiser" för att hjälpa danerna. Namnet Halico (Hugleik?) nämns på en sjöhövding i sammanhanget. Enligt Strelow fanns det intima kontakter mellan gutarna och danerna och båda folken hjälpte varanadra mot fiender (en paralell till Beowulf). Strelow byggde sina uppgifter på bl a gutniska sägner, sagor och krönikor. (Joar)

text: Det var intressant med Niels Strelow.

text: Angående götar i Halland har jag bara skrivit "troligen" vilket lämnar frågan öppen trots allt. Meningen är ju bara att de olika teorierna skall redovisas så som de framförs eller framförts. Invändningarna ingår inte i teorierna, så de kan väl, om de behövs, redovisas i något stycke för sig, med källor. Angående Halland och Holland, läs här: http://runeberg.org/hallhist/0026.html + nästa sida. (Har läst om det på holländska webbsidor också, så det är inget okänt.) /Leos Vän 9 augusti 2007 kl. 21.16 (CEST)
Tramsreferens till trams av vad prosten Bexell tramsande om år 1818. /Pieter Kuiper 9 augusti 2007 kl. 21.39 (CEST)

text: Pieter är uppenbarligen mycket upprörd. /Leos Vän 9 augusti 2007 kl. 22.09 (CEST)
thread_title:  Göteborgare är götar 

message: Pieter, du tar dig stora friheter. Diskussionssidan är till för att man skall komma fram till en enhetlig syn eller iaf vara överens om formuleringar, och det var precis vad jag och Roar höll på med. Att du inte tål att höra att hallänningar koloniserat Holland är svagt. Uppgiften kommer från en bok jag just läst ur på nätet och där citeras ett flertal holländska forskare som hävdat det: http://runeberg.org/hallhist/0026.html + nästa sida. Att holländare hjälpte till att bygga Göteborg är helt ovidkommande. Vi talar om 500-talet nu. Jag anser att diskussionssidan skall sättas in igen. /Leos Vän 9 augusti 2007 kl. 02.08 (CEST)
replies: text: Roar, du får tills vidare gå in i historiken för att läsa mitt svar till dig. Vad anser du om Pieters tilltag att radera hela diskussionen? /Leos Vän 9 augusti 2007 kl. 02.13 (CEST)
Den där Pieter är märklig. Ibland verkar han vara som en spegelbild av dig och ni kämpar båda för samma sak, med samma märkliga argument ibland. I andra fall agerar han som din motståndare och har en ytterst arrogant stil. Jag blir inte klok på honom.
Varför vill han radera diskussionssidan? Självklart är det helt fel. Pieter raderar när han få höra fakta som implikerar en tes han inte gillar. Svagt. (Joar).
Wikipedia är inget diskussionsforum. Allt detta om Göteborg (byggt på 1600-talet med hjälp av Holländare) skulle vara Geater (tusen år tidigare), med Hallandsåsen mitt i Halland osv är ett så oändligt svamlande och tramsande av er båda. Läs WP:INTE, särskilt WP:INTE#Inget diskussionsforum. /Pieter Kuiper 9 augusti 2007 kl. 12.25 (CEST)

text: Kan hålla med om att det blivit lite väl mycket diskussion här, men det har dock handlat om artikels utformning, så jag kan inte tänka mig att det bryter mot någon regel.

text: Sedan så återger du, Pieter, inte det jag sagt på ett korrekt sätt. Och att blanda in vem som byggde Göteborg är helt utanför ämnet här, så följ reglerna själv innan du klandrar andra. För övrigt är du välkommen hem igen. ;0D

text: /Leos Vän 9 augusti 2007 kl. 21.16 (CEST)
thread_title:  Radera diskussionssida? 

message: 1) Man anger inte titlar i uppslagsverk. 
2) Nerman var inte professor i Sverige. Han hade varit professor in Tartu i hela två år. Nerman levde innan du-reformen, och jag skulle gissa att han titulerades 'museidirektör'. /Pieter Kuiper 10 augusti 2007 kl. 00.54 (CEST)
replies: text: Sluta nu med professortramset, det används inte i uppslagsverk. Gubben har en länk, så att alla kan se vilken nationalist han var. Eventuellt kan man skriva 'arkeologen Nerman', så att alla vet vad han sysslade med. På samma sätt säger man inte 'professor Curt Weibull' i dessa sammanhang. /Pieter Kuiper 10 augusti 2007 kl. 14.06 (CEST)
replies: text: :Föraktfulla uttryck om en man som gjort mycket för Sverige, freden och historisk forskning. Han är värd att respekteras om han så bara var arkeolog. /Leos Vän 10 augusti 2007 kl. 14.28 (CEST)
thread_title:  'Professor' Nerman 

message: Det vore bra med en bättre karta än den nuvarande från 1100-talet. Det finns en här som täcker beowulfkvädets tidsrymd, och som är gjord av en professor vid Umeå Universitet utifrån analyser av arkeologisk fyndtäthet:
http://www.umu.se/archaeology/publikation/ae/hogom.html
Det skulle vara enkelt att göra en ny karta och bara överföra och eventuellt färglägga regionerna, så att man får en överblick över Norden under romersk järnålder ca år 0 - 400 eKr, källstyrkt med hänvisning till UU.
Men jag tänker givetvis inte göra mig det besväret om kartan sedan bara blir raderad, så jag ställer frågan här först. Någon som har något att invända? /Leos Vän 15 augusti 2007 kl. 20.25 (CEST)
replies: text: Jag har svårt att se den arkeologiska kartans relevans för en artikel om Geater. /Pieter Kuiper 15 augusti 2007 kl. 21.10 (CEST)
replies: text: :Beowulf omtalar ett antal småkungariken, förutom geaterna, som är lätt identifierbara på kartan. Arkeologiska fynd från samma tid styrker alltså Beowulfs utsagor, vilket bör vara av intresse för såväl beowulfforskning som fornnordisk historieforskning, liksom för den intresserade allmänheten. Annars kan kartan placeras längre ner, t.ex bland kungarna. /Leos Vän 15 augusti 2007 kl. 21.54 (CEST)
replies: text: ::"Lätt identifierbara småkungariken"? Det låter som egen forskning, eftersom Pelles karta inte identifierar någonting. /Pieter Kuiper 15 augusti 2007 kl. 22.02 (CEST)

text: :Med tanke på hur mycket utrymme som läggs på diverse teorier över vilka geaterna var, och att avstånden mellan de olika folken och den lokala geografin är ganska viktig, kan jag inte se varför en illustration över danernas, juternas, västgötarnas, östgötarnas, gutarnas och svearnas områden skulle tas bort, om den är baserad på trovärdig forskning.

text: :andejons 15 augusti 2007 kl. 22.22 (CEST)
replies: text: ::Man kan låta kartan tala för sig själv och bara presentera den som en överblick över nordiska småkungariken mellan 0-600 baserad på fyndtäthet. Sedan får folk känna igen vad de vill. /Leos Vän 16 augusti 2007 kl. 04.56 (CEST)
Kartans biskrift på Umeå websajten är:

text: Schematic map over the Nordic area showing the central settlement regions (black) of the Roman Iron Age and Migration Period.
Inget om Geater där. Inget om småkungar. Kartan kanske kan ha sin plats i en artikel om arkeologi i Norrland, men Umeå påstår väl inte att de hittade Beowulf i Högom? /Pieter Kuiper 16 augusti 2007 kl. 08.40 (CEST)

text: Och sen läser man texten över och ser bland annat "13 petty kingdoms".

text: andejons 16 augusti 2007 kl. 09.05 (CEST)
replies: text: :OK, nu ser jag det. Engelskan är bedrövlig där. Och vaddå "Analyses have shown..."? Men fortfarande inget om Geater, göter, goter, gutar, juter, osv. Kartan är inte relevant för artikeln. /Pieter Kuiper 16 augusti 2007 kl. 09.18 (CEST)
replies: text: ::Tja, göterna och svearna bör ha funnits vid denna tid (enligt Larsson). Jag håller med om att det vore bra om folkslagen kunde placeras ut.

text: ::andejons 16 augusti 2007 kl. 09.39 (CEST)
replies: text: :::Nu hade Peter Kuiper raderat kartan igen, alltså för andra gången idag. Jag förstår inte varför, kartan måste ju vara relevant för en artikel om geater då den visar den geografiska och historiska omgivning där de levde, i den tid Beowulfkvädet utspelas. Är det någon detalj i kartan som är felaktig eller något som saknas i den kan jag lätt göra ändringar. /Leos Vän 16 augusti 2007 kl. 23.22 (CEST)
replies: text: ::::Umeåkartan är inte mer relevant än vilken nyhetskarta över Sverige som helst. De där svarta bläckplumparna handlar om Pelles tolkning av arkeologi i Norrland. Det är oklart var och i vilket samband kartan har publicerats, men jag anser det ganska osannolikt att det är med något biskrift om 13 nordiska småkungadömen. Ptolemaeus däremot är klart mer intressant än de där bilkartorna. Dessutom visar den att goterna kunde bo nästan varsomhelst.  /Pieter Kuiper 17 augusti 2007 kl. 00.25 (CEST)
replies: text: :::::Du verkar redan ha glömt vad Andejons påpekade för dig, att texten ovan kartan på umeåsajten säger att områdena motsvarar 13 nordiska småkungadömen. Kartan hävdas ha gjorts genom att analysera fyndtäthet under tiden 0-600, vilket är mycket mer relevant än en 1400-talsrekonstruktion av en ofullständig geografisk hörsägen-beskrivning från 200-talet. Dessutom tyder dina föraktfulla kommentarer på att du vet att du har fel. Om du raderar igen antar jag att du kan bli blockerad. /Leos Vän 17 augusti 2007 kl. 00.39 (CEST)
Det finns alla skäl att ifrågasätta arkeologens påståenden om "at least" tretton småkungariken.  Sidans engelska är så erbarmlig att det inte kan ha publicerats i någon vederhäftig akademisk tidskrift. Sedan handlar det om Norrland, där författaren hör hemmma. Hans "analys" av andra områden i Norden ger jag inte mycket för, och ingen placerar Beowulf i Högom försåvittjagvet. Arkeologer kan sällan se om någon döing var kung (undantag: Tutankamon osv), eller om ett område är ett kungarike. Du övertolkar en övertolkning - egen forskning. /Pieter Kuiper 17 augusti 2007 kl. 00.50 (CEST)

text: Jag tror snarare du övertolkar Wikipedias regler. Kartan har relevans, och du ifrågasätter en professor vid Umeå Universitet. Vi får väl låta andra avgöra saken. /Leos Vän 17 augusti 2007 kl. 01.38 (CEST)
replies: text: :Professorn vid Umeå universitet har ytterst stark lokal förankring, som tydligt framgår från hans hemsida. Han är nog inte särskilt förtrogen med de områden där Beowulf kan antas ha levt. Lite sökningar på scholar.google.com visar också att han inte citeras mycket i resten av Norden. /Pieter Kuiper 17 augusti 2007 kl. 02.15 (CEST)
thread_title:  Bättre karta? 

message: Finner hela artikeln märkvärdig fri från den minsta källkritik. Här radas upp personers dödsår och deras relationer med varandra och jag ställer frågan: vilka ursprungskällor utgår man från förutom Beowulfkvädet? 
Låt mig bara ta ett exempel av många: 
"Wiglaf (urnordiska Wigalaibaz, Wigleif) blir geaternas kung efter Beowulfs död, omkring år 580. Han är son till Weohstan, en annan sveaman av Waegmundingarnas ätt, som hade övergått till geaterna under striderna mellan dem och svearna." Var är den samtida källan till alla dessa påståenden? Var någonstans omtalas att Beowulf dör ca 580. Mig veterligen är hans dödsår inte alls känt. Var finns omtalat Wiglafs släkt som kopplas till Waegmundingarnas ätt vilka övergått till striderna mellan dem och svearna? Var omtalas denna övergång? Tycker att om man tar fram sådana här saker på Wikipedia ska man också ange källan. Med källan menar jag inte någon sentida skribent utan en primärkälla.
Om man nu ska gå till de samtida källorna (eller mycket närliggande) tycker jag att Ottars ögonvittnesbeskrivning från 870 inte får glömmas bort eftersom denna, mig veterligt, är den enda samtida säkra källa som utpekar var Gautland eller geaternas land låg. Ottar seglade från Skiringsal i södra Norge över Kattegat mot Hedeby (Slesvig) utmed Kattegatskusten och hade då "Gotland & Sillende" på styrbord sida. Här finns ingen som helst tvekan att det dåtida Jyllands norra del kallades Gotland eller Gautland. Ordet omtalas dessutom två gånger i originaltexten. Placeringen av Beowulfs hemvist till Jylland passar dessutom med den övriga texten i kvädet. När Beowulf seglar ut för att göra sina bravader är det till danerna han seglar. Hrodgar omtalas i kvädet som östdanernas drott. Under striden med Grendel står norddanerna utanför gilleshallen. Kampen mellan Hygelac mot friserna som Beowulf också deltog i utkämpades någon gång 515-525 i Frisland, norra Holland. Detta stämmer också väl med det närliggande Jylland som Gautland.Sven Rosborn 17 augusti 2007 kl. 19.07 (CEST)
Vad som stämmers sämre är dock att folknamnen geatas (urgermanska *gautoz) och jutar (*eutaniz) inte är besläktade. Jutarna nämns även i Beowulf under det direkt motsvarande anglosaxiska etnonymet éotenas. Dessutom tycks geaterna ha haft täta kontakter med svearna. Det berättas om ett flertal slag som skall ha stått mellan båda dessa folk. Svear är ingifta i geatiska släkter. Vid ett tillfälle då den svenska kungasonen Eadgils fördrivs från svearnas land är det till geaternas land han flyr över havet. Det verkar då mycket långsökt att tro att det skulle röra sig om det avlägsna Jylland. (Joar)
replies: text: Det var mycket snabbare att färdas över havet än över land. Svear var ingifta med kungar i Kiev! Jylland var nära för dem. Det fanns till och med sveakungar i  Danmark på 900-talet. /Pieter Kuiper
Men snälla Pieter! Du kan inte jämföra 500-talet med den expansiva vikingatiden! Den politiska (och tekniska) situationen på folkvandringstiden och Vendeltiden var helt annorlunda. Visst gick det snabbare att färdas över havet även då, men att svearna skulle ha företagit regelrätta erövringståg mot Jylland på 500-talet är väldigt långsökt. Det fanns mer eftertraktansvärda mål på närmare håll. Dessutom befann sig danerna emellan. Svearnas intressesfär låg österut, medan danerna strävade åt söder och väster. Det finns inget som tyder på att svearna skulle ha haft så nära kontakter med jutarna som Beowulfkvädet antyder att de skulle ha haft med geaterna. Tvärtom är det ganska osannolikt. Sammantaget visar både lingvistik och ovanstående slutsatster att jutarna är osannolika som geater. (Joar)
Jeg vil opfordre til, at man læser, hvad Sven Rosborn skriver. Han har nemlig helt ret i sine informationer om Ottar og hans benævnelse af Gotland (Jylland). I øvrigt er Hjorthallen i Lejre dukket op, og hvis man kom fra Jylland, kunne man sejle gennem Roskilde Fjord for at komme til området ved Lejre. --Jan Eskildsen--

text: Dukket? I would advise you to write in English, since most Swedes understand that better than Danish. - Tournesol 26 september 2007 kl. 00.34 (CEST)

text: Vad är det här för oförskämdheter! Diskuteras ett ämne som har med Danmark att göra är det självklart att danska sakkunniga ska få lov att göra sin röst hörd på sitt eget språk. Tala för dig själv. Vi i Skåne har åtminstone inte någon problem med danskan. Sven Rosborn 26 september 2007 kl. 06.55 (CEST)
replies: text: :Jag håller med Sven Rosborn, i alla fall när det handlar om skriftspråket. Det är välbehövligt med danska uppfattningar. (Och min återställning av en kommentar om Kattegat var endast orsakad av att Eskildsens redigering hade ändrat denna långa sidans struktur, så att det var svårt att hitta. Tar det gärna en gång till i det nya avsnittet längst ner.) /Pieter Kuiper 26 september 2007 kl. 08.33 (CEST)
replies: text: ::Jag har inte krävt av Eskildsen att han skall skriva på engelska, bara föreslagit det då jag tror fler av SVWP:s aktiva användare förstår engelska (utan risk för missförstånd) än danska. Om Sven Rosborn tar det som en förelämpning får det stå för honom. - Tournesol 26 september 2007 kl. 13.49 (CEST)
thread_title:  Källkritik? 

message: Förutom det att Pieter Kuipers återställningar gjordes utan att ta hänsyn till att det var mer än bara texten om Attila som togs bort, vilket är ett nonchalant beteende då det orsakar merarbete, så har han också utgått ifrån en egen uppfattning i stället för att ta reda på fakta, och dessutom med en grov insinuation kommenterat en av sina raderingar (http://sv.wikipedia.org/w/index.php?title=Geater&diff=4819469&oldid=4819326). Beteendet tyder inte på en önskan att vara seriös, utan återspeglar en personlig agenda.
Att Attila är ett gotiskt namn har stöd av språkforskare, se (diskussion:Attila, och det användes i Europa långt före hunnern Attila fick det. Dock kan det bakom hunnerkungens gotiska namn möjligen kan finnas ett hunniskt namn, men det är då bara spekulationer som inte hör hemma här eftersom denna artikel handlar om geaterna och, i det aktuella stycket, om deras kungars namn och vad de betyder. När jag skrev om Hrotilas namn och angav att det kunde jämföras med namnen Attila och Wulfila, så hade det alltså inget att göra med hur hunnern Attila fått sitt namn. Attila betyder "Lille far", liksom Wulfila betyder "Lilla vargen", och således betyder Hrothila antingen "Lille Roe" eller helt översatt "Lilla Kändisen". (Vilket i sin tur antyder ett intressant samband mellan geater och goter.)
Jag föreslår att artikeln först skall återställas så som jag senast hade redigerat den. Vill någon sedan göra nya redigeringar, så gör det utan att återställa hela artikeln, vilket är ett ofog. /Leos Vän 21 augusti 2007 kl. 22.33 (CEST)
thread_title:  Om det gotiska namnet Attila 

message: I stort sett merparten av avsnittet under "Göter" verkar vara Wikiskribentens egna hypoteser. Detta avsnitt måste därför kraftigt revideras eftersom Wikipedia ska redovisa gällande, publicerad fakta och inte framföra egen forskning eller personliga hypoteser. Så t.ex. är meningen "Detta skulle motsvara den geatiske hjälten Beowulfs färd till samma Lejre i Danmark för att där dräpa ett troll som hemsökt danerna" ett exempel på detta och dessutom är den helt fel i förhållande till faktamaterialet. Lejre omtalas nämligen aldrig i Beowulfskvädet utan här har skribenten på egen bevåg mixat ihop för att få samman det med den norska sagan om Bodvar. Slaget på Vänerns is kopplas helt friskt samman med Beowulfkvädets "ett frostkallt härnadståg på havet". Författaren dra sedan sina egna slutsatser, baserade på sina deklarade hypoteser. En lång, och som jag uppfattar det, personlig utlägning om varför Beowulf inte finns med i isländsk sagomaterialet blir resultatet. Beowulf blir t.ex. plötsligt Bjarki på isländska.
Det måste till kraftiga revideringar i denna artikel om den ska vara värdig att stå på Wikipedia. Jag köper det jag kritiserat ovan om det finns publicerat på ett trovärdigt sätt och dessa källor anges i artikeln, annars bör det tas bort. Sven Rosborn 25 augusti 2007 kl. 17.30 (CEST)
replies: text: :Texten är inte skriven av en enda författare utan det har tillkommit textsnuttar efter hand som sidan utvecklats. Att Hrothgar, som omnämns i andra källor, höll till i Lejre är väl common knowledge så det ifrågasättandet förstår jag inte. Och kopplingen mellan Beowulf och Bjarke finns det otaliga källor för, oavsett om kopplingen är rätt, och man kan lätt hitta ett flertal på nätet. Jag tror den här täcker allt det du undrade över: http://www.bartleby.com/211/0303.html /Leos Vän 25 augusti 2007 kl. 23.17 (CEST)

text: Det mesta efter ingressen förtjänar ingen plats. Det räcker med att nämna de två eller tre viktigaste tolkningar. /Pieter Kuiper 25 augusti 2007 kl. 17.39 (CEST)

text: På :en:Talk:Gothenburg#Geats har i diskussion med charmtrollet Berig kommit fram att Geatas bara förekommer i dikten Beowulf. Det används inte om vikingar som kom för Danegeld osv. Det är alltså ungefär lika intressant att undra om hoberna är irländare eller walensare. /Pieter Kuiper 25 augusti 2007 kl. 20.41 (CEST)
replies: text: :Utrymmet på Wikipedia är obegränsat, så det finns ingen anledning att korta ner artiklar så länge det väsentliga finns i ingressen. Jag tycker ingressen bör skrivas om något, och att innehållet där och nedanför bör struktureras om bättre. Artikeln är långt ifrån klar ännu och borde förses med någon flagg om det.

text: :Det du skriver om geats på engelska Wiki är inte en helt sann beskrivning, men den diskussionen kan väl fortsätta där så länge. /Leos Vän 25 augusti 2007 kl. 23.17 (CEST)
Nu har jag lagt in referenser till en artikel som täcker allt det som efterfrågades av Sven Rosborn. Att artikeln är gammal är ingen nackdel här då det visar att de efterfrågade kopplingarna är etablerade sedan länge. Kan någon hitta en nyare referens så har jag dock inget emot det. /Leos Vän 26 augusti 2007 kl. 00.56 (CEST)

text: Det var det värsta jag har sett. Det står ju inget där om Lejre eller Ale eller Adils. Waste of time, bluff o båg. Bort med det. (Men jag låter det vara kvar nu, så att en annan kan se. Är det här inte skäl nog för blockering?) /Pieter Kuiper 26 augusti 2007 kl. 01.03 (CEST)
replies: text: :Ta inte i så. Gå en bit ner i artikeln, till stycke 10 och vidare. /Leos Vän 26 augusti 2007 kl. 01.10 (CEST)
replies: text: ::I sådana fall läser jag inte, jag gör ^F på Lejre osv. /Pieter Kuiper 26 augusti 2007 kl. 01.25 (CEST)

text: ::Nu ser jag det, Leire. Dessutom hade även Ale och Adils andra former. Och man ser att han redan då intog ett minoritetsståndpunkt: "The hero himself still remains to be discussed. On the whole, though the identification is rejected by many scholars, there seems to be good reason for believing that he was the same person as Bö[char]varr Biarki, the chief of Hròlfr Kraki’s knights." Det har inte vänt ett sekel senare. Tramsreferens. /Pieter Kuiper 26 augusti 2007 kl. 02.24 (CEST)
replies: text: :::Det handlar ju inte om huruvida kopplingen Beowulf-Bjarke är riktig, utan om att det finns historieforskare som gjort den kopplingen. Det var bara det som efterfrågades. Artikeln här redovisar bara vilka olika teorier som framlagts, i detta fall hör det i någon form till Götalandsteorin. Jag tror inte heller att det är samma personer, utan att Bjarke var någon som ville efterlikna Beowulf. /Leos Vän 26 augusti 2007 kl. 05.29 (CEST)
Tack för källhänvisningen. Intressant läsning och mycket som kan tyckas riktigt men den hade aldrig hållit ens i det enklaste forskningssammanhang. För det första erkänner författaren själv att det inte finns några samtida källor till hela denna ”personkronologi”:
“With the exception of Ynglingatal, which dates probably from the ninth century, all the Scandinavian works mentioned above are quite late and, doubtless, based on tradition. … Indeed, we have unfortunately no contemporary authorities for Swedish and Danish history before the ninth century.”
Den enda källa som omtalar Lejre och som man menar kan vara relativt gammal är ”Krönikan om Lejrekungarna” men denna är tillkommen först på 1100-talet, femhundra år efter händelserna utspelats. Resterande av ”källmaterialet” är senare, från slutet av 1100-talet fram till 1300-talet. Mot detta sagomaterial står ensamt det urgamla Beowulfkvädet. 
Dessutom är det intressant att konstatera att författaren till den refererade internetkällan själv medger att det är många forskare som har förkastat hans framlagda hypotes: 
 
“On the whole, though the identification is rejected by many scholars, there seems to be good reason for believing that he was the same person as Bö[char]varr Biarki, the chief of Hròlfr Kraki’s knights. In Hròlfs Saga Kraka, Biarki is represented as coming to Leire, the Danish royal residence, from Götaland, where his brother was king.”
Vad det är som gör att internetförfattarens tolkning skulle vara den mest troliga framgår inte alls i texten.
Wikipediatexten som den i dag föreligger blandar alltså friskt i originallitteratur (Beowulfkvädet), litteratur från mer än ett halvt årtusende efter händelserna och ett antal Internetkällor. Man redovisar historiska kopplingar som inte med den minsta grad av traditionell faktagranskartradition kan hålla och blandar detta med ingredienser som, vill jag villigt erkänna, kan verka logiska. Allt blir till en trovärdig berättelse som alls inte är trovärdig. Tyvärr är detta Wikipedias svaghet – man vågar inte helt lita på det som står skrivet i detta lexikon. Här är skillnaden mellan denna typ av lexikon och t.ex. NE där allt bakgrundmaterial är faktagranskat av personer som vet vilken forskarstatus olika frågor har.
Jag accepterar emellertid din skrivning utifrån Wikipedias regler men konstaterar samtidigt att bakgrundsfakta inte alls håller. Jag tycker att man i varje fall i ingressen bör lägga till ett förtydligande om just svårigheterna med att koppla samman historiska händelser när källorna divigerar så våldsamt i tid. Sven Rosborn 26 augusti 2007 kl. 09.32 (CEST)

text: Om det är så att en teori inte är allmänt vedertagen bland forskare bör detta definitivt framgå. Är dess förespråkare dessutom i klar minoritet bör den dessutom endast få begränsat utrymme (se WP:UNDUE, som förvisso inte är riktlinje, men som ändå tycks ha ganska brett stöd).

text: andejons 26 augusti 2007 kl. 09.45 (CEST)
replies: text: :Men som sagt så handlar ju detta inte om huruvida teorierna är riktiga utan om att de finns eller har funnits. "Götalandsteorin" presenteras alltså sådan som den traditionellt brukar framföras, gotlandsteorin, hallandsteorin och jutlandsteorin likaså. Och vill någon beskriva forskningsläget så kan ju det göras i ett stycke också. Men då bör väl både internationellt och nationellt läge redovisas antar jag. /Leos Vän 26 augusti 2007 kl. 18.04 (CEST)
replies: text: ::Nix. Om någon övervintrad göticist skulle komma och skriva ett oherrans långt stycke som identifierade geater med goter skulle detta inte vara acceptabelt, även om den uppfattningen förekommit. Detaljerade beskrivningar av teorier som inte har stöd bland seriösa forskare är inte bra och bör förkortas, oavsett om de har har stöd i vissa grupper. Västgötaskolan skall t.ex. inte mer än nämnas i en artikel om Sveriges uppkomst, och absolut inte beredas plats för att komma med påståenden om att Uppsala skall ha legat vid Hornborgasjön och andra konstigheter.

text: ::andejons 26 augusti 2007 kl. 18.18 (CEST)
replies: text: :::Det håller jag med om. (Förutom det där om Hornborgasjön givetvis :0) Det jag betonade var att teorierna behöver inte bestridas då de bara framställs som teorier. Skillnad hade varit om någon skrivit in sådant i text som presenteras som fakta. /Leos Vän 26 augusti 2007 kl. 18.44 (CEST)
Har i ingressen lagt till ett förtydligande om den osäkerhet som finns baserat på den stora tidsdifferensen i källmaterialet som jag påtalat längre upp under diskussionerna. Det är viktigt att en läsare snabbt har detta klart för sig, inte minst för att förstå de många teorier som finns och varav en del redovisas längre ner i artikeln. 
Har dessutom tagit bort  texten ”och utanför Sverige är detta fortfarande den allmänna uppfattningen.” Den är alltför oprecis och man hade också efterfrågat källa till påståendet vilken inte kunnat anges (vilket är tämligen självklart då detta närmast krävt att man gått igenom hela det stora materialet vilket torde vara en stor forskningsuppgift).
Hoppas att ni kan acceptera dessa relativ små förändringar.Sven Rosborn 27 augusti 2007 kl. 07.40 (CEST)
Som Sven Rosborn skriver, nævnes Lejre ikke i Beowulf. Men det gør Hjorthal, som vi mener lå i Lejre. I udgaver af Saxos Danmarks krønike er medtaget sagn om Roar og Helge og om Rolf Krake. I disse omtales Lejre.
Resterne af en konges hal blev fundet i 2004, (se gerne Roskilde Museums hjemmeside).
"Og mangefold mén hin menneskens fjende,
hin grufulde ensomme, øved bestandig
i nid og nag; når natmulmet ruged,
hans gang var i Hjorthals guldsmykte sal.
Dog betrådte ej trolden den gyldne trone;
det hindrede Herren, som han ej kendte."
 
--Jan Eskildsen--
thread_title: Dags för genomgång enligt Wikipedias regler

message: Sillende är inte identisk med Själland som angivits. Ottar färdades från Sydnorge till Hedeby vid Slesvig på fem dagar. Tre dagar hade han Danmark på babord sida och havet på styrbord (svenska västkusten) och så, "innan han kom till Hedeby, hade han på styrbord (till höger i skeppets färdriktning) Gotland och Sillende och många öar. I dessa områden bodde anglerna innan de kom till England". Ottar har strukit utmed kusterna och korsat Kattegat norr om Själland och Fyn för att segla vidare söderut. Gotland och Sillende måste således vara dagens Jylland och det torde vara riktigt att se detta område som anglernas ursprungsområde innan de sjövägen invaderade England på 500-talet.Sven Rosborn 29 augusti 2007 kl. 21.13 (CEST)
replies: text: Allmänt brukar man översätta siulunti på Rökstenen med "på Själland", men det kan förstås också vara fel. /Pieter Kuiper 31 augusti 2007 kl. 14.50 (CEST)
thread_title: Sillende

message: Om detta skall vara en artikel om geater är en lista över deras kungar alls inte irrelevant. Däremot kan den vara så osäker att den därför inte bör ges så stor plats som den tar. Jag skulle nog hellre egentligen se en kortare lista över dessa, med tydligare text om vad vetenskapen anser om dem.
andejons 30 augusti 2007 kl. 20.56 (CEST)
replies: text: Vetenskapen anser nog ingenting om dessa. De är bara släkt med Beowulf enligt Beowulf-dikten, det finns inget att säga om dem. Man vet ju inget om Beowulf heller, annat än att han ska ha dödat en drake och drakens mor.  Men jag håller på att skriva, blev bara lite distreherad av trosrörelsen. /Pieter Kuiper 30 augusti 2007 kl. 21.11 (CEST)
replies: text: :Jag raderar igen. Om någon vill återställa, ska det finnas bra belägg för "början av 400-talet till slutet av 500-talet", och för "död 514 eller 515". Det är sådan historisk nonsens som wikipedia inte ska sprida till elever som skriver skoluppsatser. /Pieter Kuiper 30 augusti 2007 kl. 22.09 (CEST)
replies: text: ::Har du något emot att en kortare lista, enbart med namnen, tas med?

text: ::andejons 30 augusti 2007 kl. 22.17 (CEST)
replies: text: :::Har tagit bort årtalen för alla utom Hygelac, som får anses vara historisk. För övrigt tycks det stämma i stort med vad som berättas om resp. kung i Beowulfkvädet. /rrohdin 30 augusti 2007 kl. 22.36 (CEST)
replies: text: ::::Det står fortfarande: "början av 400-talet till slutet av 500-talet". Och det finns det inget som helst belägg för. Som historisk källa är Beowulf lika mycket värd som Ringarnas Herre. Men den här "kungalistan" här har tagit bort allt det konstiga. Vid Beowulf står det inte ens med att han har dödat drake och trollemor! Det stämmer ju inte på något sätt med vad som berättas i Beowulf. /Pieter Kuiper 30 augusti 2007 kl. 22.50 (CEST)
Jag tycker att listan är ett sammankok av Beowulfkvädet och yngre källor vilket gör det hela svårbegripbart även för mig som tämligen många gånger läst Beowulf. Samtidigt är emellertid den mycket tidiga släktrelation som man kan bygga upp genom kvädet unikt och därför bör släktlistan med relationer finnas med men endast som den relateras i kvädet, alltså befriad från alla antydningar till andra släktingar hämtade betydligt senare källor.Sven Rosborn 30 augusti 2007 kl. 23.05 (CEST)

text: Det är inte alls unikt. I bibeln står massor med tidiga släktrelationer, och Silmarillion eller L. Ron Hubbard går om möjligt ännu längre tillbaka. Om Beowulfs gärningar är artikeln Beowulf kanske ett bättre ställe. /Pieter Kuiper 30 augusti 2007 kl. 23.16 (CEST)
Som en källa, låt vara ett kväde, från troligtvis 700-talet som beskriver nordiska folkslag är den unik för nordiska förhållanden.Sven Rosborn 31 augusti 2007 kl. 07.32 (CEST)

text: Det finns uppgifter om kungarna av Mercia som härleder sin ätt tillbaka till danska tider också. För Beowulf väljer du den tidiga dateringen. Jag tror att Kiernans datering till början av 1000-talet fortfarande betraktas som en aktuell hypotes. Kvädet självt är engelskt, del av Nordsjökulturen, inte specifikt nordiskt. Dessa släktförhållanden står inte in något ättartal utan är del av en fantastisk berättelse, som det inte går att dra historisk information ur - Beowulf är ju mycket värre än en historisk roman.  /Pieter Kuiper 31 augusti 2007 kl. 07.57 (CEST)
Hm! Att definiera Beowulf som värre än en historisk roman är väl kanske att ta i lite för mycket. Genom omskrivningar och kenningar, vanligt i äldre stil och form, har man blandat historiska händelser med en myckenhet av sagor och berättarglädje. När man t.ex. talar om odjuret och kampen mot Grendel kan detta vara en omskrivning av en faktisk kamp mellan två fiender. Personligen tror jag att just uppräknande av släktrelationer kan vara de små delar av verklighetsbakgrund som överlever i en sådan skrivstil. Om vi strikt skulle följa dina tankar borde väl artikeln tas bort helt eftersom Geater väl endast i äldre litteratur är omnämnda i Widsith och Beowulf (rätta mig gärna om jag har fel), vilka båda är kväden och därför bör definieras som "mycket värre än historiska romaner". Sven Rosborn 31 augusti 2007 kl. 09.27 (CEST)
thread_title:  Geatiska kungar 

message: Om nu detta träiga med alla uppgifter om varenda kända gæt ska vara med, så kan det vara på slutet, som en appendix, där det inte är i vägen. /Pieter Kuiper 31 augusti 2007 kl. 08.21 (CEST)
replies: text: Jag håller inte med. Jag tycker det är bättre om allt som kan sägas höra till geaterna och deras gärningar ligger samlat. Dina åsikter om huruvida stycket är välskrivet eller intressant är inte en grund för artikeldisposition.

text: andejons 31 augusti 2007 kl. 08.29 (CEST)
replies: text: :Det är ju bara ett extrakt av uppgifter ur primär källa. Sådant dumpar man i en appendix. Det är inte encyklopediskt material i det här sammanhanget. Jag tycker inte att det ska vara med här överhuvudtaget. /Pieter Kuiper 31 augusti 2007 kl. 08.40 (CEST)
replies: text: ::Vi har inga appendix, så antingen skall det vara med eller inte (jag anser att det gott kan vara med, men troligen i kortare format). För övrigt är ju den mesta historieforskningen extrahering av uppgifter ur primära källor...

text: ::andejons 31 augusti 2007 kl. 09.34 (CEST)
replies: text: :::Det här extraktet är "egen forskning", något som någon wp-redaktör har destillerat ur primär källa. /Pieter Kuiper 31 augusti 2007 kl. 09.45 (CEST)
thread_title:  Disposition 

message: ägnar sig åt ett ändlöst puttande i texten. Ofta handlar det inte om substans, men om små modus-ord. Deras sammanlagda effekt visar då en tydlig POV-agenda: Gotland (Atlantis i Östersjön?). Ett annat problem med dessa små ändringar är att 81.232.110.229 aldrig förklarar sina ändringar i redigeringssammanfattningen. Jag har nu suddat lite, pga att texten börjar översvälla med massor av mesiga sma waffling-ord. /Pieter Kuiper 1 september 2007 kl. 11.16 (CEST)
replies: text: Skälet till ändringarna är t ex språkliga, andra har berott på att teorierna skall belysa stöd såväl som kritik, och slutligen har jag tagit bort en hel del av stycket om gutarna för att göra den mer kärnfull och mindre massiv i förhållande till de övriga teorierna i enlighet med önskemål. Atlantis i Östersjön? Förövrigt undrar jag var i texten om gutarna du hittar "egen forskning"? Vad betyder wafflingord? (Joar).
replies: text: :Jag menade egentligen :en:WP:Avoid weasel words, här WP:FLUFF. Du kan ju se vad jag tog bort: "någon gång", "skall ha", "ha ansetts vara". Sådant tillför ingenting, och gör artiklar bara vaga. Du har en benägenhet att skjuta in massor med sådana ord i meningar som du inte håller med om, i ändlösa serier av pyttesmå ändringar. /Pieter Kuiper 2 september 2007 kl. 15.50 (CEST)
Jag har inget att invända mot dina språkliga ändringar därvidlag. Förövrigt undrar jag fortfarande vad du menar meed egen forskning i stycket om gutarna. Jag tycker att vi kan ta bort bannern nu, vad säger du? (Joar)

text: Det hänvisas två gånger till Gad Rausing i "Fornvännen", och det går inte ens att avgöra om det är samma artikel som avses. Särskilt auktoritativ är det inte med en referens till en arkeolog. Stora delar av artikeln är inte försedda med källhänvisningar, och där misstänker jag egen forskning.  /Pieter Kuiper 2 september 2007 kl. 16.13 (CEST)
Det hänvisas till två artiklar av Rausing, Fornvännen 1980 och Fornvännen 1985. En arkeolog är betydligt mer auktoritativ när det gäller att analysera järnålderssamhällets uppbyggnad och struktur samt sjötekniska landvinningar än en historiker. Inget i artikeln är egen forskning. Jag skall förse artikeln med källhänvisningar, därefter ämnar jag ta bort bannern. (Joar)

text: Du har inte läst artiklarna som du citerar, vågar jag påstå. Jag har nu samlat ihop en liten bibliografi i artikeln Gad Rausing, och då ser man att han skrev om Beowulf i Fornvännen årgång 80, 1985. Då har vi alltså ingen som helst anledning att tro på din framställning av vad Rausing säger. Jag raderar. /Pieter Kuiper 2 september 2007 kl. 16.50 (CEST)
Jag var lite snabb där. Jag ville minnas att Rausing verkligen hade skrivit två artiklar i detta ämne, men du har helt rätt i Fornvännen 80, 1985. Det är denna text jag hänvisar till. Självfallet har jag läst artikeln. Du är väldigt snar att radera. Vill du att jag citerar ur texten? "Avståndet från Hoburgen på Gotland runt Ölands södra udde och utklippan mellan Skåne och Bornholm till klipporna vid Stevns klint är 229 nautiska mil. För att man skall tillrygga denna distans på 48 timmar behövs en genomsnittlig hastighet på 4.8 knop, vilket idag är fullt möjligt med en gutnisk tremänning om man åker på försommaren med rådande friska östvindar..." ( (Joar)
Eftersom bannern har återställts undrar jag vad som kan göras för att förbättra artikelns kvalitet? Vad är det som behövs läggas till, tas bort? (Joar)

text: Det var inte den uppgiften som jag hade raderat, eftersom det är något som t ex Weibull också betonar. Jag raderade: När Beowulf dör ber han att få bli begravd i "Hrones nes" vid kusten. Denna plats har av arkeologen Gad Rausing (Fornvännen 80) av språkliga och geografiska skäl identifierats som Rone socken på sydöstra Gotland. Även om det skulle stämma att Rausing sagt det, ligger det utanför hans professionella kompetens.

text: För att få balans i artikeln, måste Gotlandsteorin kortas ner. /Pieter Kuiper 2 september 2007 kl. 17.37 (CEST)
Problemet med att korta ned artikeln är att man måste utelämna argument som åberopats. Jag tycker det är viktigare att alla teoriers styrkor och svagheter presenteras så att var och en som läser kan bilda sig en egen uppfattning grundad på de fakta som finns. Så här skriver bl a Rausing angående Rone: "Beowulfs Hronesnäs har man försökt härleda från det anglosaxiska "hron" som betyder val. Kan det möjligen vara så att Rone har härletts från "hron" såsom platsen där man fångade delfiner? ...Fastän valfångst vanligtvis associeras med Atlanten har den till för inte allt för avlägsen tid spelat en avgörande roll för ekonomin för södra Skåne, Öland och Gotland. Delfinerna, även kallade tumlare, som kommer in i Östersjön på våren...". Vad anser du bör kortas ner? (Joar)

text: Jag hade alltså rätt i min förmodan att det inte alls stämde att Rausing hade identifierat Rone med Beowulfs grav.

text: Angående längd: en bra förklaring behöver sällan många argument. Läs även :en:WP:WEIGHT. /Pieter Kuiper 2 september 2007 kl. 18.47 (CEST)
Nej, det hade du inte. Rausing antog att Hronesnäs där Beowulf begrovs är samma som Rone. Dessa slutsatser kom han fram till av olika skäl bl a geografiska och språkliga. Det var just precis vad jag skrev. En bra förklaring behöver inte många argument skriver du? Geatas betyder götar. Jutar (éotenas) särskiljs från geater i  dikten. Geaterna är alltså götar. Är detta en fullgod förklaring tycker du? Då bleve det en väldigt kort artikel. Kan du inte sluta upp att fåna dig nu. Låt oss arbeta tillsammans istället för att göra nånting bra av det här. (Joar)

text: Na, om du vill höja tonläget, svarar jag att du kan ta bort det fåniga stycket om högen som i "folkets mun" skulle kallas Angantyrs hög. Ett typiskt produkt av någon 1700-tals präst. /Pieter Kuiper 2 september 2007 kl. 19.30 (CEST)
replies: text: :Vad folk kallar sina lokala högar har ofta ganska lite med vad som faktiskt finns i dem att göra. Många högar är från en tid som det idag inte finns några som helst minnen från, men har likt förbaskar fått namn efter någon lämplig kung som står nämnd i någon kungalängd eller dylikt. Jag tog därför bort det stycket.

text: :andejons 2 september 2007 kl. 20.59 (CEST)
Beowulfkvädet var inte känt i Norden på den tiden då namnet "Angantyrs royr" nedtecknades. Någon Angantyr nämns inte heller i gamla kungalängder. Namn på högar är som vilka ortnamn som helst. Även om alla historiska minnen om en ort förbleknat kan namnet leva kvar. Därför har vi ortnamn som t ex Torslanda, eller Ulleråker trots att de gamla gudar som bevaras i dem för länge sedan glömts bort av allmogen. (Joar).
Skulle bra gärna vilja ha reda på var publicerad fakta för dessa nedanstående påstående i artikeln finns att tillgå: 
"Å andra sidan kallades alla nordbor för daner vid den tiden. I ett textstycke i Beowulfkvädet används också termen östdaner istället för geater." I Ynglingatal omtalas ju t.ex. alla uppräknade Uppsalakungar inte som  daner. Meningarna bör strykas. Sven Rosborn 2 september 2007 kl. 22.19 (CEST)

text: Du får gärna stryka meningen, men den syftade på vad Franker (och i viss mån engländare) kallade vikingar och andra nordbor. I en intern nordisk text som Ynglingatal är det förstås en annan sak. /Pieter Kuiper 2 september 2007 kl. 22.27 (CEST)
En liten kommentar: Franker, morer och anglosaxare använde ordet nordbor eller nordmanner. Anglosaxare i undantagsfall endast daner och då om det endast var frågan om danskar. Jag tar bort. Sven Rosborn 2 september 2007 kl. 22.48 (CEST)
thread_title:  Ändlösa små ändringar  

message: User:Leos Vän kommer nu med en hög referenser som ska ge belägg för "Förr tolkade man dem som götar (huvudsakligen västgötar), och i utlandet är detta fortfarande den allmänna uppfattningen." Han har inte lyckats.
Den första referensen är ett halvt sekel gammal och kan inte säga något om vad dagens allmänna uppfattning skulle vara.
Det andra citatet är ytterst selektivt. Det föravgås av "No one knows where Beowulf's homeland was." Och det följs av en redogörelse för debatt bland experter som visar att det inte finns consensus. Citatet är missvisande.
Det tredje citatet talar allmänt om södra Sverige, inte specifikt om Västergötland. Det kan lika väl vara Skåne (som ju var dansk förr).
Allt detta visar bara att det inte finns någon allmän uppfattning bland engelskspråkiga Beowulf-vetare. För de flesta av dem är det inte något de är särskilt intresserade av. Diktens datering är en mycket större fråga, och där finns absolut ingen konsensus. Då kan man väl glömma att de skulle vara överens om vilka geaterna var. /Pieter Kuiper 6 september 2007 kl. 22.53 (CEST)
replies: text: Det är dessutom inte så tydligt att använda begreppet "utlandet". Wikipedia är ju inte nationsbundet. /rrohdin 6 september 2007 kl. 22.56 (CEST)
replies: text: :Källorna visar sammantaget att det internationellt sett länge funnits och ännu finns en majoritet för uppfattningen att Geatland är Götaland.

text: :Sedan säger det andra citatet "No one really knows where Beowulf's homeland is. As Gillian has remarked, most scholars place it vaguely across from Sealand in the large southern Swedish province of Västergötland". 1994 anser alltså de flesta utländska forskare detta, enligt utgåvan från University of Minnesota. /Leos Vän 7 september 2007 kl. 00.16 (CEST)
replies: text: ::För det första, verket från U. of Minnesota gör inget auktoritativt intryck. Det är en personligt hållen redogörelse för färdar i de Islandska sagornas landskap och en segeltur över Kattegat, av två universitetslärare med förnamnen Gilliam och Marijane. Gilliam säger bara något kort om Geater. Marijane hänvisar till det, men håller inte med att frågan är avgjort. Hon uteslutar Gotland och Öland, eftersom det är längre än två dagars segling från Danmark. Sedan: "I am going to rule out Jutland more arbitrarily (putting the Jute argument in notes)." Sedan berättar hon utförligt om en debatt på en konferens i Berkeley i 1993 mellan John D. Niles och två andra om kartan i Klaebers utgåva. Niles (en stor auktoritet i sammanhanget) hade visat att geografin inte stämmer, och att Geaterna i Beowulf är en mytisk stam. Klaeber hade tyckt att det var Bohuslän. Marijane Osbornes slutsats: "If Beowulf's Geater did exist, it seems unlikely that they were "the" Gautar, as such, of Southern Sweden." Det är alltså raka motsatsen av vad Leos Vän säger att hon säger.

text: ::Sedan ser jag att Leos Vän har lagt in en massa hänvisningar i Västergötlansteorin till något hundra år gammalt arbete av Henrik Schuck. Suck.  /Pieter Kuiper 7 september 2007 kl. 01.04 (CEST)
replies: text: :::Citaten visar att det finns en majoritet forskare för geat/göt, oavsett vad texten säger i övrigt. Man kan dessutom lätt konstatera detta genom en sökning på Google. Och Schücks teorier är lika relevanta som Fahlbecks, och Weibulls över ett kvartssekel gamla från 1974 är inte så färska heller. Återställer du igen sätter jag en varningsflagg på din användarsida. /Leos Vän 7 september 2007 kl. 01.28 (CEST)
replies: text: ::::Leos Vän läser Osborn som Fan läser Bibeln. /Pieter Kuiper 7 september 2007 kl. 01.33 (CEST)
replies: text: :::::Ett personangrepp som givetvis inte kommer att rendera Pieter Kuiper någon blockering. Hade jag skrivit det hade det antagligen blivit det. /Leos Vän 7 september 2007 kl. 01.48 (CEST)
Jag blir lite konfunderad rörande diskussionen i denna artikel. Man hänvisar till att äldre forskare är mindre trovärdiga och att det måste finnas en majoritet av en viss nutida uppfattning om den ska ha ett värde. Sanningen är emellertid den att det inte tillkommit ett uns av nytt källmaterial sedan de gamla forskarna publiserade sig. Däremot en enorm mängd av olika personliga tyckande. Det är alltså helt frågan om endast subjektiva bedömningar men i ännu högre grad hur väl man lyckas att föra ut sin egen uppfattning. Med Internet kan man snabbt få en "konstlad" majoritet om man går in för en medveten marknadsföring. 
Kände själv personligen Gad Rausing som det hänvisas till. Han hade sin teori om just problematiken i det ämne som denna artikel tar upp (och faktiskt också många andra teorier i andra historisk/arkeologiska ämnen) men han, liksom andra seriösa historieintresserade, behandlade den som just en teori utan avsikt att den skulle ha företräde framför andra teorier. 
Artikeln måste alltså handla om de olika teorierna som finns. Hur bedömer man då vilka personers teorier som ska finnas med? Ska alla ha företräde? Här ligger det stora problemet. Om man ska göra ett urval, vad är då seriöst och icke seriöst? Är Gad seriös? Hans doktorsavhandling handlade ju om pilbågen under forntiden och inte om artikelns ämne. Själv anser jag honom givetvis som seriös eftersom han hade respekt för just andras teorier. Hans teori om Gotland delade jag dock inte samtidigt som han hade respekt för min tillskyndan av Jyllandsteorin. Sven Rosborn 7 september 2007 kl. 07.51 (CEST)

text: Nog har det hänt lite sedan Beowulf först publicerades 1815 och Grundtvig upptäckte att Hygelac var en motsvarighet till Chlochilaichus. På 1800-talet var historieskrivningen i Norden i stort sätt nationalistisk. Svenskarna trodde att Beowulf var västgöte, danskarna trodde att han var dansk. Jag har haft Henrik Schucks uppsats om Beowulf i handen, och det käns hur förlegat som helst. Det är ett väldigt löst tyckande, massor med nationalromantiska föreställningar om storhet, den typen av historiebeskrivning som Leos vän enligt sin anvämdarsida "arbetar för att återupprätta".

text: Men sedan gjorde även i Sverige den historisk kritiska metoden sitt inträde. En historiker var inte en lös tyckare längre, nej det skulle vara metod och mer stringenta resonemang om hantering av källor osv. Tyvärr har det nog blivit lite flummigare igen, särskilt när det handlar om populär historia. Men det betyder inte att man återgår till Schuck eller Rudbeck.

text: Angående Rausing, han var ju den naturvetenskapliga, teknikhistoriska typen av arkeolog. Att tolka en text som Beowulf var utanför hans kompetensområde. Den uppsatsen är dålig, det räcker med att läsa abstract, varav hälften upptas av en typ av logik som ingen tillämpar på Hollywoodfilmer.

text: Diskussionen ovan handlade mest om Leos Väns sätt att kapa referenser till något som de inte säger. Han vill lägga i bevis att den engelska facklitteraturen allmänt anser att Geaterna var västgötar. Därtill förvrider han till exempel vad Marijane Osborn till motsatsen av vad hon säger. Boken ligger på books.google.com. Sedan är det att leta på ord i boken. När hon ritar en karta, hamnar Geaterna i Småland. Men det intressanta är att hon återger en diskussion från en Beowulf-konferens där man inte alls tyckte att det var Västergötland som Geaterna kom ifrån. Efter att jag upptäckte det selektiva citerandet, har Leos Vän två gånger ohederligt återinfört referensen som stöd för sin tes. /Pieter Kuiper 7 september 2007 kl. 09.10 (CEST)
Oaktat olika teorier om geaternas ursprung framstår följande som bergfast säkert och det är att det anglosaxiska ordet geatas helt enkelt betyder götar. Därom rådet det koncensus. I widsid nämns geatas (götar) jämte svearna. Även i Beowulfdikten har geaterna nära kontaker med svearna. Detta är signifikant och det borde inte vara svårare än så. Huruvida sedan de weder-geater som Beowulfkvädet talar om skall tolkas som västgötar, östgötar, gutar eller någon annan historisk och numera bortglömd götisk stam är öppet för diskussion.  Men att de skulle vara jutar eller daner är helt enkelt orimligt. (Joar)

text: Detta är precis det jag sagt, ett allmänt tyckande som man gör "bergfast säkert". Historia är inte någon säker vetenskap. Att hävda att koncensus föreligger är dessutom fel och faktiskt är också detta endast ett utslängt tyckande; bara den begränsade diskussionen här visar att så inte är fallet. Varför skulle ett folkslag på Jylland, där deras område dessutom omtalas som "Gotland" redan på 870-talet, avfärdas ur diskussionen där det tydligen är tillåtet att samtidigt ha med våra dagars Gotland. Detta är ju uteslutande av fakta i en redovisning och brist på respekt för olika teorier framför någon teori som man själv håller på. Sven Rosborn 7 september 2007 kl. 14.05 (CEST)
Det är inget allmänt tyckande som gjorts till någonting alls. Det råder verkligen koncensus kring detta i det språkhistoriska lägret. Etymologiskt är geat samma sak som göt. Fråga vilken lingvist som helst. Eller uttryckt på ett annat sett, götar uttalat på anglosaxiska kan aldrig bli någonting annat än geatas. Detta är lingvistik och inte historia. Det hade vi vetat även om widsid eller Beowulf aldrig uppdagats. Jutarna skall inte avfärdas ur artkeln, eftersom det finns anfäktare av den jylländska teorin (även om det förundrar mig storligen). Har jag sagt något annat? Både den jylländska och den gutniska teorin förtjänar sin plats. Varför Jylland eventuellt kallas Gotland av Ottar kan vi bara spekulera i. Ingen källa överhuvudtaget nämner dock att det skall ha bott "goter" där, ett ord som dessutom inte är exakt liktydigt med geatas/gautar/götar, även om det är besläktat. Våra dagars Gotland är emellertid en troligare plats än Jylland av fler skäl än etymologiska, vilka jag har jag redogjort för ovan. Om Gotland skall komma ifråga måste vi dock kunna förklara varför folket kallas geatas och inte gotenas (goter/gutar). (Joar)
replies: text: :Angående det Pieter skriver så har jag just läst Henrik Schücks skrift och hittar inget av det påstådda "nationalromantiska" i den. Skriften är bara en saklig redovisning av de källor som finns i ämnet och Schücks tolkning av dessa. Dessutom var Schück av judisk härkomst, så sådär särskilt "storsvensk" kan han knappast ha varit.

text: :Sedan så är det inte ohederligt att ur en meningsmotståndares text citera något som motståndaren inte håller med om men dock ärligt medger, dvs att det finns en majoritet för geat/göte-uppfattningen bland utländska forskare. Det styrker saken snarare än förminskar den, att även motståndarna medger att de är i minoritet. Jag kan visa på fler sådana exempel. Denna majoritetsuppfattning fanns tidigare även i Sverige, och dessutom långt senare än för 100 år sedan, troligen ända till den "oikofobiska" (för att låna Roars uttryck) tidens början runt 1970. Förhoppningsvis är vi nu på väg bort ifrån den tiden. Och så har jag faktiskt ändrat den tidigare, av mig inte skrivna strofen, om en "allmän" uppfattning i utlandet, till "en majoritet", vilket bör överensstämma med sanningen.

text: :Jag tycker de olika teorierna i artikeln borde presenteras utan en massa negationer inflikade, som om någon varit rädd att teorin skulle anammas av någon. Det framgår av rubriken att det handlar om folkslag med vilka geaterna identifierats, så det enda som behövs är sakliga redogörelser för de största teorierna. Och de är väl götar, jutar och möjligen gutar. Daner är det väl bara Curt Weibull som hävdat så det borde inte vara med alls. /Leos Vän 7 september 2007 kl. 23.02 (CEST)
Bland danska forskare är det inte alls ovanligt att koppla samman geaterna med jylläningar (jydar). Tog i all hast några danska böcker från min bokhylla för att kolla (Alexander Kan nedan är dock ryss):
”Den jyske kongemagt. Gorms kongesæde vat altsaa Jelling, allerede deri synes at ligge en tilkendegivelse af, at den kongemagt, der siden Hugleiks dage havde været i Danmark, var begrænset till Jylland”. Erik Aarup: Danmarks historie 1925.
”515 Den frankiske historeskriver bisp Gregor af Tours beretter, at den geatiske (jyske) konge Chochilaicus (Hugleik) bliver besejret og dræbt under et togt mod den frankiske kyst Togtet kendes også fra det angelsachsiske Beowulfkvad.” Hvornår skete det. 1955. Kontrollerat av universitetslektor dr.phil Erik Bach. 
”Det är i förbindese værd at nævne, at Beowulfkvadet omtaler et folk geaterne, der måske er identisk med jyderne, der alltså i så fald skulle have haft et selvstændigt jyskt rike.” Skrivet av den store danske arkeologen Thorkild Ramskou: Danmarks historie del 2. 1976.
”Det anglosachsiska Beowulfskvädet från 700-talets början och den senare isländska diktningen berättar om stamkrig mellan svear och geaters (götar i Västsverige eller jutar i Danmark) och om Ynglingaättens kungadömen i Mellansverige och Norge och Skjoldungarnas riken i Danmark.” Alexander Kan: Skandinaviens historia. 1981. Sven Rosborn 8 september 2007 kl. 09.42 (CEST)
thread_title:  Referenser om "den allmänna utländska uppfattningen" 

message: Det är säkert att Chlochilaichus betecknades som "Dan" av Gregorius av Tours. Då är han att betrakta som Dan. Någon annan källa som är minst två seklar senare kan inte ändra det.
Det är säkert att det råder delade meningar om vilka Geaterna var enligt Beowulfs författare. Meningarna däröver går också isär bland engelskspråkiga forskare om Beowulf. Problemet hänger förstås ihop med diktens datering, och om man vill betrakta dikten som en muntlig tradition eller som ett verk av en literat poet. 
Det är svårt att få överblick över forskningsläget i detta enorma fältet, men mitt intryck är att det är accepterat att Beowulfs författare är beroende på Liber historiae Francorum. Därmed är geater en översättning av latinet för Goter. Det är möjligt att författaren har tagit del av text där stavningen Getae användes, och det blir på angelsaksiska gætas. I så fall är den linguistiska parallellen med götar inget etymologiskt samband. Det uteslutar inte att författare och/eller åhörare kan ha lagt sambandet, om de var medvetna om att det fanns götar i Sverige. /Pieter Kuiper 8 september 2007 kl. 13.27 (CEST)
Det är förmodligen den dummaste förklaringen jag någonsin hört. Gregorius kallade Chochilaicus för dan, alltså är han dan? Gregorius kan inte ha misstolkat hans etnicitet tror du? I synnerhet med tanke på att danerna är det nordiska folk som bor närmast frankerna skulle det inte vara särskilt märkligt. Geaterna förekommer inte bara i Beowulf utan även i widsid. Alltså faller argumenetet att geaterna skulle vara en översättning av latinets getae. Vidare är stavningen geatas och inte gætas. Det hela låter som en jättekorkad och inbillat hyperkritisk bortförklaring. Beowulfs författare är självklart inte beroende av någon gammal frankisk/latinsk krönika utan av anglosaxiska och nordiska arvsägner. Det bekräftas av Beowulfkvädet som helhet (dess olika referenser av nu bortglömda sagor, bl a svenska och danska, vilka har sentida paraleller isländska fornaldarsagor)och av widsid. Dessa arvsägner bekräftar vissa uppgifter hos bl a Gregorius vilket än en gång visar att sagor ofta innehåller mycken sanning. Detta, och inte annat, verkar vara den allmänna uppfattningen och det rådande forskningsläget bland såväl historiker som arkeologer och lingvister. Det är mitt intryck. Weibull är ganska ensam om sin åsikt. (Joar)
replies: text: Tja, jag försökte att vara intelligent. Så synd att jag misslyckades med det då. /Pieter Kuiper 9 september 2007 kl. 08.12 (CEST)
thread_title:  Vad som är säkert och vad som är stridigt 

message: Den nya länken till Brittanica är säkert bra, men den kan inte öppnas. Går det att kopiera av texten och klistra in den här i diskussionen? /Leos Vän 9 september 2007 kl. 19.06 (CEST)
replies: text: En kort tid är kanske ok. Jag återger här början:
replies: text: :Beowulf heroic poem, the highest achievement of Old English literature and the earliest European vernacular epic. Preserved in a single manuscript (Cotton Vitellius A XV) from c. 1000, it deals with events of the early 6th century and is believed to have been composed between 700 and 750. It did not appear in print until 1815. Although originally untitled, it was later named after the Scandinavian hero Beowulf, whose exploits and character provide its connecting theme. There is no evidence of a historical Beowulf, but some characters, sites, and events in the poem can be historically verified.

text: :The poem falls into two parts. It opens in Denmark, where King Hrothgar's splendid mead hall, Heorot, has been ravaged for 12 years by nightly visits from an evil monster, Grendel, who carries off Hrothgar's warriors and devours them. Unexpectedly, young Beowulf, a prince of the Geats of southern Sweden, arrives with a small band of retainers and offers to cleanse Heorot of its monster. The King is astonished at the little-known hero's daring but welcomes him, and after an evening of feasting, much courtesy, and some discourtesy, the King retires, leaving Beowulf in charge. During the night Grendel comes from the moors, tears open the heavy doors, and devours one of the sleeping Geats. He then grapples with Beowulf, whose powerful grip he cannot escape. He wrenches himself free, tearing off his arm, and leaves, mortally wounded.

text: /Pieter Kuiper 9 september 2007 kl. 19.34 (CEST)
replies: text: ::Tack för det. Hade velat se hela artikeln, men det får väl räcka.
replies: text: ::Strofen om att geat uttalas enstavigt får gärna för mig vara kvar om det är viktigt för någon, men jag tycker inte den passar in i början av artikeln. Någon har flikat in den utan att tänka på att meningsföljden blir ologisk. Dessutom, med rätt stavning ("geat" enligt grundtexten) så fattar alla att det uttalas enstavigt. Jag tycker därför strofen är betydelselös och kan tas bort. /Leos Vän 10 september 2007 kl. 00.24 (CEST)
thread_title: Brittanica

message: Läs :en:æ. Det uttalas och kan skrivas "ä" på svenska. Uttalet av "geater" är inte alls självklart - en svensk pluralform efter ett angloaxiskt ord? Skriv i så fall "gäter". Det är viktigt att påpeka rätt uttal i ingressen. /Pieter Kuiper 10 september 2007 kl. 00.25 (CEST)
replies: text: :Men du har vänt på bokstäverna. Titta här i grundtexten och sök på geat, så ser du hur ordet stavas: (Projekt Gutenberg)
replies: text: ::Suck. Grundtexten: :Bild:Beowulf.firstpage.jpeg. /Pieter Kuiper 10 september 2007 kl. 00.45 (CEST)
replies: text: :::Eller... jag tror att jag kan ha fel där... /Pieter Kuiper 10 september 2007 kl. 00.57 (CEST)
replies: text: ::::Ja, geaterna (Geátum) omnämns inte förrän på rad 205 i kvädet. Bilden visar bara de första 19 raderna. Geát med accent över a verkar vara korrekt stavning. Jag föreslår ett litet stycke senare i texten om stavning och uttal, pluralformer, etc. Har kollat på nätet men uttalet verkar inte vara som i t.ex meat, så det kan vara bra med en exakt koll. /Leos Vän 10 september 2007 kl. 01.08 (CEST)
replies: text: :::::Jag har nu ändrat till ēa, det är tydligare och mer korrekt än "eá", tror jag. Men det ska vara i början. /Pieter Kuiper 10 september 2007 kl. 01.13 (CEST)
Encyclopedia of Britain skriver ordet 'geats', utan accenttecken i artikeln om Beowulf. Angående stavning och uttal så är det förstås vanskligt att försöka sig på att säga vad som är "korrekt" eller "rätt"; några uttals- och stavningsregler fanns ju knappast vid tillkomsten. Ingen av mina engelska ordböcker, inkl. etymologiska, tar upp ordet.--Rex Sueciæ 10 september 2007 kl. 01.25 (CEST)

text: Eftersom "geats" på engelska inte är något problem alls, behöver man inte förklara något särskilt i engelska uppslagsverk. Problemet uppstår här, när man klistrar på en svensk pluralbildning. Då behövs det en förklaring att det inte är två stavelser i första ledet. Det ska inte vara ett separat öppet a där. Det finns textutgåvor med "eá", men det ger helt fel intryck på svenska, att a-et skulle kunna vara betonat. Det är bättre med "ēa": långt e med glidning till a. /Pieter Kuiper 10 september 2007 kl. 01.35 (CEST)
replies: text: :Jag letade upp en sida där de läser Beowulf på gammalengelska. Ordet kan höras uttalat här:

text: :http://faculty.virginia.edu/OldEnglish/Beowulf.Readings/wave/beo90p.wav

text: :http://faculty.virginia.edu/OldEnglish/Beowulf.Readings/wave/beo96p.wav

text: :Det låter som om de har försökt säga "göte". Det skall i alla fall inte uttalas "giita" med lång vokal, utan snarare ge-ata. /Leos Vän 10 september 2007 kl. 01.42 (CEST)
replies: text: ::Inte "ge-ata". Räkna stavelserna i versmåttet - det är en lång diftong. Den andra ljudfilen:
replies: text: :::Swâ begnornodon      Geáta leóde

text: :::hlâfordes hryre,      heorð-geneátas,

text: :::cwædon þät he wære      woruld-cyning

text: :::mannum mildust      and mon-þwærust,

text: :::leódum lîðost      and lof-geornost.

text: ::/Pieter Kuiper 10 september 2007 kl. 02.06 (CEST)
Tror det var det jag försökte säga. /Leos Vän 10 september 2007 kl. 02.20 (CEST)
Hur någon har fått för sig att geat skulle uttalas enstavigt som en monoftong har jag ingen aning om. Säkert har det att göra med att man jämför med det moderna engelska uttalet. Jag har inte brytt mig om det eftersom jag ansett det vara ett misstag som någon förr eller senare skulle uppdaga och rätta till, och ovidkommande för de olika teorierna. Men när det exempelvis används för att styrka idén om en fornengelsk variant av latinets getae, blir det ju knasigt. Det rätta uttalet på anglosaxiska/fornengelska är som en diftong, alltså först e sen a, ge-átas. Anglosaxiskan uttalas i pricip som den skrivs i motsatts till modern engelska. (Joar)

text: Enstavig diftong. /Pieter Kuiper 12 september 2007 kl. 12.47 (CEST)
Diftong betyder tveljud och är en glidning mellan två vokaler. T ex i gautar eller geátas, vilka ord skall uttalas såsom de skrivs. Monoftong är en enkel vokal i exempelvis geter eller goter. Slut lektion. (Joar)
thread_title:  Æ 

message: Det verkade som att någon ville säga något om Kattegat. Tyvärr gick det inte att hitta. Du får fråga igen. /Pieter Kuiper 26 september 2007 kl. 00.21 (CEST)
det nämns att Beowulf kom från "örn-näs" och att detta kunde ligga vid Vänern. Vid Göta älv, strax norr om Älvängen, ligger ett berg som heter Örnnäsberget. Inte långt därifrån (vid Äskekärr i Älvängen) har det hittats vikingaskepp varav ett är rekonstruerat, se Vidfamne.
Per.
thread_title:  Kattegat? 

message: Den här artikeln är full av spekulativa uppgifter som inte har så mycket att göra med dess huvudämne, geaterna. Skulle någon protestera om jag strök ner den till ungefär halva omfånget och höjde de källkritiska kraven? Mrund 28 mars 2008 kl. 22.10 (CET)
replies: text: Jag har försökt tidigare, och det blev bara större. Men du har nog större auktoritet i området. /Pieter Kuiper 28 mars 2008 kl. 22.16 (CET)
Jag håller helt med och jag har i diskussionen liksom Pieter flera gånger påpekat påtagliga brister i artikeln. Vi kan nog komma till rätta med problemet om du Martin tar fram den stora rödpennan. Är det sedan något vi finner bör vara med av det strukna kan vi alltid komplettera om konsensus föreligger. Sven Rosborn 29 mars 2008 kl. 10.41 (CET)

text: OK, då gör jag ett förslag och lägger det i min sandlåda för kommentar. Återkommer. Martin Rundkvist 29 mars 2008 kl. 13.56 (CET)
Såhär kanske. Vad sägs? Martin Rundkvist 29 mars 2008 kl. 15.37 (CET)

text: Lägger in min version. Martin Rundkvist 3 april 2008 kl. 21.28 (CEST)
Det var ett tag sedan jag var inne och tittade på den här sidan och jag måste säga att den här artikeln efter förkortningen har blivit mycket sämre och betydligt mindre informativ. Syftet som jag förstod det med den tidigare artikeln var att "ställa de olika teorierna"  om geaternas ursprung bredvid varandra. På så sätt kunde alla ta del av deras styrkor och svagheter. Den nuvarande versionen säger ju knappt någonting alls. För alla som är intresserade av en mer utförlig redogörelse kan jag därför istället rekommendera följande nätsida: "http://cornelius.tacitus.nu/beowulf/geatas.htm". Något i stil med detta var min förhoppning för denna artikel.81.233.29.5 9 juli 2008 kl. 12.10 (CEST)

text: Wikipedia är inte ett diskussionsforum. Det är ett uppslagsverk där läsarna skall kunna finna kärnfulla artiklar som återger vetenskapens forskningskonsensus. Martin Rundkvist 9 juli 2008 kl. 19.44 (CEST)
Har jag sagt något annat? Problemet med den nuvarande artikeln är att den inte är särskilt informativ. Det tycker jag är synd. Det är ju annars en av fördelarna med just wikipedia att man ofta får mer utförlig information här än i "vanliga" uppslagsverk. När det gäller geaterna finns ingen koncensus. Vi vet inte vilka de var. Däremot finns det flera teorier som jag tycker att man  i korthet bör redogöra för. Att den tidigare artikeln behövde stramas upp och de källkritiska kraven stärkas var uppenbart. Som det nu är har den dock i princip slaktats. Det är något jag vänder mig emot. 81.233.29.5 11 juli 2008 kl. 12.47 (CEST)

text: Konsensus är nog att det inte går att säga så mycket om Beowulfs geater. /Pieter Kuiper 11 juli 2008 kl. 12.59 (CEST)

text: Riktigt. Frågan om geaternas "identitet" är inte längre föremål för forskning eftersom man insett att frågan är fel ställd. Martin Rundkvist 11 juli 2008 kl. 13.35 (CEST)
Det där håller jag inte riktigt med om . Bo Gräslund debatterade ju för inte alltför länge sedan i ämnet.  Om spörsmålet är felställt eller inte är en personlig åsikt som inte kan delas av samtliga av uppenbara skäl. Frågan huruvida koncensus föreligger är svårutredd och bör därför undvikas. Det är bättre att redogöra för forskningsläget över tid. Oavsett vilket anser jag det vara av intresse att belysa hur debatten gått. Min åsikt är att artikeln behöver kompletteras. 81.233.29.5 11 juli 2008 kl. 14.17 (CEST)
thread_title: Föreslår förkortning och uppstramning

message: Ändrade svenskar till svear där det borde vara det i texten, men fick problem med böjningar. Finns det nån vedertagen regel för hur det ska vara? /johan
"Svear" i plural, "svensk" i adjektiv och i singular. Egentlig singularform saknas, varför man använder adjektivformen där. Alltså "han är svensk", och "de är svear" (alternativt "de är svenska").--81.237.194.251 21 november 2009 kl. 19.36 (CET)
thread_title:  Svenskar och svear 

message: Någon mindre kunnig individ här envisas med att skriva HugleikR och hävdar att ordet är urnordiska Av Chochilaicus. Detta är FELAKTIGT. Den urnordiska namnformen av ovanstående är Hugilaikz och inget annat. Den fornnordiska varianten är däremot Hugleikr. Det sista r-et markerar att ordet är maskulint och det tas vanligen bort när man refererar till namnet i svenska språket, precis som i alla andra fornnordiska namnformer, t e x Emund Gamle istället för Emundr Gamli, Olof Skötkonung istället för Olafr Skotkonungr o s v. Jag tar bort. Om du ändrar tillbaka måste du motivera så att vi slipper ett redigeringskrig.--81.237.194.130 10 november 2009 kl. 19.23 (CET)
thread_title:  Hugleik 

message: Är det verkligen någon mer händelse än Hygelacs plundringståg som man kan bekräfta med oberoende källor?
andejons 20 november 2009 kl. 21.42 (CET)
replies: text: Det anses allmänt att Beowulfkvädets omnämnande av svenska kungligheter som även förekommer i den isländska dikten Ynglingatal och i Ynglingasagan, samt omnämnandet av danska kungligheter vilka förekommer i både dansk och isländsk sagodiktning, bekräftar deras historiska tillförlitlighet. Snorre Sturlassons berättelse om ett slag på Vänerns is mellan kung Adils och Ale motsvaras av Beowulfkvädets berättelse om ett slag på "frostkall sjö" mellan den svenske kungen "Eadgils" (motsvarar Adils lingvistiskt) och Onela (motsvarar Ale lingvistiskt). De flesta bedömare anser att Beowulfkvädet är oberoende i förhållande till den nordiska litteraturen. Att Beowulfkvädet inte används längre av professionella historiker är ett tedensiöst påstående som i alla händelser måste bekräftas med källor om det skall stå kvar --81.237.194.251 21 november 2009 kl. 18.55 (CET)
replies: text: :Det anses vad jag vet allmänt att källor är totalt värdelösa om de har ett halvt årtusende mellan händelse och nedtecknande. Det där slaget finns inte längre med i historieböcker. Beowulfkvädet används förvisso av historiker, men inte som källa till kunskap om händelser och personer, utan om kultur och syn på vad t.ex. en hjälte är.

text: :andejons 21 november 2009 kl. 21.07 (CET)
Inte om de bekräftas av oberoende källor (oavsett ålder). Då hamnar saken i en helt annan dager. I ett flertal böcker om svensk historia gör man sådana jämförelser som jag anfört ovan, mellan Beowulfkvädet och den nordiska litteraturen. Att Slaget vid Vänerns is inte finns med i dagens svenska historieböcker beror snarare på intresset för själva händelsen. Men jag har aldrig hört någon historiker hävda att slaget aldrig skett. Däremot finns det historiker som hävdar att det HAR skett. Det är senaste budet. Det är således du som måste komma med källor som hävdar motsatsen. Faktum i frågan kvarstår dessutom, att slaget bekräftas av den nordiska litteruren, som av de flesta historiker anses oberoende av Beowulfkvädet. Vidare används Beowulfkvädet förvisso fortfarande av historiker när man beskriver Vendeltiden i Norden. I ett flertal böcker och Uppslagsverk nämns t ex de Vendeltida svenska kugarna Ottar och Adils såsom troligtvis historiska utifrån den isländska litteraturens och Beowulfkvädets samstämmighet.--81.237.194.251 22 november 2009 kl. 16.05 (CET)

text: Det går inte att avgöra om Beowulfkvädet är oberoende av Ynglingasagan. Ingendera används i vilket fall i någon högre grad av historiker, och inte ens de som skriver om hur Sverige blev till tar upp slaget. Idén att Sverige skall ha uppstått genom att "svearna" skall ha underkuvat "götarna" är i stort sett övergiven. Inte ens Mats G Larsson, en av de som faktiskt förefäktar en sådan teori, tar speciellt allvarligt på Beowulf, inte minst eftersom det inte går att få geaterna att riktigt stämma in på något folk. Den enda händelse i eposet som troligen ingen hyser allvarligare tvivel om är Hygelacs plundringståg, och det bara för att det bekräftas av Gregorius av Tours. Resten ses som mer eller mindre oanvändbart till att få ut något vettigt från. Källäget är helt enkelt för dåligt.

text: andejons 22 november 2009 kl. 17.56 (CET)
thread_title:  "Enstaka händelser" 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Geater. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20110518012642/http://www.sofi.se/images/NA/pdf/urnord.pdf till http://www.sofi.se/images/NA/pdf/urnord.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 18 juli 2017 kl. 10.40 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Geater. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv http://wayback.vefsafn.is/wayback/20070911060443/http%3A//www.heimskringla.no/dansk/beowulf/beowulf.php till http://www.heimskringla.no/dansk/beowulf/beowulf.php
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 2 juni 2018 kl. 06.16 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade