lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Björnram (adelsätter)

message: 2012-01-24: Åtgärdsmallen "Föråldrad" inlagd. Artikeln Björnram bygger huvudsakligen på Gabriel Anreps edition av Riddarhusets stamtavlor, Svenska adelns ättar-taflor (band 1, 1858). Där presenteras tre med varandra obefryndade släkter som en släkt, delvis som en följd av en bevisligen förfalskad släkttavla från 1700-talet. För aktuell information rörande Lasse Olssons ("Lars Olofsson Björnram") ursprung och ättlingar, se Lasse Olsson. / --Minor 24 januari 2012 kl. 09.45 (CET)
replies: text: Nej det är framför allt Nils Ahnlund i Svenskt biorafiskt lexikon, men du får gärna skriva om artikeln ändå.--78.79.131.200 24 januari 2012 kl. 21.31 (CET)
replies: text: :Nja, lite Anrep tycker jag mig väl se för ett halvdussin uppgifter vid en snabb genomläsning :-) Jag har i alla fall några senare publikationer i mitt bibliotek som kan komplettera uppgifterna från Ahnlund, så när orken dyker upp börjar jag att uppdatera den. / --Minor 24 januari 2012 kl. 23.58 (CET)

text: Nu är det väl min åsikt att man skulle rensa lite, Lasse Olssons släktförhållanden finns redan utredda i artikeln om honom. I stället skulle man i den här artikeln kunna fylla på med information om de övriga Björnramsläkter, dels den finländska släkte och Gustaf Björnram och hans påstådda och möjligen även riktiga härstamning. Man givetvis argumentera för att den finländska Björnramsläkten borde ha en egen artikel - om någon vill bygga ut dem stort kanske man kan skapa olika artiklar men själv tycker nog att ett uppslagord kan räcka. --FBQ (diskussion) 16 januari 2015 kl. 12.03 (CET)
replies: text: :Jag tycker att släktförhållandena hör hemma här snarare än i en personbiografi. Sedan tycker jag att olika ämnen bör ha olika uppslagsord, enligt principerna för förgreningar.Klementin (diskussion) 16 januari 2015 kl. 12.13 (CET)
replies: text: :: Artikeln blir enligt min mening rörig på det här viset. Först står det Anrep säger si, Nils Ahnlund säger så, sedan måste man göra en omfattande förklaring kring varför Anrep anses helt föråldrad. Jag tycker nog i sådana fall att man skriver modern genealogis ståndpunkt först och sedan kan man återge äldre uppfattningar i ett avsnitt nedanför. Men jag har bett Urban Sikeborg återkomma och titta på artikeln om han får tid.--FBQ (diskussion) 16 januari 2015 kl. 12.26 (CET)

message: Efter rensningen borde inte uppslaget omdirigeras till Björnram (olika betydelser)#Släkter? I vilket fall bör troligen många av de inkommande wikilänkarna ändras till någon av de olika släktartiklarna. Maundwiki (diskussion) 6 mars 2020 kl. 22.42 (CET)
replies: text: :Jo, det är nog riktigt. Egentligen är hela rubriken lite väl snäv, och kan leda till långa diskussioner om vad en adelsätt är. En omdirigering till olika betydelser skulle säkert inte skada. Dan Koehl (diskussion) 6 mars 2020 kl. 22.47 (CET)
replies: text: ::Jag ändrar mig, texten bör reflektera hur äldre littratur hade färre släkter och nyare litteratur fler. Maundwiki (diskussion) 8 mars 2020 kl. 12.48 (CET)
thread_title:  Omdirigering
Diskussion:Frankfurtskolan

message: Är det korrekt att "redan" tala om en tredje generation? Habermas har ju varit produktiv långt in på 2000-talet t.ex. --Mats33 24 januari 2012 kl. 11.25 (CET)
thread_title: Tredje generationen?

message: Ett väldigt fokus på judar hit och judar dit, utan källor. Har den här artikeln tagits över av de högerextrema? Har tyvärr inte koll på ämnet men fokuset i texten gör att det känns så. Den här artikelns koppling till kulturmarxism (en annan dålig artikel) gör att det känns som ett troligt mål. /Grillo (disk) 27 januari 2013 kl. 18.26 (CET)
replies: text: Institutet för socialforskning, där Frankfurtskolan utvecklades, stängdes av den nazityska regimen 1933 på grund av att institutet bestod av många judar (och marxister eller andra radikaler), så detta har helt klart en relevans för historieskrivningen kring skolbildningen. Institutsmedlemmarnas judiska börd nämns i såväl NE-artikeln (kollade pappersupplagan) som i några marxistiska källor jag hittade bl.a. här så att detta nämns är inget tecken på en högerextrem takeover. Tomas e (diskussion) 12 maj 2014 kl. 22.31 (CEST)
replies: text: :: Mycket riktigt hade denna och även artikeln om Kulturmarxism tagits över av högerextrema, . Nu är det dock upprensat i artikeln kulturmarxism. Vet inte riktigt hur det är i denna artikel ännu, men att dessa var judar är belagt däremot är kritiken ofta sprungen ur antisemitism. Det är något som borde nämnas under "kritiken från höger"-rubriken. dnm (d | b) 2 juli 2015 kl. 10.52 (CEST)
Utan att vara antijudisk på något sätt så är det ett faktum att judisk kultur dominerade inom denna typ av filosofi.
thread_title:  Judar... 

message: Källa på Frankfurt-skolans markxistiska inriktning finns väldigt tydligt inom engelska artikeln (och i stort sett överallt på nätet). Att ta bort marxismen ur den svenska artikeln är en rent politisk handling. 185.169.74.70 4 augusti 2023 kl. 08.49 (CEST)
replies: text: Frågan i detta sammanhang gäller väl något mer specifikt - om just denna formulering finns att finna i den angivna källan. I sak har jag inga synpunkter. Janders (diskussion) 4 augusti 2023 kl. 09.01 (CEST)
replies: text: :Mitt borttagande har inget med "politisk handling" att göra, vilket Janders mycket riktigt påpekar. Läser du min redigeringskommentar när jag återställde dig, @Användare:185.169.74.70, så ser du att jag frågar om "marxistisk" står i källan för just den meningen. Enligt dig är det tydligt på enwp, men samma mening finns där, men med en annan källa, och lyder som följer "Critical of both capitalism and of Marxism–Leninism as philosophically inflexible systems of social organization, the School's critical theory research indicated alternative paths to realizing the social development of a society and a nation.", dvs utan ordet marxistisk. Därför tar jag nu bort det ordet igen, och du kan lägga in det om du kan visa från en källa att det skall stå där. Med citat. Mvh Adville (diskussion) 4 augusti 2023 kl. 10.05 (CEST)
thread_title:  Marxism
Diskussion:Stora Höga Kyokushin Karateklubb

message: En del ny data har tillkommit. Det är intressant att läsa hur de finansierat sin nya träningslokal (dojo)
Diskussion:Thun

message: Jag stöder helt sammanslagningen. Det verkar inte finnas någon annan språkversion som har denna uppdelning. Därtill kommer att båda artiklarna är korta. Fernbom2 24 januari 2012 kl. 17.17 (CET)
Sammanslagningen verkar nödvändig. Jag bor sedan tio år i Thun och förstår inte skillnaden. Som jag lärt mig är kanton Bern indelad i ett antal Amtsbezirk (antalet ej bekant eftersom det har skett en ändrimg nyligen). Varje Amtsbezirk består av ett antal kommuner. Kommuner med mer än 10000 invånare får beteckna sig som stad.
Jag har just nu försökt förbättra texten men eftersom det är mitt första försök blev det därefter. För Amtsbezirk valde jag ordet region. (Befor)
Diskussion:Brainfuck

message: Är programspråket en rent akademisk övning eller finns det något sammanhang där språket valts som ett kostnadseffektivt alternativ? Jag tycker det ser ut att utvecklingsarbete i brainfuck knappast är lättare än att programmera direkt i maskinkod (inte nu och inte då).
I varje sammanhang där man kan använda en extern dator för att skriva och kompilera programmet är programmering i assembler antagligen en effektivare lösning. Om man måste skriva programmet direkt i en maskin där en normal assemblator kräver för mycket minne beror valet väl främst av vilka "tangenter" man har tillgång till. Jag misstänker att man med samma antal tangenter lättare kunde skriva maskinkod men jag är inte säker.
Artikeln borde alltså absolut kompletteras med information om var språket används eller använts - eller en anmärkning i intron att språket aldrig använts seriöst utan endast var ett sätt att visa hur liten en kompilator kan vara, och senare fascinerat programmerare.
--LPfi 25 januari 2012 kl. 08.00 (CET)
thread_title:  Praktisk användning
Diskussion:Nya Testamentet på arameiska

message: "Arameiskt företräde" är en översättning från engelskspråkiga Wikipedia, men frasen "Aramaic primacy" är en neologism. Termen finns inte i vetenskapliga källor, eftersom det inte finns på svenska. In ictu oculi 25 januari 2012 kl. 12.55 (CET)
thread_title: frasen "Aramaic primacy"

message: Jag återställde flytten till "Aramisk original Nya testamentets teori" eftersom det inte är korrekt svenska (det är svårt att ens förstå vad det betyder om man inte översätter ord för ord tillbaka till engelska) och eftersom artikeln som den nu inleds omfattar mer än bara frågan om originaltextens språk. Det skulle kunna finnas anledning att se över interwikilänkarna om artikelns nuvarande avgränsning behålls.
En annan fråga är valet mellan "Nya Testamentet" och "Nya testamentet". Den har diskuterats i flera varv på Diskussion:Nya testamentet och jag tänker inte ge mig in i den diskussionen. Återställningen av sidtiteln till status quo ante ska tolkas som just det, inte ett ställningstagande om vilken versalisering som är bäst. //Essin (diskussion) 23 juli 2020 kl. 09.08 (CEST)
thread_title: Sidtitel
Diskussion:Kullen (halvö)

message: [Bortse från min tidigare, klantiga felpostning :-/ ] Är inte Kullabygden och Kullen bara synonymer, så att man borde klargöra att det danska och ursprungligen skånska, namnet är det samma som försvenskningen Kullabygden?
- Buxtehude
replies: text: * rodnar som en präst på ett horhus *

text: Tydligen är jag trög som en snigel på valium: först NU såg jag, att Kullen och Kullabygden är sammanlänkade :-/

text: - Buxtehude
replies: text: :Nej, de är inte exakta synonymer. Se diskussion under Kullen (halvö)#Kullens avgränsning. Kullabygden i bygdehistorisk mening omfattar områden på båda sidor om Görslövsån, medan Kullen oftast avser områden nordväst om denna å, men kan också avse hela Kullabygden. Den snävare avgränsingen är geologiskt-historiskt den rätta, eftersom den motsvarar den förhistoriska ön Kullen. Peterappelros 25 januari 2012 kl. 15.23 (CET)
@ Peterappelros
Intressant! :-)
Men den nuvarande Görslövsån, som utgjorde ett havssund på vikingatiden och skilde Kullen från resten av Skåne (där man hittat vikingatida vrakrester från en skyddad hamn långt inåt landet vid Ornakärr, långt inåt landet) försvann väl på medeltiden? Och sedan har vi bevisligen flera århundraden under Skånes danska tid, då Kullens gräns gick längre söderut, där t.ex. Kulla Gunnarstorps slott under den danska tiden hette Gundestrup i Kulden, o.s.v.  I Knud Fabricius standardverk om Skånes försvenskning, går Allerums sydgräns liksom den gjort långt efter avståelsen till Sverige, vid Allerums socken mot Helsingborg. Jag är allt annat än en expert, men som inbiten hembygdsentusiast har jag faktiskt uppskattat att de svenska erövrarna på 1600-talet för ovanlighetens skull bringade reda i oröran (även en blind höna kan finna ett korn :-) ); tidigare var Kullen både namnet på berget och området däromkring; men därefter blev Kullaberg namnet på berget och Kullabygden namnet på området som vid den svenska erövringen av Skåne sträckte sig ned till Allerum? 
 
- Buxtehude
Öhh, jag skrev: 
"Allerums sydgräns liksom den gjort långt efter avståelsen till Sverige, vid Allerums socken mot Helsingborg".
jag menade Kullens sydgräns naturligtvis :-/
- Buxtehude

text: Du har helt rätt - det finns olika definitioner på "Kullen". Ibland har man t.o.m. på sentida svenska kartor (1900-tal!) använt namnet Kullen om Kullaberg! Om Kullens avgränsning har man tvistat om sedan 1700-talet enligt Nylander. Man kan definitivt säga att "Kullabygden" är bättre definierad än "Kullen". I ett encyklopediskt verk är det korrekt att redovisa båda huvudståndpunkterna. Peterappelros 25 januari 2012 kl. 17.26 (CET)

message: Apropå den senaste redigeringen (nu ogjord): Två olika innebörder av Kullen ska redovisas i artikeln på ett neutralt sätt. Det handlar inte om att samla argument för den ena eller andra ståndpunkten. Men varför inte göra en självständig artikel om begreppet "Kullabygden", som nu hävisar till "Kullen (halvö)". "Kullabygden" är ju inte synonymt med "Kullen (halvö)" i dess ena tolkning.Peterappelros (disk) 24 september 2013 kl. 22.48 (CEST)
thread_title: Kullen vs. Kullabygden
Diskussion:Harald Giertz

message: Hej Ymer! Om Du nu vill ha så utförlig och dramatisk sjukdomsbeskrivning - väldigt olik diagnoser i andra wikibiografier - kan meningen kanske ändras med hjälp av ett det vill säga el liknande? 80.216.200.21 25 januari 2012 kl. 15.22 (CET)
replies: text: Skulle "olikheten" var till det sämre i denna artikels beskrivning? tycker inte det. Ett rikt språk förstärker berättelsen. Det tappar vi ofta bort på wikipedia. Händelserna var mycket riktigt dramatiska i personens liv och gärning, det ska förmedlas till läsaren. Den minimalistiska encyklopedin blir dessutom ganska tråkig. Ymer 25 januari 2012 kl. 15.35 (CET)
replies: text: :Genren som sådan har vissa krav eller genreförväntningar, som gör att alla avvikelser från den blir väldigt markanta och t o m kan få motsatt effekt än den avsedda. 80.216.200.21 25 januari 2012 kl. 15.37 (CET)
replies: text: ::Om du avser genren "biografier", så har vi diametralt olika uppfattning. Att ett levandegörande bildspråk skulle vara en "avvikelse" resp. få en "motsatt effekt" har jag aldrig stött på under mina trettio år som lokalhistoriker samt i besittning av en bibliotek med cirka 1500 volymer av biografisk karaktär. För kompromissandets skull filar jag på texten. Ymer 25 januari 2012 kl. 17.35 (CET)
replies: text: :::Nej jag menar inte biografier. Jag tänker på encyklopediska artiklar. 80.216.200.21 25 januari 2012 kl. 19.03 (CET)
replies: text: :::: Nuvarande formulering kan jag inte se något oencyklopediskt i! Fernbom2 25 januari 2012 kl. 19.06 (CET)
thread_title:  Den dramatiska sjukdomsskildringen
Diskussion:Johan Adolf Löwenhult

message: Relevansen är väl ändå inte så mycket att ifrågasätat här? Mannen i fråga blev adlad - någon tydligare biljett på att man hade gjort viktiga insatser fanns inte på den tiden. Vad beträffar källor torde det mesta i artikeln gå att verifiera medelst Elgenstiernas ättartavlor. /FredrikT 25 januari 2012 kl. 16.21 (CET)
replies: text: Jag instämmer helt och fullt med FredrikT! Relevansen är solklar. Fernbom2 25 januari 2012 kl. 16.24 (CET)

message: Jag avlägsnade påstått nya rön. De måste vara publicerade på annat håll innan de läggs in här. Tostarpadius (diskussion) 11 december 2016 kl. 05.34 (CET)
thread_title:  Egen forskning 

message: Jag förstår inte vad det betyder, det blev rödlänk när jag försökte wikilänka och mina Google-resultat handlar om madrasser.
Är det någon som kan förklara? - Tournesol (diskussion) 4 januari 2020 kl. 15.59 (CET)
thread_title:  Viro golden?
Diskussion:Kassör

message: Är verkligen skattmästare en vanligare benämning än kassör?? 130.229.153.52 25 januari 2012 kl. 16.34 (CET)
replies: text: Nej, mycket tveksamt! Artikeln borde flyttas till kassör. Stigfinnare 25 januari 2012 kl. 16.40 (CET)
replies: text: :Gjort.--Gotogo (disk) 26 augusti 2012 kl. 18.40 (CEST)
thread_title: Skattmästare vs. kassör
Diskussion:Bromma Caviar

message: Om klubben finns representerad i Elitserien för undervattensrugby borde väl relevansen uppfyllas? --Civilspanaren 25 januari 2012 kl. 19.28 (CET)
replies: text: Är sporten så betydelsefull att det räcker? Fernbom2 25 januari 2012 kl. 19.31 (CET)
replies: text: :Sorterar in under riksidrottsförbundet. Finns "riktigt" SM i UV-rugby. Så det är en etablerad sport, det får man nog säga. Jag tycker att ett elitserielag i UV-rugby torde vara relevant i enlighet med vår syn på lagidrotter. Luttrad 26 januari 2012 kl. 23.05 (CET)
replies: text: ::Att sporten är etablerad tvivlar jag inte på, men det kan inte vara svårt att ta sig till elitserien om det bara finns 35 lag i hela Sverige... //Essin 28 januari 2012 kl. 02.04 (CET)
thread_title:  Relevans
Diskussion:Tore Byting

message: Vad gör denne väpnare encyklopediskt relevant? Imperto 25 januari 2012 kl. 20.07 (CET)
replies: text: Skulle nog säga att han är, om inte någon av de viktigaste personerna på wikipedia inte helt obetydlig bland medeltida personer i Östergötland - det handlar alltså om Tore Byting till Stola som levde på 1400-talet vilket inte alls framgår av nuvarande artikel. Tyvärr vet jag inte om jag har några bra källor att bättra på den.--FBQ 27 januari 2012 kl. 10.46 (CET)
thread_title:  Relevans? 

message: Lite nyfiken på hur Byting blev anfader för adelssläkterna om han bara fick döttrar? Bra på att gifta bort? Luttrad (disk) 10 april 2012 kl. 15.56 (CEST)
replies: text: Ja, det måste ha varit genom döttrarnas giften Bytings anor spridit sig, Så här skriver SBL om Forstenasläkten: "Längst av Brun Svenssons söner levde Torsten Brunsson (nämnd ännu 1545). Han kom i besittning av Forstena i V Tunhem (Älvsb) genom äktenskap med häradshövdingen i Väne hd Gudmund Torbjörnssons dotter Anna (halvsyster till Anna, g m Anders Eriksson [Ekeblad av Hedåker]; Genealogica 2, p 11, 165). Hon härstammade på mödernet från väpnaren Tore Byting (levde 1439)". Andra SBL-släktartiklar där Byting och hans antavla figurerar är von Jacobson, Cruus, Ribbing och Kagg(e). /FredrikT (disk) 15 april 2012 kl. 09.30 (CEST)
replies: text: :Jag är ingen genealog och har ingen större känsla för riddarhusets syn på släkter men undrar ändå, blir ordet "anfader" korrekt? (detta är inget sätt att försöka förringa releveansen eller något sånt, vill bara förstå) Luttrad (disk) 15 april 2012 kl. 19.25 (CEST)
replies: text: ::Anor kan sprida sig genom flera ätter så begreppet "anfader" ser jag inte som problematiskt i sammanhanget. Däremot vore det nog mera tveksamt att kalla honom "stamfader"; det begreppet förknippar åtminstone jag som mera knutet till att vara den förste i en rakt nedstigande linje på svärdssidan. /FredrikT (disk) 15 april 2012 kl. 20.57 (CEST)
thread_title:  Anfader
Diskussion:Tonlös dental klusil

message: Dental och alveolar är inte samma sak, skillnaden mellan tonlös alveolar klusil och tonlös alveolar klusil utgörs av skillnaden mellan ett engelskt och ett svenskt d-ljud. Tonlös dental klusil borde ha en egen artikel, om man vill ha dem i samma borde den heta bara tonlös klusil /St. Nerol 25 januari 2012 kl. 20.22 (CET)
thread_title: Missvisande omdirigering
Diskussion:Farosymbol

message: Kemikalieinspektionen verkar kalla de gamla symbolerna för Farosymbol medan de nya kallas Faropiktogram
--Leauqi 25 januari 2012 kl. 23.47 (CET)
Diskussion:Dristigheten (1900)

message: Resultatet blev att artikeln blev bra enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i minst två veckor och
* fått minst tre utmärkt- eller bra-röster och
* inga stöder inte-röster.Kigsz 19 mars 2012 kl. 11.26 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Nominerad av Kigsz 28 februari 2012 kl. 08.52 (CET)
 
Illustrerad, källbelagd, välskriven.
 
;Stöder för utmärkt
#Ace90 (diskussion) 1 mars 2012 kl. 12.13 (CET) Har bra källor och för ämnet lämplig omfattning
;Stöder för bra
# Ricjac 29 februari 2012 kl. 08.40 (CET) Uppfyller kraven för bra. Listan med hennes långresor borde dock infogas i artikeln. 
# Sjunnesson 29 februari 2012 kl. 12.57 (CET) Som Ricjac.
#Yger (diskussion) 2 mars 2012 kl. 17.38 (CET) Välskriven och väl källbelagd. Saknar något om människor och hur det var vara på båten (var det hög klass/dålig). Jag skulle också önska lite "roligare" illustrationer
# dnm (d | b) 15 mars 2012 kl. 23.05 (CET) Som Ricjac. Språket i artikeln är bra och illustrationerna lika så, men den lämnar lite frågor (nyfikenhet) i luften som kan vara svåra att sätta fingret på, men det tydligaste är "...som var likt Odenklassen, dock med flera förbättringar." Jag skulle gärna se att det gavs exempel på dessa förbättringar (ordet borde nog vara uppgraderingar?). I dagsläget får man lite gissa sig till svaret. 
# Historiker (disk) 16 mars 2012 kl. 22.02 (CET) Uppfyller kriterierna för bra. Inte helt uttömmande för att bli utmärkt.
;Stöder ej
 
;Diskussion
Får man fråga vad Yger menar med "roligare" illustrationer? Tycker det är bra att det finns illustrationer över huvud taget. Saftgurka (disk) 15 mars 2012 kl. 15.45 (CET)
</div>
thread_title: Antagen till bra
Diskussion:Edward Reigle

message: Hösten 1958 deltog jag i en utbildningskurs för distriktstränare med Ed Reigle som gästtränare. Han var framför allt en förbättrare av åkträningen med snabba start och stopp och bakåtåkningen, målvaktsträningen och "flippassningen".
Han hade själv tränat som konståkare och hade en fenomenal överstegsåkning bakåt. Vid den tiden fanns endast tre svenska spelare som hade liknande åkstilar nämligen Vilgot Larsson och Åke Lassas, Leksand samt Sven Johansson (senare Tumba). Senare överglänstes de av Lillstrimman Svedberg.
Tumba tog med sig slagskottet, troligen 1957, från USA. Jag kan inte minnas att Ed arbetade särskilt med slagskottet.
Ed var ganska kort ca 175 cm men med en granithård kropp. Han var något sträv men samtidigt mycket lättsam och var en mycket god pedagog. Hans instruktioner var alltid övertydliga och lättbegripliga.
Diskussion:Martin Luthers kyrka

message: Fönsterglasen är ritade av Erik Olson.
Diskussion:Civcity: Rome

message: Ser bra ut. För att få det mer "mänskligt" skulle andra gången titeln skrivs kunna ändras till "spelet" (dvs i andra meningen), sedan kan den mänskliga faktorn utöka resten. Ger faktiskt mycket info, mer  än många NE-artiklar. Adville 27 januari 2012 kl. 10.32 (CET)
thread_title:  Bot-skapad artikel, kommentarer här om det tekniska
Diskussion:Georg-Henning von Bassewitz-Behr

message: Resultatet blev att artikeln blev bra enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i minst två veckor och
* fått minst tre utmärkt- eller bra-röster och
* inga stöder inte-röster.Kigsz 20 mars 2012 kl. 09.06 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Nominerad av Kigsz 2 mars 2012 kl. 09.27 (CET)
 
Bra skriven och uttömmande så gott det går.
 
;Stöder för utmärkt
#Ace90 (diskussion) 2 mars 2012 kl. 15.09 (CET) Bra källor, lämplig omfattning för ämnet
#Obelix (diskussion) 4 mars 2012 kl. 11.30 (CET) Jag tycker den är tillräckligt omfattande. Nackdelen med för långa artiklar är att det är svårt att få ett snabbt helhetsgrepp om ett ämne och svårt att finna svar som man letar efter, ifall en text är för lång och tungläst.
;Stöder för bra
#Ricjac 2 mars 2012 kl. 14.24 (CET) Helt klart en bra artikel, dock i kortaste laget. Skulle gärna vilja se några citat (om det finns) där han förklarar/motiverar sina handlingar.
#Magnus242 (diskussion) 4 mars 2012 kl. 13.11 (CET) Lagom lång artikel, för utmärkt hade jag velat se lite mer detaljer om hur och varför när det gäller de utförda massakrarna. 
#dnm (d | b) 15 mars 2012 kl. 22.49 (CET) Jag känner som Ricjac att artikeln är i det kortaste laget. Det är alltid en avvägning mellan ett effektivt och kort språk och ett mer utbroderat. Jag föredrar en lutning åt det senare. Det är viktigt att artiklarna ger sina kontextuella sammanhang. Annars riskerar bilden läsaren får att bli allt för fragmentalisk. Jag vill dock understryka att artikeln är bra och att min röst kan ändras med en mer utvecklad text. 
#Sjunnesson (disk) 19 mars 2012 kl. 17.10 (CET) Jag önskar, som dnm, en mer utvecklad text.  
;Stöder inte
 
;Diskussion
</div>
thread_title: Antagen till bra
Diskussion:Claes Adam Wachtmeister (1795–1873)

message: Det står att han hade åtta barn, av vilka fyra uppnådde hög ålder. De blev alltså gamla. 80 el 90? Men hur många av hans barn uppnådde vuxen ålder? 80.216.200.21 27 januari 2012 kl. 12.58 (CET)
replies: text: Jag ändrar från hög till vuxen ålder. De fyra blev 74, 45, 82 och 64 år. Fadern blev 78./Astomic (diskussion) 30 juni 2017 kl. 07.53 (CEST)
thread_title:  Hög ålder?
Diskussion:Retro

message: Avd. Nyretro, Plagioretro och Plagionyretro är oläsliga. 81.225.142.191 27 januari 2012 kl. 20.45 (CET)
thread_title:  Oläsligt 

message: det borde det skrivas om. eftersom det också ingår i vad som ränknas som retro. 213.114.121.21 17 januari 2023 kl. 20.24 (CET)
thread_title:  det borde skrivas om bordspel