Diskussion:Hyperkorrektion

message: På vilket sätt är "situationstecken" en hyperkorrektion? Det ser mer ut som en vanlig missuppfattning i mina ögon. --Dezier 31 augusti 2007 kl. 11.03 (CEST)
replies: text: Helt riktigt. Ta bort det exemplet och infoga gärna något annat intressangt! Marfuas 31 augusti 2007 kl. 12.43 (CEST)
replies: text: :+1!  --  CRConrad (disk) 18 december 2012 kl. 15.44 (CET)

message: Herregud, det där var ju inte ens roligt när tyskaläraren sa det för tjugo år sedan. Att det sedan i denna i övrigt väldigt välskrivna artikel tas upp som ett faktiskt exempel verkar helt felplacerat. 
replies: text: Jamen visst är det ett trist exempel? Många av språk- och grammatikartiklarna har samma problem, folk vill prompt lägga in exempel som enligt min mening inte tillför någonting. Obegripligt. I alla fall så är det här en wiki, så det är bara att radera de exempel som man finner överflödiga. Marfuas 19 juli 2010 kl. 10.22 (CEST)
thread_title: Göte var en stor pöt

message: Sätter tillbaka asteriskerna framför exemplen, de markerar att konstruktionerna är felaktiga. Se Asterisk. Har oxå *hjort en länk till den artikeln av den första asterisken, som kanske är svenska Wikipedias hemligaste interna länk. Marfuas 15 september 2007 kl. 17.11 (CEST)
thread_title:  Asteriskerna 

message: Eftersom "hyperkorrektion" snarare är svengelska, borde inte ordet ändras till "hyperkorrigering"? swash 24 september 2007 kl. 18.01 (CEST)
replies: text: Språkriktighetshandboken använder "hyperkorrektion", har också för mig att Olle Josephsson skriver så i Ju (men jag hittar inte det exemplet). Röstar hursom för att vi kör vidare på det nuvarande alternativet Hyperkorrektion. Rent allmänt finns det många ord där språkbruket vacklar mellan -tion och -ering: "distribution/distribuering", "abdikering/adbikation", "transformering/transformation" osv. Ibland är det betydelseskillnad, ibland inte. Ibland är det ena helt fel, ibland inte. Knepig fråga – i det här fallet tycker jag vi kör vidare på Språkrådets linje (-tion). NE gör det lätt för sig genom att skriva "hyperkorrekt form", fegisar :-) Marfuas 26 september 2007 kl. 17.30 (CEST)
NEO:s första belägg för ordet korrektion är från 1607. Så jag kan för min värld inte se hur det skulle kunna vara svengelska! Swash påpekande är om något en hyperkorrektion. Dessutom är hyperkorrektion, som Marfuas här ovan antyder, det ord som används inom språkvetenskapen. Ingen språkvetare skriver eller säger hyperkorrigering, utan just hyperkorrektion (om man inte är norsk då). Se bara här http://www.google.com/search?hl=sv&q=hyperkorrigering&btnG=S%C3%B6k&lr=lang_sv och här http://www.google.com/search?hl=sv&q=hyperkorrektion&btnG=S%C3%B6k&lr=lang_sv 
--Dezier 31 oktober 2007 kl. 02.08 (CET)
thread_title:  Hyperkorrektion -> Hyperkorrigering? 

message: Exemplet med en adverbialinledd bisats med satsadverbialet före det finita verbet, är inte helt riktigt. En hänvisning fanns till Språkriktighetsboken, men läsningen av denna var något vinklad. I den säger författarna: "Möjligheten bottnar detta [konstruktionen] i en hyperkorrektion." De säger inte att det är en hyperkorrektion, utan att det möjligen bottnar i en. Det innebär, även om man bortser från möjligen, att den har uppstått genom en hyperkorrektion, inte nödvändigtvis att det fortfarande är en. Rosor är idag inte en hyperkorrektion, även om det är så formen uppstått: tidigare hette det alltid roser. Den hyperkorrekta formen måste anses vara inkorrekt och Språkriktighetsboken säger aldrig att konstruktionen är inkorrekt, även om de avråder från den.
--Dezier 31 oktober 2007 kl. 02.23 (CET)
replies: text: Jag lägger trots allt min röst på att det är 1) felaktigt och 2) beror på en rigid tillämpning av feluppfattad språknorm. Ingen människa skulle väl använda den meningsbyggnaden s.a.s. utan att tänka på det? Men stör du dig på exemplet så gärna för mig, det var ändå rätt krångligt även om det var ett paradexempel. Marfuas 31 oktober 2007 kl. 10.28 (CET)
replies: text: : Språkriktighetsboken tycker inte det är inkorrekt (vilket är en term som man i språkvårdssammanhang skiljer från felaktigt, det senare innebär att något är ogrammatiskt). Dessutom är konstruktionen förhållandevis vanlig i kanslisvenska.

text: : Naturligtvis tillämpas endast konstruktionen av de som tänker på det. Men så är det ju med många andra saker. Ingen idag lär skriva "ett slags dator" och "en sorts träd" innan de fått lära sig att det ska heta så. Ingen får heller för sig att skriva med stora bokstäver, välordnad interpunktion osv. innan de lärt sig att göra så.

text: : Nåja, det hela kan disktueras. Exemplet skulle kunna tas med om det får en mer nyanserad beskrivning. --Dezier 31 oktober 2007 kl. 20.46 (CET)
replies: text: ::Men du kan väl inte mena att "Pelle påstår att ibland konstruktionen inte är felaktig" är okej svenska? Oavsett hur Språkriktighetsboken formulerar sig? Biff-regeln gäller inte för att-bisatser som inte inleds med subjekt, där ska det vara huvudsatsordföljd: "Pelle påstår att ibland är konstruktionen inte felaktig"/"Pelle påstår att konstruktionen ibland inte är felaktig". Är det så kontroversiellt? Marfuas 1 november 2007 kl. 13.29 (CET)
replies: text: ::: Jag tycker att det är dålig svenska, som så många andra drag i kanslisvenskan, eftersom det försvårar språket i onödan. Men av detta kan man inte säga att det är ett språkfel, vilket just nu är definitionen på hyperkorrektion i artikeln. Den är inte alls så ovanlig i mer byråkratiskt språk och det är därför svårt att klassa den som ogrammatisk. Detta liknar kanske nakna substantiv i lagspråk, som i alla andra sammanhang inte skulle accepteras som god svenska (sen kan det visserligen diskuteras om lagspråk är god svenska). Om konstruktionen ska exemplifiera hyperkorrektion, kan det endast göras om hyperkorrektion tydligt har betydelsen av övertillämpning av en regel, vilket ger upphov till en särskild konstruktion, som efter hand inte nödvändigtvis måste ses som inkorrekt. Detta är ju också den bästa definitionen av hyperkorrektion, men i artikeln säger väl beskrivningarna i princip att exemplen som ges är inkorrekt språk. Dessutom är exemplet endast sannolikt en hyperkorrektion, vilket naturligtvis också måste framföras i artikeln, om nu inte artikeln säger att de flesta hyperkorrektioner är just sannolika. (Det är ofta svårt att bevisa att en form uppstått genom hyperkorrektion.) Av dessa skäl tyckte jag att det var enklast att ta bort exemplet. Alternativet är ju att man gör en ordentlig omarbetning av artikeln. Men det har jag just nu inte energi för. --Dezier 3 november 2007 kl. 15.49 (CET)
thread_title:  Borttagning av bisatsexempel 

message: Jag tog bort exempel som inte är riktiga hyperkorrektioner, utan snarare helt vanliga missuppfattningar. Folketymologi är inte samma sak som hyperkorrektion. Marfuas 10 februari 2008 kl. 22.03 (CET)
replies: text: Vilka exempel var "folketymologi"? Ztaffanb 10 februari 2008 kl. 22.06 (CET)
replies: text: :Allting som var vanliga missuppfattningar, föräldrarmöte, underversitet osv. Testar också att ta tillbaka det (EMÅ) mycket tydliga exemplet om biff-regeln. Marfuas 10 februari 2008 kl. 23.14 (CET)
replies: text: ::Jag har fått lära mig att exemplet "undervisitet" är en klassisk hyperkorrektion - vari ligger det folketymologiska? Ztaffanb 10 februari 2008 kl. 23.18 (CET)
replies: text: :::Gränsen är ju lite luddig, men hyperkorriktion ska ju ha att göra med att man tillämpar en (eventuellt missuppfattad) regel på ett alldeles för strikt sätt, och jag har svårt att se hur regeln om det där ordet som börjar med "u" ser ut. NE har exemplet "undervärsitet" (eller liknande stavning) under uppslagsordet "folketymologi", vad det nu är värt. Marfuas 10 februari 2008 kl. 23.31 (CET)
replies: text: ::::Jag är ingen auktoritet på ämnet - men har fått förklarat för mig att användningen av undervisistet bygger på en (förmodad) uppfattning att den som säger detta gör det utifrån uppfattningen att ett undervisistet är ett ställe där undervisning pågår (jämför "diskotek" spom ett ställe där diskar spelas...). Men jag menar inte att artikeln blir bättre av att ha med "undervisitet" - det är dock enligt min mening ett bättre exempel än Göte - pöt-exemplet som ju är ett skämt. Ztaffanb 10 februari 2008 kl. 23.38 (CET)
replies: text: :::::Såg på din användarsida att du i alla fall är en auktoritet på finlandssvenska, och då kanske jag borde backa om det med u-ordet? Grejen är att jag aldrig har hört det ordet användas, men det kanske förekommer i före detta östra rikshalvan? Marfuas 10 februari 2008 kl. 23.46 (CET)
replies: text: ::::::Lustigt nog är det inte (för en gångs skull) från den finska sidan jag hört uttrycket/förklaringen, utan från Sollentuna norr om Stockholm. Men jag kan tycka att det bättre passar in på folketymologi ändå... Hälsn Ztaffanb 10 februari 2008 kl. 23.50 (CET)
replies: text: :::::::Okej, då tar vi han så. 11 februari 2008 kl. 00.16 (CET)
replies: text: ::::::::Deal! Ztaffanb 11 februari 2008 kl. 00.23 (CET)
thread_title:  Bantning av artikeln 

message: Det är skillnad på hyperkorrektioner och vanliga språkfel -- en hyperkorrektion är en "rättelse enligt en förmodad eller missuppfattad språkregel". Att dialektalt stoppa in ett 'r' mellan ord och att sedan stava på det sättet är ingen hyperkorrektion, det är bara ett vanligt fel. (forts.) Vad som vore en hyperkorrektion i det här fallet är om man i skrift stavar ett ord utan 'r' trots att det egentligen stavas med 'r'. Man är i så fall medveten om att man talar dialekt (där dyker det upp ett 'r' för mycket) och överkompenserar när man skriver (man tar bort 'r' även när den bokstaven ska vara där). Alltså det som står i exemplet med Aportekarnes en bit upp. Marfuas 5 december 2011 kl. 14.17 (CET)
thread_title:  idea(r)