Diskussion:Arthur Schuster

message: Jag lade till "en" före omnämnandet. Då förstår man att han inte är någon berömdhet. Tostarpadius (diskussion) 8 juli 2020 kl. 00.27 (CEST)
thread_title:  Pastor Goetz 

message: Reagerade under andra genomläsningen när jag såg att Schuster skulle ha besökt Islamabad och Rawalpindi. Islamabad är en tvillingstad till Rawalpindi. Den anlades på 1960-talet som ny pakistansk huvudstad. Efter lite sökande i Schuster 1932 hittade jag på sidan 161 att han gjorde en utflykt från Srinagar "up the river, passing through Islamabad." Genom enwp hittade jag :en:Anantnag som ligger vid floden Jhelum uppströms från Srinagar. Anantnag kallas Islamabad av muslimerna i Kashmir, men om man använder det namnet nu riskerar man stryk av indiska soldater enligt en av källorna till :en:Anantnag. Min slutsats är att Schuster besökte Islamabad/Anantnag. Jag kommer nog att ta bort Rawalpindi ur texten eftersom den staden inte nämns i Schuster 1932, även om det inte är omöjligt att han passerade där på väg till Peshawar. Men nu måste jag äta. Plumbum208 (diskussion) 13 juli 2020 kl. 19.41 (CEST)
replies: text: Tar bort både Islamabad och Rawalpindi. Att i artikeln reda ut vilket Islamabad han besökte skulle ta för mycket plats och är inte väsentligt. Plumbum208 (diskussion) 14 juli 2020 kl. 17.49 (CEST)
thread_title:  Islamabad 

message: Resultatet blev att artikeln blev bra enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i tre veckor och 
* fått minst fyra utmärkt eller bra-röster och
* dessa utgör minst 2/3 av det totala antalet röster.Tostarpadius (diskussion) 14 juli 2020 kl. 16.38 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
=== Arthur Schuster ===
Nominerad av Alexander Alejandro (diskussion) 23 juni 2020 kl. 00.57 (CEST)
 
Utsågs till Månadens bästa artikel i oktober 2019. Har en bra struktur och är väl skriven, illustrerad och källbelagd.
 
;Stöder för utmärkt
#Sjunnesson (diskussion) 23 juni 2020 kl. 07.17 (CEST) Håller med om motiveringen och tycker att artikeln förtjänar att få status Utmärkt.
#Plumbum208 (diskussion) 23 juni 2020 kl. 13.59 (CEST) Instämmer med nomineringen och noterar att artikeln är utförligare än på andra wikipediaversioner.
#Lithobolos (diskussion) 10 juli 2020 kl. 13.52 (CEST) Jag håller inte med sågningen av artikeln nedan. Det rör sig om en biografi och den förklarar så gott det går relevansens bakom personens gärningar. Jag skulle i alla fall motsätta mig att ämnen som serier och frekvenser förklaras mera ingående i en biografi. Det är skillnad mellan ämnen - vem som helst kan gå på en föreläsning i historia och ungefär förstå vad den handlar om, men det samma gäller inte fysik och matematik. I de här ämnena används alltid begrepp som inte går att förenkla till vilken nivå som helst.
#Anhn (diskussion) 12 juli 2020 kl. 12.00 (CEST) Jag är "rookie" i nomineringsarbetet - men jag tycker verkligen detta är en utmärkt artikel. Innehållsrik men ändå lagom lång, nämner översiktligt olika vetenskapliga insatser där detaljerna får ges av wl till motsvarande artiklar.
;Stöder för bra
#Yger (diskussion) 23 juni 2020 kl. 10.20 (CEST)Lite oelegant språk   (jag har justerat rubriker, men tex att lägga familjen mitt i annat avsnitt är tveksamt) och den är inte 100% gedigen, tex står i faktaboxen bara ett av fem barn
# Tostarpadius (diskussion) 12 juli 2020 kl. 01.18 (CEST) Efter förbättringar.
# Bairuilong (diskussion) 12 juli 2020 kl. 14.58 (CEST) Jag ligger mycket nära att flytta upp min röst till utmärkt. Artikeln är föredömligt källbelagd, illustrerad och ger intryck av att vara uttömmande (dvs inga viktiga egenheter saknas.) Det som hindrar mig att rösta högre är det trögjobbade, lite omständiga språket med ett stort överanvändande av citattecken och långa meningar med bisatser. Kortfattat vill jag ha ett mer encyklopediskt språk för att ge mitt stöd för utmärkt.
;Stöder inte
* Tostarpadius (diskussion) 5 juli 2020 kl. 00.58 (CEST) Artikeln är inte föredömlig (se s diskussionsinlägg nedan).
# TernariusDisk 5 juli 2020 kl. 01.28 (CEST) Det är ingen dålig artikel, men jag tycker kraven för en artikel med någon form av utmärkelse bör vara högre än så. Både Yger och Ascilto tar upp otympligheten, som jag upplever gör det svårt att få något ordentligt grepp om artikelsubjektets gärning. Den är fullt acceptabel, den redovisar en bitvis imponerande mängd fakta om artikelsubjektetet, men den brister tyvärr i översiktlighet. Ascilto tar dessutom upp flera specificerade exempel som gör det omöjligt för mig att ge artikeln någon form av utmärkelse.
# Ascilto (diskussion) 7 juli 2020 kl. 00.46 (CEST) Tyvärr. Eftersom det som är otydligt i artikeln inte kommer att förtydligas. Jag försökte ge det en chans, men nu ger jag upp.
 
;Diskussion
Jag har ännu inte tagit slutgiltig ställning, men detta med barnen i faktarutan aktualiserar en sak som jag verkligen undrar över: Är principen att vi inte är en genealogisk databas övergiven? Personligen tycker jag egentligen att de enda fall där fullständiga familjeuppgifter är relevanta är kungligheter. I övriga fall borde det räcka att ange dem som har eller borde ha egna artiklar. Tostarpadius (diskussion) 1 juli 2020 kl. 02.50 (CEST)
Det jag reagerar på är att det talas om "pastor Goetz" tidigt i artikeln. Att utelämna förnamnet uppfattar jag som väldigt gammalmodigt när det inte handlar om en berömdhet som Calvin (för att ta någon med Genèveanknytning). Tostarpadius (diskussion) 1 juli 2020 kl. 03.03 (CEST)
replies: text: Jag håller med  om att språket till delar är otympligt. Texten förklarar inte hans gärning särskilt klart och jag undrar om ens artikelförfattaren till fullo förstår allt. I ingressen står det om "en metod för analys av periodicitet hos företeelser". Då mängden företeelser av olika slag är oändlig, hade jag förväntat mig en förklaring i artikeln av vilka typer av företeelser han studerade. I avsnittet Periodogram får man dessvärre inget tydligt svar på detta spörsmål. Man får gissa sig till att det inte bara handlade om ljus. Avsnittet Jordmagnetism är tydligare och mer klargörande. Artikelns disposition borde vara bättre strukturerad, t.ex. uppdelad på å ena sidan de olika karriärstegen och å andra sidan på de olika ämnesområden han undersökte. /Ascilto (diskussion) 4 juli 2020 kl. 19.03 (CEST)
replies: text: :Det skulle vara intressant att höra huvudförfattaren  synpunkter på kritiken. Det hela är kanske lätt åtgärdat. /Ascilto (diskussion) 5 juli 2020 kl. 18.13 (CEST)
replies: text: ::Givetvis används periodogram på mätbara företeeler och givetvis måste dessa uppvisa någon form av variation (ñormalt i tid, men inte nödvändigtvis) så att man får en serie av värden vilka kan beskrivas med en fourierserie. Det kan i övrigt vara precis vad som helst som mäts (eller räknas) - och alltså finns i princip en oändlig mängd sådana företeelser. Schuster använde periodogram för att visa solfläckarnas elvaårscykel, vilket nämns i artikeltexten, liksom för analys av meteorologiska data, vilket också torde framgå av titeln On the investigation of hidden periodicities with application to a supposed 26 day period of meteorological phenomena i vilken metoden beskrevs. Han använde vidare periodogram för analys av variationer hos jordens magnetfält, vilket inte nämns direkt (men troligtvis kan man läsa ut det mellan raderna i det nästföjlande avsnittet: "...en artikel om dygnsvariationen hos jordens magnetfält"), men det viktiga är att han utvecklade metoden (om han använde den till mer? - inte vet jag - han försökte säkert använda periodogram på allt möjligt som kom i hans väg, men om man inte publicerar sig, får ingen veta och nu är det försent att fråga - ej heller Manfred Mudelsee nämner fler än dessa tre användningar i Climate Time Series Analysis: Classical Statistical and Bootstrap Methods (se sid. 204). Att förklara hur periodogram fungerar mer ingående torde dock höra hemma i en artikel om dylika (men att en artikel om periodogram inte existerar är förstås uselt!).

text: ::Språket är otympligt - tja, det är så jag uttrycker mig - men att artikeln är rörig beror lika mycket på Schuster som på mig (man skulle möjligtvis kunna applicera nån sorts periodogram på hans verksamhet och då kunna finna en fyraårscykel för hans studier av solförmörkelser). Schuster levde ett rörigt liv och en artikel om honom blir därefter. Och det är ett riktigt antagande att artikelförfattaren inte förstår allt (hade denne gjort det hade  Boken som förklarar ALLT varit att vänta), ty även solen har, som framgår ovan, fläckar!

text: ::Och att faktaboxen bara innehåller ett av fem barn beror på att uppgifterna är hämtade från wikidata. Men, för den som vill ha med alla ungarna i listan: Leonard Francis Schuster 1889, Margaret Loveday Schuster 1891, Sibyl Marie Schuster 1891, Norah Henriette Schuster 1892 och Florence Caroline Schuster 1893. (I nån annan artikel nämnde jag ungarnas namn men fick på huvet för det, eftersom det inte hörde hemma där...)

text: ::Vad "pastor Goetz" beträffar, verkar han vara en sådan motsats till kändis att han omtalas som "Pasteur Goetz" (gift med Madame Goetz och tillsmannans har de sonen Edward). Med största sannolikhet hade han ett förnamn, men artikelförfattaren lyckades tydligen undvika att snubbla över det på sin slingrande väg (jämför Biographical fragments). Artikelförfattaren har sökt på diverse kombinationer, men inte lyckats hitta något förnamn - man får lite träffar som omtalar "le pasteur Goetz" i Gèneve på 1800-talet, men... Men visst, det var gammalmodigt av Professor Schuster att kalla honom "Pastor Goetz", man var kanske lite gammalmodiga förr i tiden...

text: ::Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 13.15 (CEST)
replies: text: :::Stort tack, ! DU förklarar väldigt bra vad Schuster använde periodogram till. Skulle du inte kunna förtydliga artikeln utifrån det? /Ascilto (diskussion) 6 juli 2020 kl. 14.15 (CEST)
replies: text: ::::. Kan du inte förtydliga själv eftersom du nu har förstått - jag kan inte se vari det svårförståeliga ligger (om man nu undantar metoden som sådan och den bakomliggande matematiken, vilken borde förklaras i artikeln periodogram och inte i artikeln om Schuster)? Jag kan säkert ge exempel på hur räknandet av bilar på en väg eller noteringar om hur mycket pengar som finns på ett bankkonto går att analysera med periodogram och konstatera att det är mer trafik på dagen än på natten och att det är väldigt mycket månad kvar i slutet av pengarna - men kanske också att man hittar sjudagars- och helårsperiodiciteter - men det hör väl hemma i periodogramartikeln, eller...? Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 15.34 (CEST)
replies: text: :::::Ett tillägg i slutet av avsnittet "Utöver att använda periodogram för att påvisa en periodicitet hos solfläckarna och att det inte kunde visas någon regelbunden 26-dagarsvariation i vädret använde Schuster metoden för att visa dygnsvariationen i jordens magnetfält (se vidare nedan)"? Eller något sådant? Men, fortfarande, det var utvecklandet av metoden (som kom från hans syn på sammansatta vågrörelser) som är det viktiga. Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 16.02 (CEST)
replies: text: ::::::Det du skriver är väldigt intressant och revolutionerande - att periodogram skulle vara en universalteori som kan appliceras på all världens företeelser. Men nej, jag ger mig aldrig in och redigerar ämnesområden som jag inte behärskar. /Ascilto (diskussion) 6 juli 2020 kl. 16.49 (CEST)
replies: text: :::::::Självklart kan periodogram appliceras på all världens företeelser (förutsatt att de uppvisar en variation längs någon dimensionsaxel - annars får man ju en konstant som resultat - och att de är mätbara). Men, man måste hålla i åtanke att det man "mäter" kanske bara är en stokastisk variabel som "fått för sig" att bete sig just såhär under mätningen (men ju fler mätvärden, desto mindre är sannolikheten att den uppvisade periodiciteten beror på slumpen - och Schuster hade detta klart för sig). Och jag redigerar hela tiden områden som jag inte behärskar - jag behärskar inte någonting överhuvudtaget - för i slutänden är det väl ändå Universum som bestämmer - och vad jag tycker o tror mig begripa, det skiter väl Universum fullständigt i (ursäkta franskan). Lägg också märke till skrivningen "om någon av dessa funktioner har en avgjort högre amplitud än de övriga föreligger en periodicitet, annars inte". Och periodogram är inte en teori utan en metod (som bygger på en bakomliggande matematisk teori) för att upptäcka/påvisa eventuella periodiska variationer hos en företeelse. Och det är långt över hundra år sedan det fanns något revolutionernade i detta. Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 17.28 (CEST)
replies: text: ::::::::Där ser du, det är nog bäst att det är just du som försöker göra sammanhanget begripligt för andra. - En kopp kaffe är två företeelser som inte har någon periodicitet. Först är vätskan och porslinet varmt, sedan kallnar det om inte ny energi tillförs. /Ascilto (diskussion) 6 juli 2020 kl. 19.10 (CEST)
replies: text: :::::::::Kallt kaffe är definitivt periodiskt! Det uppträder med en periodicitet av en gång per dygn, till följd av att det föeregående stadiet (benämnt "varmt kaffe") uppträder med samma periodicitet (några, än så länge oförklarbara, undantag har dock noterats, men någon periodicitet hos dessa har ännu ej kunnat konstateras). Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 19.21 (CEST)

text: :::::::::Begripligheten måste ligga i artikeln om periodogram. Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 19.38 (CEST)

text: Jag skrev en artikel om Arthur Schuster, eftersom det inte fanns någon artikel tidigare. Dumt nog nämnde jag det i "Månadens artiklar" och vips var denna artikel "månadens artikel" (delad plats, om jag minns rätt, skit samma, ursäkta franskan). Nu har jag bara fått skit om min genomusla artikel (se ovan), så jag kommer inte att göra om misstaget utan fortsätta att skriva om sådant som ingen läser - om ens det. Glöm att göra detta till en "bra artikel" eller "utmärkt artikel", "utmärkelser" skiter jag fullständigt i (ursäkta franskan) - ni får gärna radera artikeln eftersom den ju är sämre än fullständig skit (ursäkta franskan) - vilket jag tyckar att ni SKALL göra! Men, gör någon nytta och skriv den själv i stället för att gnälla - och se för h*e (ursäkta franskan) till att den blir BRA!!! (och framför allt att den har pastor Goetz förnamn med!) För att gnälla är ju jävligt enkelt! (ursäkta franskan). Men gnäll för ingeting framåt och är föga produktivt! (Och lägg av med "tävlingarna" - det är ju bara trams!) Så lägg inte min röst på "bra" eller "utmärkt" utan på "RADERA!". Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 20.54 (CEST)
replies: text: : De punkter om artikelns innehåll som andra användare tar upp är inte gnäll. De är konstruktiva förslag som kan förbättra artikelns röda tråd. Alla artiklar som blir nominerade måste genomgå granskning för att få en utvärdering, och vissa användare är mer ämneskunniga och granskar artiklar mer ingående än andra. Detta händer med alla artiklar som blir nominerade här. Jag nominerade den här artikeln får jag tyckte den hade goda kriterier för att få en bra eller även utmärkt status efter några ändringar, antingen själv eller med hjälp från andra med sakkunskap. Inte att du själv ska skriva om och omformulera hela artikeln. Det ska du inte göra. Vi användare är måna om att ge konstruktiv återkoppling för den nominerade artikelns bästa.--Alexander Alejandro (diskussion) 6 juli 2020 kl. 21.27 (CEST)
replies: text: ::I sina tre första svar var  konstruktiv och upplysande som jag uppfattade som lovande i förhållande till de oklarheter i artikeln som jag beskrev. I sitt senaste år svänger E tyvärr in på en inte lika konstruktiv linje. Att jag pingade in E berodde på att jag inte var lika allvarlig i min kritik som den uppfattades av  och . Att jag inte röstat än är ett uttryck för att jag fortfarande tror att frågetecknen kan rätas ut med ett par enkla handgrepp. /Ascilto (diskussion) 6 juli 2020 kl. 21.36 (CEST)
replies: text: ::: Jag har inte kallat artikeln usel. Den är definitivt inte dålig. Den fyller en lucka och det är alltid positivt. När jag säger att den inte är föredömlig menar jag att just det är det viktigaste krav jag ställer på en utmärkt artikel. Jag kan tänka mig att ändra min röst till "bra" om smärre förbättringar görs, men det krävs mer för att den skall framstå som ett exempel att ta efter. Det är dock ingen allvarlig kritik. Det är bara en tiondedels promille av våra artiklar som förtjänar att räknas till den högsta nivån. Tostarpadius (diskussion) 6 juli 2020 kl. 22.05 (CEST)
replies: text: ::::Jag försökte bara skriva en artikel som inte fanns tidigare. Förlåt denna min dumhet - jag skall inte göra om den (med fingrarna korsade, såklart). Men det blir trist när man ägnat dagar att få ihop något och sedan trampas det under fötterna av någon som inte ens försökt. Det känns trist - och besvikelsen är då nära tillhands! (Och, nej, jag bryr mig inte om utmärkelser - ibland kollar jag dock hur många som läst den eller den artikeln - vi har alla våra svaga punkter - det är en av mina - jag har fler - men de bekänns inte här och nu). Reagerade kanska för starkt? Eller kanske inte? Jag gjorde bara vad jag kunde, men det räcker ju ingenstans. Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 22.59 (CEST)
replies: text: ::::: Att just denna artikel inte hör till denna lilla andel av våra sidor gör inte att det var meningslöst att skriva den. Vi behöver fler biografier, inte färre. Tostarpadius (diskussion) 6 juli 2020 kl. 23.08 (CEST)
replies: text: :::::: Det är mig fullständigt likgiltigt. Det jag blir förbannad (ursäkta franskan) över är att man utan att ens ha försökt själv är så fördömande över andras bidrag. Det gör mig ledsen och besviken. Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 23.36 (CEST)
replies: text: :::::::Så vad heter pastor Goetz i förnamn?  Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 23.40 (CEST)
replies: text: :::::::: Det var inte den detaljen som fick mig att ta ställning. Jag har lagt ned många timmar på att leta fram uppgifter av det slaget. Om han var obetydlig förstår jag inte varför han nämns vid namn här. Det hade inte gjort en artikel mindre uttömmande att utelämna en sådan uppgift. Tostarpadius (diskussion) 8 juli 2020 kl. 00.23 (CEST)

text: :: Vari består det konstruktiva i de "konstruktiva förslagen" om dessa består av enbart negativa omdömen och saknar förslag till förbättringar? Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 23.29 (CEST)
replies: text: :::: Det här med att inte ha försökt själv, förstår jag över huvud taget inte. Jag har skrivit mängder med omfattande artiklar. Inom ämnesområden jag behärskar. Och jag kommer inte försöka ge mig på något jag inte behärskar. För den skull förbehåller jag mig rätten att påpeka om något är obegripligt. Det hör till nomineringsprocessen att sånt kan diskuteras och helst förtydligas. /Ascilto (diskussion) 6 juli 2020 kl. 23.44 (CEST)
replies: text: :::::Att påpeka att något är otydligt och ofullständigt är i sig ett förslag till förbättring. Om jag hade varit insatt i ämnet, hade jag kunnat redigera artikeln, istället för att starta en diskussion. Jag har fått exakt samma kritik, att något jag skrivit inte var begripligt, det sved inte alls utan var något jag tacksamt tog till mig. När man är inne i ett ämne uppstår lätt blinda fläckar. /Ascilto (diskussion) 6 juli 2020 kl. 23.48 (CEST)
replies: text: :::::::Jag började på den här artikeln den 24 oktober 2019 och släppte den den 6 november samma år efter 34 kB "text". Jag läste gulnade och grånade obituaries, tradiga böcker på archive.org och letade på google i två (ursäkta franskan) veckor. Men, ni som sitter fast i era sadlar på era höga hästar - gör om det och gör det bättre eller sluta gnälla och sluta TYCKA! Jag (ursäkta franskan) skiter i om den här artikeln får en guldstjärna eller en brun tumme. Som det känns nu gjorde jag en förbannad dumhet och slösade bort två veckor. Fy f-n (ursäkta franskan) vad trött man kan bli! Radera skiten och låt någon som vet hur skriva artikeln (om något av det jag gjort kan vara till nytta - så varsågod. kul att ha kunnat vara till någon nytta). Episcophagus (diskussion) 7 juli 2020 kl. 00.13 (CEST)
Jag reagerar mot att det i en röstmotivering talas om "sågning". Att en artikel inte hör till den exklusiva skara dit endast en av tio tusen hör är ingenting märkligt. Påståendet att humanvetenskaper som historia är oerhört mycket lättare att förstå än naturvetenskaper och matematik bygger också på ett missförstånd. Det finns komplexa samband även i de förra som det krävs djupa kunskaper för att kunna förklara på ett enkelt och för gemene man lättbegripligt sätt. Tostarpadius (diskussion) 10 juli 2020 kl. 14.34 (CEST)

text: Som ämnen tror jag absolut inte att historia skulle vara lättare än naturvetenskap. Men hur ofta gör du en fouriertransformation i vardagen? Det här anses som "enkelt" av vissa. Det förklaras i artikeln hur en sådan transformation ska göras, men wikipedia är definitivt fel källa om du vill lära dig detta i praktiken. Det krävs lång och grundläggande utbildning i den bakomliggande teorin. Olika ämnen framställs olika på wikipedia och det är inte något önskemål från min sida, det bara måste vara så. Allt ska göras så lättillgängligt som möjligt, men resultatet blir inte det samma för slutläsaren. Mvh Lithobolos (diskussion) 11 juli 2020 kl. 07.20 (CEST)
replies: text: :Problemet här verkar inte främst vara de tekniska detaljerna i hur man gör frekvensanalys, utan att det inte framgår tillräckligt tydligt att det faktiskt är något som kan användas för att förstå en enorm mängd fenomen (att en svalnande kopp kaffe inte har några frekvenstoppar är faktiskt ett relevant resultat, även om det kan framstå som självklart: andra saker som man skulle kunna tro inte har frekvenstoppar har visat sig ha det.). Att skriva något om betydelsen av metoden och hur utbredd den är skulle knappast skämma artikeln.

text: :andejons (diskussion) 11 juli 2020 kl. 09.12 (CEST)
replies: text: ::Jag trodde att jag skrev en artikel om Arthur Schuster och inte om periodogram. Observera att artikeln inte heller förklarar röntgenstrålning (och vad denna kan användas till), solförmörkelser (och varför sådana upptäder), jordmagnetismen (och vad som orsakar denna) - etcetera... Episcophagus (diskussion) 11 juli 2020 kl. 17.12 (CEST)
replies: text: :::Se :de:Periodogramm. Skall detta (eller något som är begripligare formulerat och fem gånger så långt, men fortfarande oberipligt för någon utan ett års universitetsmatte i ryggsäcken) stå i artikeln? Tycker ni verkligen det? Episcophagus (diskussion) 11 juli 2020 kl. 17.29 (CEST)

text: Jag ägnade två veckor åt Arthur Schuster och åt att skriva en artikel om honom och hans röriga liv (och inte om periodogram). Sedan blir man nersablad för att wikidata inte innehåller information om hans barn (och deras skonummer?), att man är så gammalmodig att man inte åkt till Geneve och kollat på pastorsexpeditonen vad denne "Pastor Goetz" hette i förnamn och för att man undvikit att ge en förklaring på periodogram som någon utan matematisk insikt och kunskap ändå inte kan förstå ("det finns ingen kungsväg till geometrin" lär Euklides en gång ha sagt [fritt översatt] - vill du begripa mer, får du helt enkelt anstränga din egen hjärna säger jag tvåtusen år senare - wikipedia kommer inte att lära dig tänka, det får du fakiskt fixa själv). Det som det ovantående gnället (för det är [ursäkta franskan] bara gnäll!) däremot gjort är att det fått mig att tröttna på att bidra. Detta kan vara värt att begrunda... det kan vara värt att begrunda... Vad är en "bra artikel"? Är en artikel som säger allt som går att veta om ett ämnesområde "bra", trots att allt som går att veta ryms i en mening? Är i så fall en "utmärkt artikel" en "bra artikel" som uttrycks med ett ord mindre? Eller är en "Bra artikel" bara en artikel som innehåller en massa välstrukturerad text? Eller är det ett överflödigt begrepp? Kan en artikel om fotsvett någonsin bli utmärkt? Det kan kanske tåla att tänkas på... Episcophagus (diskussion) 11 juli 2020 kl. 18.04 (CEST)
replies: text: :Nyss deklarerade du att du högaktligen struntar i om artikeln får någon utmärkelse. Jag välkomnar att du faktiskt bryr dig. Det handlar inte om att skriva en artikel om periodogram, utan bara om att formulera det som står om periodogram inte skall vara förvirrande och motsägelsefullt. Du har visat ovan att detta är möjligt. Att ha ägnat två veckor åt en artikel är inte särskilt imponerande, andra ägnar artiklar åratal innan de är färdiga att nomineras. Grattis att du fått en artikel nominerad efter bara två veckors arbete! /Ascilto (diskussion) 11 juli 2020 kl. 18.36 (CEST)
replies: text: ::Ordet "högaktligen" använder jag ytterst sällan. Jag säger, som jag sade ovan, att jag [ursäkta franskan] sk*ter i utmärkelser. Det som jag här skrivit om periodogram (i en biografi om Arthur Schuster och inte i en artikel om  periodogram) är inte vare sig förvirrande eller motsägelsefullt. Jag börjar med att ge en introduktion som förklarar var Schuster fick sin uppfattning ifrån och fortsätter med hur han förde över sin uppfattning på andra områden ("Detta betraktelsesätt förde han sedan över till andra fenomen som menades vara periodiska, så, genom att göra en fourieranalys, kan man enligt Schuster..."). Via "Han publicerade sin metod i artikeln..." och "Denna metod använde han bland annat till att..." tycker jag mig ha beskrivit användningssätt för metoden ifråga (liksom att man kan "ana det mellan raderna"i nästa kapitel - detta är de tre kända områden som Schuster använde metoden inom - och detta är inte en artikel om periodogram - hur många gånger måste detta behöva påpekas?). Episcophagus (diskussion) 11 juli 2020 kl. 20.00 (CEST)
replies: text: :::Förklarar artikeln om Albert Einstein den allmänna relativitetsteorin? Förklarar den ens den speciella relativitetsteorin, den fotoelektriska effekten eller de Brownska rörelserna? Och varför inte det? Jo, därför att det hör inte hemma där! Episcophagus (diskussion) 11 juli 2020 kl. 20.27 (CEST)
replies: text: :::: I denna fråga håller jag med . Artikeln periodogram är efterlängtad, men det påverkar inte innehållet i denna att den saknas. Det jag efterlyser här är av annat slag och jag börjar fundera på att åtminstone förespråka bra status. Tostarpadius (diskussion) 11 juli 2020 kl. 21.52 (CEST)
Artikeln innehåller många upplysningar inom parantes. Dessutom noter i form av anmärkningar. Vad är skillnaden? Ginge det att få till enhetlighet? I övrigt anser jag inte att texten är ovanligt svårläst. Mvh Idunius 11 juli 2020 kl. 22.26 (CEST)

text: Det här är ingen SFFR-diskussion, det här är en diskussion om utmärkelser som avsiktligt skall ha en viss exklusivitet. Att en artikel inte uppfyller kraven innebär inte att den är dålig, tvärtom är vi ju flera som betonat att artikeln inte är dålig; framför allt har ingen kallat den "usel". Det är på intet sätt någon skam att ens artikel inte får någon utmärkelse, det är det absoluta flertalet av alla artiklar som hamnar i den kategorin. Skulle vi släppa igenom 50-60% av alla artiklar skulle begrepp som "bra" och "utmärkta" artiklar förlora sin funktion. Inte heller tycker jag du skall ta åt dig av kritiken, avsikten med den är att den skall vara konstruktiv (även om jag inte riktigt förstår varför kritiken så mycket har fokuserat in på periodogram). Om jag får ta mig själv som exempel, så har jag skrivit 1000-tals artiklar om bin, och med rätt eller orätt blivit betraktad som något av en biexpert. Ändå har ingen av mina artiklar blivit betraktade som "bra", än mindre som "utmärkta". Det tycker jag är självklart. De är små artmonografier, jag inbillar mig att de fyller sitt syfte, men de är alldeles för obetydliga för att nå den höjd som någon sådan utmärkelse innebär. Du har skrivit en bra artikel, och det tycker jag du ska ta till dig. / TernariusDisk 11 juli 2020 kl. 22.29 (CEST)
replies: text: :Fokuset på periodogram är kanske olyckligt, men det är det enda jag tycker är obegripligt i artikeln, det enda jag är missnöjd med och som hindrar mig från att rösta på bra eller utmärkt. Jag har flera gånger betonat att det jag efterfrågar är inte en uttömmande förklaring av vad periodogram är eller kan användas till, ändå förs diskussionen som om det var det som är frågan. Det enda jag begär är att det som står om periodogram inte skall vara förvirrande eller motsägelsefullt, vilket jag tror är fullt möjligt med ett par enkla handgrepp. Jämförelsen med allmäna relativitetsteorin haltar. Även om få begriper själva teorin så hör det till allmänbildningen att känna till att teorin finns. Detsamma gäller inte för periodogram. /Ascilto (diskussion) 11 juli 2020 kl. 22.59 (CEST)
replies: text: ::"Qui non intelligit, aut taceat, aut discat". Det var inte jag som sade det först. Episcophagus (diskussion) 12 juli 2020 kl. 00.06 (CEST)
replies: text: :::Som jag skrev i inledningen av den här diskussionen, så ger texten i nuvarande version intryck av att den som skrivit den själv inte förstår vad hen skrivit. Det är var och ens skyldighet att uttrycka sig klart och tydligt - det dunkelt sagda är det dunkelt tänkta. Att dumförklara den som efterfrågar förtydligande - en begäran som är väldigt vanlig, vi har en mall för det - är bara enfaldigt. Det är också en extremt omogen inställning till vad det innebär att uttrycka sig i skrift. Som jag också skrivit här ovan, när en av mina artiklar kritiserades för att ha ett obegripligt parti, tog jag tacksamt till mig det, och gjorde texten bättre. /Ascilto (diskussion) 12 juli 2020 kl. 00.24 (CEST)
replies: text: ::::Att du inte förstår artikeln behöver inte nödvändigtvis vara artikelns fel. Episcophagus (diskussion) 12 juli 2020 kl. 00.30 (CEST)
replies: text: :::::Som sagt. Det dunkelt sagda är det dunkelt tänkta. Lägg inte över dina egna tillkortakommanden på andra. Som sagt. En extremt omogen inställning till vad det innebär att uttrycka sig i skrift. (Nu råkar det vara så att jag jobbat yrkesmässigt med eget och andras skrivande hela mitt vuxna liv.) /Ascilto (diskussion) 12 juli 2020 kl. 00.35 (CEST)
replies: text: ::::::Varför gnäller du då över att du inte förstår andras artiklar i stället för att skriva perfekta föredömen? Helt [ursäkta franskan] j*vla obegripligt! (Och blir jag impad av ego-skryt? Knappast! Skall du spilla min tid så höj din bottennivå!) Episcophagus (diskussion) 12 juli 2020 kl. 00.49 (CEST)
replies: text: :::::::Det handlar inte om vad jag förstår - där är du helt ute och cyklar - utan hur du har uttryckt dig i artikeln. Den här diskussionen är avslutad för min del. Jag borde insett att det var meningslöst att fortsätta den, att du inte tar seriöst på det här. Du tycks inbilla dig att du fritt kan missbruka andras tid. Och btw - en förolämpning är en förolämpning även om den skrivs på latin. /Ascilto (diskussion) 12 juli 2020 kl. 07.19 (CEST)
replies: text: ::::::::Tillägg trots allt: I min värld skall man ta emot kritik ödmjukt och tillmötesgående och artigt, utan att sätta sig på några höga hästar och fara ut i oförskämdheter och förolämpningar mot den som uttalat kritiken. Så här svarade jag när ett artikelavsnitt uppfattades som obegripligt: "Tack för synpunkter! Att redogörelsen för dateringen kunde upplevas som obegriplig är en viktig upplysning. Så skall det naturligtvis inte vara. Jag har försökt förtydliga avsnittet.". Att fara ut i oförskämdheter och förolämpningar visar bara på en enorm omognad. Och detta gällde att bara få en text rekommenderad, en text som det ligger betydligt mer arbete bakom än ynka två veckor och som är dubbelt så omfattande som den om Arthur Schuster. Och detta är bara en av många artiklar ja ägnat betydligt mer än två veckor åt. Att förutsätta att man är den ende som lagt ner arbete och att de som förhåller sig kritiskt är dilettanter som inte själva uträttar något av värde, visar också på en enorm omognad och självförhärligande. Att granska artiklar är ett tidskrävande och självuppoffrande arbete. Själv ägnar jag mig åt det, trots att jag för närvarande har lite tid att avsätta åt Wikipedia, för att jag tycker kvalitetsarbetet är viktigt och för att det är roligt att uppmuntra gott arbete när det infinner sig. Men i det ingår också ett ansvar att våga säga ifrån när något inte håller. Det skall tilläggas att det visst finns användare som hellre kritiserar andras arbete, än uträttar något eget, men jag har bara stött på någon enstaka av den sorten under alla år. /Ascilto (diskussion) 12 juli 2020 kl. 13.53 (CEST)
Låt oss hålla oss till saken och undvika utvikningar som inte har med artikelns kvalitet att göra. Tostarpadius (diskussion) 12 juli 2020 kl. 01.15 (CEST)
 Har ni verkligen tänkt igenom det här? Oavsett vad man anser om formuleringarna kring just periodogrammet så måste en utmärkt artikel uppfylla följande villkor:
Den skall vara
*... uttömmande; den saknar inga större faktauppgifter.
*... skriven med ett genomarbetat språk
Om Arthur Schuster är en betydande vetenskapsman så förefaller 34 886 byte väldigt skralt. För att räkna upp några slumpvis valda biografier som är utmärkta så är Elisabet I på 110 170 byte; Lev Gumiljov på 136 078 byte och Emma Goldman på 86 301 byte. Ett minimum markeras av William Shakespeare, om vilken väldigt lite är känt biografiskt, vars artikel är på 56 734 byte. Kan då denna artikel verkligen vara uttömmande?
När det gäller språket, så har flera anfört att det är "oelegant" och inte helt flytande. Vad är era reflektioner kring det?
Ett kriterium som inte ställts upp i villkoren för en utmärkt artikel, men som borde läggas till där är att artikelns disposition skall vara genomarbetad och logisk (jag skall starta en diskussion om detta). Den här artikeln blandar karriärsteg med verksamhetsområden (som delvis är dåligt förklarade). Vad är era reflektioner kring det?
Om man helt skall ta bort verksamhetsområden, vilket vore den logiska följden av diskussionen ovan om hur mycket som måste förklaras om periodogram, så blir artikeln åtminstone 1/4 kortare. Kan en så liten artikel verkligen uppfylla kriterierna på att vara uttömmande? /Ascilto (diskussion) 12 juli 2020 kl. 14.30 (CEST)

text: Som jag skrev i motiveringen så ser jag ärligt talat inte orsak att såga denna artikel så totalt som görs här. Den är lång, välstrukturerad och baserad på författarens egna fina källor. För mig var den i alla fall uttömmande, och någon gräns för textmassa nämns inte i kriterierna. Visst petade jag lite med språket, och ja, parenteser ska undvikas, men det i sig tycker jag inte hindrar utmärkt status. Det här med att beskrivningen av periodogram skulle vara motsägelsefull eller missvisande köper jag inte, jag tror det är ett missförstånd att man borde "specificera vilka företeelser det gäller", det rör ju sig om allmän frekvensanalys. Jag är beredd att hålla med artikelförfattaren om att ifall artikeln periodogram skulle förbättras avsevärt, skulle den ändå vara obegriplig för de flesta. Man kan se det som att vissa ämnen inte kan förklaras bara i ord, utan endast i kombination med ekvationer och begrepp. Det utestänger ju självklart många, men wikipedia är inte en bra källa för den som vill bli fysiker eller matematiker på egen hand. Mvh Lithobolos (diskussion) 12 juli 2020 kl. 19.49 (CEST)
----
</div>
thread_title:  Antagen till bra 

message: Nominerad av Alexander Alejandro (diskussion) 23 juni 2020 kl. 00.57 (CEST)
 
Utsågs till Månadens bästa artikel i oktober 2019. Har en bra struktur och är väl skriven, illustrerad och källbelagd.
 
;Stöder för utmärkt
#Sjunnesson (diskussion) 23 juni 2020 kl. 07.17 (CEST) Håller med om motiveringen och tycker att artikeln förtjänar att få status Utmärkt.
#Plumbum208 (diskussion) 23 juni 2020 kl. 13.59 (CEST) Instämmer med nomineringen och noterar att artikeln är utförligare än på andra wikipediaversioner.
#Lithobolos (diskussion) 10 juli 2020 kl. 13.52 (CEST) Jag håller inte med sågningen av artikeln nedan. Det rör sig om en biografi och den förklarar så gott det går relevansens bakom personens gärningar. Jag skulle i alla fall motsätta mig att ämnen som serier och frekvenser förklaras mera ingående i en biografi. Det är skillnad mellan ämnen - vem som helst kan gå på en föreläsning i historia och ungefär förstå vad den handlar om, men det samma gäller inte fysik och matematik. I de här ämnena används alltid begrepp som inte går att förenkla till vilken nivå som helst.
#Anhn (diskussion) 12 juli 2020 kl. 12.00 (CEST) Jag är "rookie" i nomineringsarbetet - men jag tycker verkligen detta är en utmärkt artikel. Innehållsrik men ändå lagom lång, nämner översiktligt olika vetenskapliga insatser där detaljerna får ges av wl till motsvarande artiklar.
;Stöder för bra
#Yger (diskussion) 23 juni 2020 kl. 10.20 (CEST)Lite oelegant språk   (jag har justerat rubriker, men tex att lägga familjen mitt i annat avsnitt är tveksamt) och den är inte 100% gedigen, tex står i faktaboxen bara ett av fem barn
# Tostarpadius (diskussion) 12 juli 2020 kl. 01.18 (CEST) Efter förbättringar.
# Bairuilong (diskussion) 12 juli 2020 kl. 14.58 (CEST) Jag ligger mycket nära att flytta upp min röst till utmärkt. Artikeln är föredömligt källbelagd, illustrerad och ger intryck av att vara uttömmande (dvs inga viktiga egenheter saknas.) Det som hindrar mig att rösta högre är det trögjobbade, lite omständiga språket med ett stort överanvändande av citattecken och långa meningar med bisatser. Kortfattat vill jag ha ett mer encyklopediskt språk för att ge mitt stöd för utmärkt.
;Stöder inte
* Tostarpadius (diskussion) 5 juli 2020 kl. 00.58 (CEST) Artikeln är inte föredömlig (se s diskussionsinlägg nedan).
# TernariusDisk 5 juli 2020 kl. 01.28 (CEST) Det är ingen dålig artikel, men jag tycker kraven för en artikel med någon form av utmärkelse bör vara högre än så. Både Yger och Ascilto tar upp otympligheten, som jag upplever gör det svårt att få något ordentligt grepp om artikelsubjektets gärning. Den är fullt acceptabel, den redovisar en bitvis imponerande mängd fakta om artikelsubjektetet, men den brister tyvärr i översiktlighet. Ascilto tar dessutom upp flera specificerade exempel som gör det omöjligt för mig att ge artikeln någon form av utmärkelse.
# Ascilto (diskussion) 7 juli 2020 kl. 00.46 (CEST) Tyvärr. Eftersom det som är otydligt i artikeln inte kommer att förtydligas. Jag försökte ge det en chans, men nu ger jag upp.
 
;Diskussion
Jag har ännu inte tagit slutgiltig ställning, men detta med barnen i faktarutan aktualiserar en sak som jag verkligen undrar över: Är principen att vi inte är en genealogisk databas övergiven? Personligen tycker jag egentligen att de enda fall där fullständiga familjeuppgifter är relevanta är kungligheter. I övriga fall borde det räcka att ange dem som har eller borde ha egna artiklar. Tostarpadius (diskussion) 1 juli 2020 kl. 02.50 (CEST)
Det jag reagerar på är att det talas om "pastor Goetz" tidigt i artikeln. Att utelämna förnamnet uppfattar jag som väldigt gammalmodigt när det inte handlar om en berömdhet som Calvin (för att ta någon med Genèveanknytning). Tostarpadius (diskussion) 1 juli 2020 kl. 03.03 (CEST)
replies: text: Jag håller med  om att språket till delar är otympligt. Texten förklarar inte hans gärning särskilt klart och jag undrar om ens artikelförfattaren till fullo förstår allt. I ingressen står det om "en metod för analys av periodicitet hos företeelser". Då mängden företeelser av olika slag är oändlig, hade jag förväntat mig en förklaring i artikeln av vilka typer av företeelser han studerade. I avsnittet Periodogram får man dessvärre inget tydligt svar på detta spörsmål. Man får gissa sig till att det inte bara handlade om ljus. Avsnittet Jordmagnetism är tydligare och mer klargörande. Artikelns disposition borde vara bättre strukturerad, t.ex. uppdelad på å ena sidan de olika karriärstegen och å andra sidan på de olika ämnesområden han undersökte. /Ascilto (diskussion) 4 juli 2020 kl. 19.03 (CEST)
replies: text: :Det skulle vara intressant att höra huvudförfattaren  synpunkter på kritiken. Det hela är kanske lätt åtgärdat. /Ascilto (diskussion) 5 juli 2020 kl. 18.13 (CEST)
replies: text: ::Givetvis används periodogram på mätbara företeeler och givetvis måste dessa uppvisa någon form av variation (ñormalt i tid, men inte nödvändigtvis) så att man får en serie av värden vilka kan beskrivas med en fourierserie. Det kan i övrigt vara precis vad som helst som mäts (eller räknas) - och alltså finns i princip en oändlig mängd sådana företeelser. Schuster använde periodogram för att visa solfläckarnas elvaårscykel, vilket nämns i artikeltexten, liksom för analys av meteorologiska data, vilket också torde framgå av titeln On the investigation of hidden periodicities with application to a supposed 26 day period of meteorological phenomena i vilken metoden beskrevs. Han använde vidare periodogram för analys av variationer hos jordens magnetfält, vilket inte nämns direkt (men troligtvis kan man läsa ut det mellan raderna i det nästföjlande avsnittet: "...en artikel om dygnsvariationen hos jordens magnetfält"), men det viktiga är att han utvecklade metoden (om han använde den till mer? - inte vet jag - han försökte säkert använda periodogram på allt möjligt som kom i hans väg, men om man inte publicerar sig, får ingen veta och nu är det försent att fråga - ej heller Manfred Mudelsee nämner fler än dessa tre användningar i Climate Time Series Analysis: Classical Statistical and Bootstrap Methods (se sid. 204). Att förklara hur periodogram fungerar mer ingående torde dock höra hemma i en artikel om dylika (men att en artikel om periodogram inte existerar är förstås uselt!).

text: ::Språket är otympligt - tja, det är så jag uttrycker mig - men att artikeln är rörig beror lika mycket på Schuster som på mig (man skulle möjligtvis kunna applicera nån sorts periodogram på hans verksamhet och då kunna finna en fyraårscykel för hans studier av solförmörkelser). Schuster levde ett rörigt liv och en artikel om honom blir därefter. Och det är ett riktigt antagande att artikelförfattaren inte förstår allt (hade denne gjort det hade  Boken som förklarar ALLT varit att vänta), ty även solen har, som framgår ovan, fläckar!

text: ::Och att faktaboxen bara innehåller ett av fem barn beror på att uppgifterna är hämtade från wikidata. Men, för den som vill ha med alla ungarna i listan: Leonard Francis Schuster 1889, Margaret Loveday Schuster 1891, Sibyl Marie Schuster 1891, Norah Henriette Schuster 1892 och Florence Caroline Schuster 1893. (I nån annan artikel nämnde jag ungarnas namn men fick på huvet för det, eftersom det inte hörde hemma där...)

text: ::Vad "pastor Goetz" beträffar, verkar han vara en sådan motsats till kändis att han omtalas som "Pasteur Goetz" (gift med Madame Goetz och tillsmannans har de sonen Edward). Med största sannolikhet hade han ett förnamn, men artikelförfattaren lyckades tydligen undvika att snubbla över det på sin slingrande väg (jämför Biographical fragments). Artikelförfattaren har sökt på diverse kombinationer, men inte lyckats hitta något förnamn - man får lite träffar som omtalar "le pasteur Goetz" i Gèneve på 1800-talet, men... Men visst, det var gammalmodigt av Professor Schuster att kalla honom "Pastor Goetz", man var kanske lite gammalmodiga förr i tiden...

text: ::Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 13.15 (CEST)
replies: text: :::Stort tack, ! DU förklarar väldigt bra vad Schuster använde periodogram till. Skulle du inte kunna förtydliga artikeln utifrån det? /Ascilto (diskussion) 6 juli 2020 kl. 14.15 (CEST)
replies: text: ::::. Kan du inte förtydliga själv eftersom du nu har förstått - jag kan inte se vari det svårförståeliga ligger (om man nu undantar metoden som sådan och den bakomliggande matematiken, vilken borde förklaras i artikeln periodogram och inte i artikeln om Schuster)? Jag kan säkert ge exempel på hur räknandet av bilar på en väg eller noteringar om hur mycket pengar som finns på ett bankkonto går att analysera med periodogram och konstatera att det är mer trafik på dagen än på natten och att det är väldigt mycket månad kvar i slutet av pengarna - men kanske också att man hittar sjudagars- och helårsperiodiciteter - men det hör väl hemma i periodogramartikeln, eller...? Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 15.34 (CEST)
replies: text: :::::Ett tillägg i slutet av avsnittet "Utöver att använda periodogram för att påvisa en periodicitet hos solfläckarna och att det inte kunde visas någon regelbunden 26-dagarsvariation i vädret använde Schuster metoden för att visa dygnsvariationen i jordens magnetfält (se vidare nedan)"? Eller något sådant? Men, fortfarande, det var utvecklandet av metoden (som kom från hans syn på sammansatta vågrörelser) som är det viktiga. Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 16.02 (CEST)
replies: text: ::::::Det du skriver är väldigt intressant och revolutionerande - att periodogram skulle vara en universalteori som kan appliceras på all världens företeelser. Men nej, jag ger mig aldrig in och redigerar ämnesområden som jag inte behärskar. /Ascilto (diskussion) 6 juli 2020 kl. 16.49 (CEST)
replies: text: :::::::Självklart kan periodogram appliceras på all världens företeelser (förutsatt att de uppvisar en variation längs någon dimensionsaxel - annars får man ju en konstant som resultat - och att de är mätbara). Men, man måste hålla i åtanke att det man "mäter" kanske bara är en stokastisk variabel som "fått för sig" att bete sig just såhär under mätningen (men ju fler mätvärden, desto mindre är sannolikheten att den uppvisade periodiciteten beror på slumpen - och Schuster hade detta klart för sig). Och jag redigerar hela tiden områden som jag inte behärskar - jag behärskar inte någonting överhuvudtaget - för i slutänden är det väl ändå Universum som bestämmer - och vad jag tycker o tror mig begripa, det skiter väl Universum fullständigt i (ursäkta franskan). Lägg också märke till skrivningen "om någon av dessa funktioner har en avgjort högre amplitud än de övriga föreligger en periodicitet, annars inte". Och periodogram är inte en teori utan en metod (som bygger på en bakomliggande matematisk teori) för att upptäcka/påvisa eventuella periodiska variationer hos en företeelse. Och det är långt över hundra år sedan det fanns något revolutionernade i detta. Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 17.28 (CEST)
replies: text: ::::::::Där ser du, det är nog bäst att det är just du som försöker göra sammanhanget begripligt för andra. - En kopp kaffe är två företeelser som inte har någon periodicitet. Först är vätskan och porslinet varmt, sedan kallnar det om inte ny energi tillförs. /Ascilto (diskussion) 6 juli 2020 kl. 19.10 (CEST)
replies: text: :::::::::Kallt kaffe är definitivt periodiskt! Det uppträder med en periodicitet av en gång per dygn, till följd av att det föeregående stadiet (benämnt "varmt kaffe") uppträder med samma periodicitet (några, än så länge oförklarbara, undantag har dock noterats, men någon periodicitet hos dessa har ännu ej kunnat konstateras). Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 19.21 (CEST)

text: :::::::::Begripligheten måste ligga i artikeln om periodogram. Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 19.38 (CEST)

text: Jag skrev en artikel om Arthur Schuster, eftersom det inte fanns någon artikel tidigare. Dumt nog nämnde jag det i "Månadens artiklar" och vips var denna artikel "månadens artikel" (delad plats, om jag minns rätt, skit samma, ursäkta franskan). Nu har jag bara fått skit om min genomusla artikel (se ovan), så jag kommer inte att göra om misstaget utan fortsätta att skriva om sådant som ingen läser - om ens det. Glöm att göra detta till en "bra artikel" eller "utmärkt artikel", "utmärkelser" skiter jag fullständigt i (ursäkta franskan) - ni får gärna radera artikeln eftersom den ju är sämre än fullständig skit (ursäkta franskan) - vilket jag tyckar att ni SKALL göra! Men, gör någon nytta och skriv den själv i stället för att gnälla - och se för h*e (ursäkta franskan) till att den blir BRA!!! (och framför allt att den har pastor Goetz förnamn med!) För att gnälla är ju jävligt enkelt! (ursäkta franskan). Men gnäll för ingeting framåt och är föga produktivt! (Och lägg av med "tävlingarna" - det är ju bara trams!) Så lägg inte min röst på "bra" eller "utmärkt" utan på "RADERA!". Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 20.54 (CEST)
replies: text: : De punkter om artikelns innehåll som andra användare tar upp är inte gnäll. De är konstruktiva förslag som kan förbättra artikelns röda tråd. Alla artiklar som blir nominerade måste genomgå granskning för att få en utvärdering, och vissa användare är mer ämneskunniga och granskar artiklar mer ingående än andra. Detta händer med alla artiklar som blir nominerade här. Jag nominerade den här artikeln får jag tyckte den hade goda kriterier för att få en bra eller även utmärkt status efter några ändringar, antingen själv eller med hjälp från andra med sakkunskap. Inte att du själv ska skriva om och omformulera hela artikeln. Det ska du inte göra. Vi användare är måna om att ge konstruktiv återkoppling för den nominerade artikelns bästa.--Alexander Alejandro (diskussion) 6 juli 2020 kl. 21.27 (CEST)
replies: text: ::I sina tre första svar var  konstruktiv och upplysande som jag uppfattade som lovande i förhållande till de oklarheter i artikeln som jag beskrev. I sitt senaste år svänger E tyvärr in på en inte lika konstruktiv linje. Att jag pingade in E berodde på att jag inte var lika allvarlig i min kritik som den uppfattades av  och . Att jag inte röstat än är ett uttryck för att jag fortfarande tror att frågetecknen kan rätas ut med ett par enkla handgrepp. /Ascilto (diskussion) 6 juli 2020 kl. 21.36 (CEST)
replies: text: ::: Jag har inte kallat artikeln usel. Den är definitivt inte dålig. Den fyller en lucka och det är alltid positivt. När jag säger att den inte är föredömlig menar jag att just det är det viktigaste krav jag ställer på en utmärkt artikel. Jag kan tänka mig att ändra min röst till "bra" om smärre förbättringar görs, men det krävs mer för att den skall framstå som ett exempel att ta efter. Det är dock ingen allvarlig kritik. Det är bara en tiondedels promille av våra artiklar som förtjänar att räknas till den högsta nivån. Tostarpadius (diskussion) 6 juli 2020 kl. 22.05 (CEST)
replies: text: ::::Jag försökte bara skriva en artikel som inte fanns tidigare. Förlåt denna min dumhet - jag skall inte göra om den (med fingrarna korsade, såklart). Men det blir trist när man ägnat dagar att få ihop något och sedan trampas det under fötterna av någon som inte ens försökt. Det känns trist - och besvikelsen är då nära tillhands! (Och, nej, jag bryr mig inte om utmärkelser - ibland kollar jag dock hur många som läst den eller den artikeln - vi har alla våra svaga punkter - det är en av mina - jag har fler - men de bekänns inte här och nu). Reagerade kanska för starkt? Eller kanske inte? Jag gjorde bara vad jag kunde, men det räcker ju ingenstans. Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 22.59 (CEST)
replies: text: ::::: Att just denna artikel inte hör till denna lilla andel av våra sidor gör inte att det var meningslöst att skriva den. Vi behöver fler biografier, inte färre. Tostarpadius (diskussion) 6 juli 2020 kl. 23.08 (CEST)
replies: text: :::::: Det är mig fullständigt likgiltigt. Det jag blir förbannad (ursäkta franskan) över är att man utan att ens ha försökt själv är så fördömande över andras bidrag. Det gör mig ledsen och besviken. Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 23.36 (CEST)
replies: text: :::::::Så vad heter pastor Goetz i förnamn?  Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 23.40 (CEST)
replies: text: :::::::: Det var inte den detaljen som fick mig att ta ställning. Jag har lagt ned många timmar på att leta fram uppgifter av det slaget. Om han var obetydlig förstår jag inte varför han nämns vid namn här. Det hade inte gjort en artikel mindre uttömmande att utelämna en sådan uppgift. Tostarpadius (diskussion) 8 juli 2020 kl. 00.23 (CEST)

text: :: Vari består det konstruktiva i de "konstruktiva förslagen" om dessa består av enbart negativa omdömen och saknar förslag till förbättringar? Episcophagus (diskussion) 6 juli 2020 kl. 23.29 (CEST)
replies: text: :::: Det här med att inte ha försökt själv, förstår jag över huvud taget inte. Jag har skrivit mängder med omfattande artiklar. Inom ämnesområden jag behärskar. Och jag kommer inte försöka ge mig på något jag inte behärskar. För den skull förbehåller jag mig rätten att påpeka om något är obegripligt. Det hör till nomineringsprocessen att sånt kan diskuteras och helst förtydligas. /Ascilto (diskussion) 6 juli 2020 kl. 23.44 (CEST)
replies: text: :::::Att påpeka att något är otydligt och ofullständigt är i sig ett förslag till förbättring. Om jag hade varit insatt i ämnet, hade jag kunnat redigera artikeln, istället för att starta en diskussion. Jag har fått exakt samma kritik, att något jag skrivit inte var begripligt, det sved inte alls utan var något jag tacksamt tog till mig. När man är inne i ett ämne uppstår lätt blinda fläckar. /Ascilto (diskussion) 6 juli 2020 kl. 23.48 (CEST)
replies: text: :::::::Jag började på den här artikeln den 24 oktober 2019 och släppte den den 6 november samma år efter 34 kB "text". Jag läste gulnade och grånade obituaries, tradiga böcker på archive.org och letade på google i två (ursäkta franskan) veckor. Men, ni som sitter fast i era sadlar på era höga hästar - gör om det och gör det bättre eller sluta gnälla och sluta TYCKA! Jag (ursäkta franskan) skiter i om den här artikeln får en guldstjärna eller en brun tumme. Som det känns nu gjorde jag en förbannad dumhet och slösade bort två veckor. Fy f-n (ursäkta franskan) vad trött man kan bli! Radera skiten och låt någon som vet hur skriva artikeln (om något av det jag gjort kan vara till nytta - så varsågod. kul att ha kunnat vara till någon nytta). Episcophagus (diskussion) 7 juli 2020 kl. 00.13 (CEST)
Jag reagerar mot att det i en röstmotivering talas om "sågning". Att en artikel inte hör till den exklusiva skara dit endast en av tio tusen hör är ingenting märkligt. Påståendet att humanvetenskaper som historia är oerhört mycket lättare att förstå än naturvetenskaper och matematik bygger också på ett missförstånd. Det finns komplexa samband även i de förra som det krävs djupa kunskaper för att kunna förklara på ett enkelt och för gemene man lättbegripligt sätt. Tostarpadius (diskussion) 10 juli 2020 kl. 14.34 (CEST)

text: Som ämnen tror jag absolut inte att historia skulle vara lättare än naturvetenskap. Men hur ofta gör du en fouriertransformation i vardagen? Det här anses som "enkelt" av vissa. Det förklaras i artikeln hur en sådan transformation ska göras, men wikipedia är definitivt fel källa om du vill lära dig detta i praktiken. Det krävs lång och grundläggande utbildning i den bakomliggande teorin. Olika ämnen framställs olika på wikipedia och det är inte något önskemål från min sida, det bara måste vara så. Allt ska göras så lättillgängligt som möjligt, men resultatet blir inte det samma för slutläsaren. Mvh Lithobolos (diskussion) 11 juli 2020 kl. 07.20 (CEST)
replies: text: :Problemet här verkar inte främst vara de tekniska detaljerna i hur man gör frekvensanalys, utan att det inte framgår tillräckligt tydligt att det faktiskt är något som kan användas för att förstå en enorm mängd fenomen (att en svalnande kopp kaffe inte har några frekvenstoppar är faktiskt ett relevant resultat, även om det kan framstå som självklart: andra saker som man skulle kunna tro inte har frekvenstoppar har visat sig ha det.). Att skriva något om betydelsen av metoden och hur utbredd den är skulle knappast skämma artikeln.

text: :andejons (diskussion) 11 juli 2020 kl. 09.12 (CEST)
replies: text: ::Jag trodde att jag skrev en artikel om Arthur Schuster och inte om periodogram. Observera att artikeln inte heller förklarar röntgenstrålning (och vad denna kan användas till), solförmörkelser (och varför sådana upptäder), jordmagnetismen (och vad som orsakar denna) - etcetera... Episcophagus (diskussion) 11 juli 2020 kl. 17.12 (CEST)
replies: text: :::Se :de:Periodogramm. Skall detta (eller något som är begripligare formulerat och fem gånger så långt, men fortfarande oberipligt för någon utan ett års universitetsmatte i ryggsäcken) stå i artikeln? Tycker ni verkligen det? Episcophagus (diskussion) 11 juli 2020 kl. 17.29 (CEST)

text: Jag ägnade två veckor åt Arthur Schuster och åt att skriva en artikel om honom och hans röriga liv (och inte om periodogram). Sedan blir man nersablad för att wikidata inte innehåller information om hans barn (och deras skonummer?), att man är så gammalmodig att man inte åkt till Geneve och kollat på pastorsexpeditonen vad denne "Pastor Goetz" hette i förnamn och för att man undvikit att ge en förklaring på periodogram som någon utan matematisk insikt och kunskap ändå inte kan förstå ("det finns ingen kungsväg till geometrin" lär Euklides en gång ha sagt [fritt översatt] - vill du begripa mer, får du helt enkelt anstränga din egen hjärna säger jag tvåtusen år senare - wikipedia kommer inte att lära dig tänka, det får du fakiskt fixa själv). Det som det ovantående gnället (för det är [ursäkta franskan] bara gnäll!) däremot gjort är att det fått mig att tröttna på att bidra. Detta kan vara värt att begrunda... det kan vara värt att begrunda... Vad är en "bra artikel"? Är en artikel som säger allt som går att veta om ett ämnesområde "bra", trots att allt som går att veta ryms i en mening? Är i så fall en "utmärkt artikel" en "bra artikel" som uttrycks med ett ord mindre? Eller är en "Bra artikel" bara en artikel som innehåller en massa välstrukturerad text? Eller är det ett överflödigt begrepp? Kan en artikel om fotsvett någonsin bli utmärkt? Det kan kanske tåla att tänkas på... Episcophagus (diskussion) 11 juli 2020 kl. 18.04 (CEST)
replies: text: :Nyss deklarerade du att du högaktligen struntar i om artikeln får någon utmärkelse. Jag välkomnar att du faktiskt bryr dig. Det handlar inte om att skriva en artikel om periodogram, utan bara om att formulera det som står om periodogram inte skall vara förvirrande och motsägelsefullt. Du har visat ovan att detta är möjligt. Att ha ägnat två veckor åt en artikel är inte särskilt imponerande, andra ägnar artiklar åratal innan de är färdiga att nomineras. Grattis att du fått en artikel nominerad efter bara två veckors arbete! /Ascilto (diskussion) 11 juli 2020 kl. 18.36 (CEST)
replies: text: ::Ordet "högaktligen" använder jag ytterst sällan. Jag säger, som jag sade ovan, att jag [ursäkta franskan] sk*ter i utmärkelser. Det som jag här skrivit om periodogram (i en biografi om Arthur Schuster och inte i en artikel om  periodogram) är inte vare sig förvirrande eller motsägelsefullt. Jag börjar med att ge en introduktion som förklarar var Schuster fick sin uppfattning ifrån och fortsätter med hur han förde över sin uppfattning på andra områden ("Detta betraktelsesätt förde han sedan över till andra fenomen som menades vara periodiska, så, genom att göra en fourieranalys, kan man enligt Schuster..."). Via "Han publicerade sin metod i artikeln..." och "Denna metod använde han bland annat till att..." tycker jag mig ha beskrivit användningssätt för metoden ifråga (liksom att man kan "ana det mellan raderna"i nästa kapitel - detta är de tre kända områden som Schuster använde metoden inom - och detta är inte en artikel om periodogram - hur många gånger måste detta behöva påpekas?). Episcophagus (diskussion) 11 juli 2020 kl. 20.00 (CEST)
replies: text: :::Förklarar artikeln om Albert Einstein den allmänna relativitetsteorin? Förklarar den ens den speciella relativitetsteorin, den fotoelektriska effekten eller de Brownska rörelserna? Och varför inte det? Jo, därför att det hör inte hemma där! Episcophagus (diskussion) 11 juli 2020 kl. 20.27 (CEST)
replies: text: :::: I denna fråga håller jag med . Artikeln periodogram är efterlängtad, men det påverkar inte innehållet i denna att den saknas. Det jag efterlyser här är av annat slag och jag börjar fundera på att åtminstone förespråka bra status. Tostarpadius (diskussion) 11 juli 2020 kl. 21.52 (CEST)
Artikeln innehåller många upplysningar inom parantes. Dessutom noter i form av anmärkningar. Vad är skillnaden? Ginge det att få till enhetlighet? I övrigt anser jag inte att texten är ovanligt svårläst. Mvh Idunius 11 juli 2020 kl. 22.26 (CEST)

text: Det här är ingen SFFR-diskussion, det här är en diskussion om utmärkelser som avsiktligt skall ha en viss exklusivitet. Att en artikel inte uppfyller kraven innebär inte att den är dålig, tvärtom är vi ju flera som betonat att artikeln inte är dålig; framför allt har ingen kallat den "usel". Det är på intet sätt någon skam att ens artikel inte får någon utmärkelse, det är det absoluta flertalet av alla artiklar som hamnar i den kategorin. Skulle vi släppa igenom 50-60% av alla artiklar skulle begrepp som "bra" och "utmärkta" artiklar förlora sin funktion. Inte heller tycker jag du skall ta åt dig av kritiken, avsikten med den är att den skall vara konstruktiv (även om jag inte riktigt förstår varför kritiken så mycket har fokuserat in på periodogram). Om jag får ta mig själv som exempel, så har jag skrivit 1000-tals artiklar om bin, och med rätt eller orätt blivit betraktad som något av en biexpert. Ändå har ingen av mina artiklar blivit betraktade som "bra", än mindre som "utmärkta". Det tycker jag är självklart. De är små artmonografier, jag inbillar mig att de fyller sitt syfte, men de är alldeles för obetydliga för att nå den höjd som någon sådan utmärkelse innebär. Du har skrivit en bra artikel, och det tycker jag du ska ta till dig. / TernariusDisk 11 juli 2020 kl. 22.29 (CEST)
replies: text: :Fokuset på periodogram är kanske olyckligt, men det är det enda jag tycker är obegripligt i artikeln, det enda jag är missnöjd med och som hindrar mig från att rösta på bra eller utmärkt. Jag har flera gånger betonat att det jag efterfrågar är inte en uttömmande förklaring av vad periodogram är eller kan användas till, ändå förs diskussionen som om det var det som är frågan. Det enda jag begär är att det som står om periodogram inte skall vara förvirrande eller motsägelsefullt, vilket jag tror är fullt möjligt med ett par enkla handgrepp. Jämförelsen med allmäna relativitetsteorin haltar. Även om få begriper själva teorin så hör det till allmänbildningen att känna till att teorin finns. Detsamma gäller inte för periodogram. /Ascilto (diskussion) 11 juli 2020 kl. 22.59 (CEST)
replies: text: ::"Qui non intelligit, aut taceat, aut discat". Det var inte jag som sade det först. Episcophagus (diskussion) 12 juli 2020 kl. 00.06 (CEST)
replies: text: :::Som jag skrev i inledningen av den här diskussionen, så ger texten i nuvarande version intryck av att den som skrivit den själv inte förstår vad hen skrivit. Det är var och ens skyldighet att uttrycka sig klart och tydligt - det dunkelt sagda är det dunkelt tänkta. Att dumförklara den som efterfrågar förtydligande - en begäran som är väldigt vanlig, vi har en mall för det - är bara enfaldigt. Det är också en extremt omogen inställning till vad det innebär att uttrycka sig i skrift. Som jag också skrivit här ovan, när en av mina artiklar kritiserades för att ha ett obegripligt parti, tog jag tacksamt till mig det, och gjorde texten bättre. /Ascilto (diskussion) 12 juli 2020 kl. 00.24 (CEST)
replies: text: ::::Att du inte förstår artikeln behöver inte nödvändigtvis vara artikelns fel. Episcophagus (diskussion) 12 juli 2020 kl. 00.30 (CEST)
replies: text: :::::Som sagt. Det dunkelt sagda är det dunkelt tänkta. Lägg inte över dina egna tillkortakommanden på andra. Som sagt. En extremt omogen inställning till vad det innebär att uttrycka sig i skrift. (Nu råkar det vara så att jag jobbat yrkesmässigt med eget och andras skrivande hela mitt vuxna liv.) /Ascilto (diskussion) 12 juli 2020 kl. 00.35 (CEST)
replies: text: ::::::Varför gnäller du då över att du inte förstår andras artiklar i stället för att skriva perfekta föredömen? Helt [ursäkta franskan] j*vla obegripligt! (Och blir jag impad av ego-skryt? Knappast! Skall du spilla min tid så höj din bottennivå!) Episcophagus (diskussion) 12 juli 2020 kl. 00.49 (CEST)
replies: text: :::::::Det handlar inte om vad jag förstår - där är du helt ute och cyklar - utan hur du har uttryckt dig i artikeln. Den här diskussionen är avslutad för min del. Jag borde insett att det var meningslöst att fortsätta den, att du inte tar seriöst på det här. Du tycks inbilla dig att du fritt kan missbruka andras tid. Och btw - en förolämpning är en förolämpning även om den skrivs på latin. /Ascilto (diskussion) 12 juli 2020 kl. 07.19 (CEST)
replies: text: ::::::::Tillägg trots allt: I min värld skall man ta emot kritik ödmjukt och tillmötesgående och artigt, utan att sätta sig på några höga hästar och fara ut i oförskämdheter och förolämpningar mot den som uttalat kritiken. Så här svarade jag när ett artikelavsnitt uppfattades som obegripligt: "Tack för synpunkter! Att redogörelsen för dateringen kunde upplevas som obegriplig är en viktig upplysning. Så skall det naturligtvis inte vara. Jag har försökt förtydliga avsnittet.". Att fara ut i oförskämdheter och förolämpningar visar bara på en enorm omognad. Och detta gällde att bara få en text rekommenderad, en text som det ligger betydligt mer arbete bakom än ynka två veckor och som är dubbelt så omfattande som den om Arthur Schuster. Och detta är bara en av många artiklar ja ägnat betydligt mer än två veckor åt. Att förutsätta att man är den ende som lagt ner arbete och att de som förhåller sig kritiskt är dilettanter som inte själva uträttar något av värde, visar också på en enorm omognad och självförhärligande. Att granska artiklar är ett tidskrävande och självuppoffrande arbete. Själv ägnar jag mig åt det, trots att jag för närvarande har lite tid att avsätta åt Wikipedia, för att jag tycker kvalitetsarbetet är viktigt och för att det är roligt att uppmuntra gott arbete när det infinner sig. Men i det ingår också ett ansvar att våga säga ifrån när något inte håller. Det skall tilläggas att det visst finns användare som hellre kritiserar andras arbete, än uträttar något eget, men jag har bara stött på någon enstaka av den sorten under alla år. /Ascilto (diskussion) 12 juli 2020 kl. 13.53 (CEST)
Låt oss hålla oss till saken och undvika utvikningar som inte har med artikelns kvalitet att göra. Tostarpadius (diskussion) 12 juli 2020 kl. 01.15 (CEST)
 Har ni verkligen tänkt igenom det här? Oavsett vad man anser om formuleringarna kring just periodogrammet så måste en utmärkt artikel uppfylla följande villkor:
Den skall vara
*... uttömmande; den saknar inga större faktauppgifter.
*... skriven med ett genomarbetat språk
Om Arthur Schuster är en betydande vetenskapsman så förefaller 34 886 byte väldigt skralt. För att räkna upp några slumpvis valda biografier som är utmärkta så är Elisabet I på 110 170 byte; Lev Gumiljov på 136 078 byte och Emma Goldman på 86 301 byte. Ett minimum markeras av William Shakespeare, om vilken väldigt lite är känt biografiskt, vars artikel är på 56 734 byte. Kan då denna artikel verkligen vara uttömmande?
När det gäller språket, så har flera anfört att det är "oelegant" och inte helt flytande. Vad är era reflektioner kring det?
Ett kriterium som inte ställts upp i villkoren för en utmärkt artikel, men som borde läggas till där är att artikelns disposition skall vara genomarbetad och logisk (jag skall starta en diskussion om detta). Den här artikeln blandar karriärsteg med verksamhetsområden (som delvis är dåligt förklarade). Vad är era reflektioner kring det?
Om man helt skall ta bort verksamhetsområden, vilket vore den logiska följden av diskussionen ovan om hur mycket som måste förklaras om periodogram, så blir artikeln åtminstone 1/4 kortare. Kan en så liten artikel verkligen uppfylla kriterierna på att vara uttömmande? /Ascilto (diskussion) 12 juli 2020 kl. 14.30 (CEST)

text: Som jag skrev i motiveringen så ser jag ärligt talat inte orsak att såga denna artikel så totalt som görs här. Den är lång, välstrukturerad och baserad på författarens egna fina källor. För mig var den i alla fall uttömmande, och någon gräns för textmassa nämns inte i kriterierna. Visst petade jag lite med språket, och ja, parenteser ska undvikas, men det i sig tycker jag inte hindrar utmärkt status. Det här med att beskrivningen av periodogram skulle vara motsägelsefull eller missvisande köper jag inte, jag tror det är ett missförstånd att man borde "specificera vilka företeelser det gäller", det rör ju sig om allmän frekvensanalys. Jag är beredd att hålla med artikelförfattaren om att ifall artikeln periodogram skulle förbättras avsevärt, skulle den ändå vara obegriplig för de flesta. Man kan se det som att vissa ämnen inte kan förklaras bara i ord, utan endast i kombination med ekvationer och begrepp. Det utestänger ju självklart många, men wikipedia är inte en bra källa för den som vill bli fysiker eller matematiker på egen hand. Mvh Lithobolos (diskussion) 12 juli 2020 kl. 19.49 (CEST)
----
</div>
thread_title:  Arthur Schuster