Diskussion:Sliprännor/Arkiv 2011

message: Göran Henriksson och Sören Gannholms tolkningar av slipskårorna är inte accepterade bland arkeologer, det bör tydligt framgå av artikeln. --FBQ 9 februari 2011 kl. 09.34 (CET)
replies: text: Detta är helt utanför mitt kunskapsområde. Räcker det endast att lägga till att deras förklaringar är ifrågasatta? Har du mer information som kanske är mer i linje med den accepterade förklaringen? Vänligen, dnm (d | b) 9 februari 2011 kl. 09.55 (CET)
replies: text: : Jag anser att artikeln bör arbetas om - deras alternativa förklaringar, om att slipprännorna avbildar himlafenomen på stenåldern finns det idag tyvärr ingen seriös forskare som idag bemödar sig bemöta, jag tänkte faktiskt ta en tråd på bybrunnen om det, eftersom det finns samma problem i artikeln om Bureätten och en mängd andra artiklar på wikipedia - ingen seriös har under de senaste åren tagit med de här teorierna med tång, och att det finns ett problem i hur man hanterar den typen av uppgifter på wikipedia.

text: : Här  finns en artikel av Jonathan Lindström för den som vill läsa. Jag råkade igår läsa en av Henriksson artiklar om en slipskåror på en bildsten, där han tvärtemot sina egna tydliga bilder - som visar att slipskårorna är senare än bildristningarna, hävda att bildristaren avbrutit sig för att lämna utrymme för slipskåran av vördnad, när det av bilden tydligt framgår att bildristningens linje är bortslipad av slipskåran.--FBQ 9 februari 2011 kl. 10.11 (CET)
replies: text: :: Det går att hitta massor med skrifter som daterar slipskårorna till järnålder, men i allmänhet utan att nämna Göransson/Gannholm alls.--FBQ 9 februari 2011 kl. 10.13 (CET)
replies: text: ::: Ok, jag förstår. Det är alltså hela artikeln... Men då undrar jag om en framkomlig väg skulle vara (då det verkar som du kan detta ämne, åtminstone relativt mig) att reducera artikeln till en ingress. Skulle du vilja skriva denna "korta" text och så ersätter vi hela artikeln med den tills vidare. För om artikeln är så fel ute som du beskriver det så är det ju till mer skada än nytta att texten står kvar som den är idag. En POV-mall hjälper sällan läsaren av artikeln. Vänligen, dnm (d | b) 9 februari 2011 kl. 14.02 (CET)
replies: text: :::: Absolut. Det är väl mest det att jag helst skulle behöva hitta mer aktuell litteratur om sliprännor innan jag kan skriva om artikeln från grunden, har egentligen inte så jättemycket i den vägen här hemma, och att POV-märkningen kunde fungera som en varningssignal om att artikeln inte är tillförlitlig i väntan på att den förbättras. Skulle egentligen hellre önska att Användare:Mrund tog sig an den, som både sysslat mycket med järnålder och pseudovetenskap. Användare:Sven Rosborn kanske kan bidra, han har alla fall hjälpt till med artikeln om Ales stenar. Men om ingen av dem har tid skall jag se vad jag kan göra.--FBQ 9 februari 2011 kl. 17.05 (CET)

text: : Jag hamnade i en något infekterad diskussion förra sommaren då jag försökte rätta några uppenbara fel i artikeln. För átt lösa denna bad jag Martin Användare:Mrund att gå in som opartisk men ytterst kunnig arkeologisk skribent. När han var färdig med artikel såg den ut som versionen 3 juni 2010 20.05. Jag anser att artikeln bör vridas tillbaka till den tidpunkten eftersom det sedan dess tillkommit en hel del som inte bör vara med. --Sven Rosborn 9 februari 2011 kl. 21.41 (CET)
replies: text: :: Det låter helt Ok för mig, även om det möjligen skulle kunna uppfattas som "åsiktsdiktatur". Jag tror nämligen att åtminstone inte alla som gör dessa ändringar gör det för att driva någon extrem agenda utan av okunnighet, och det vore bra att kunna peka på bristerna i teorierna. Tyvärr visas ju wikipedias svaghet i artiklar som den här.--FBQ 9 februari 2011 kl. 23.27 (CET)
replies: text: ::: Ifall ni båda anser att den tidigare versionen är bättre bör vi återställa, eller går det på något sätt att få fram det som står i den tidiga i denna version, ifall vi vill bevara "felaktigheterna"? Vänligen, dnm (d | b) 9 februari 2011 kl. 23.31 (CET)
replies: text: :::: Jag återställde nu. Om personen som ändrade går det ju att ta upp ändringarna här - det handlade som jag såg det om:

text: ::::*1. en ändring att det gick att visa att skårorna kan ha fungerat som siktlinjer till skillnad från de i Gantofta. Skall det finnas med bör det framgå att det är en icke vetenskapligt accepterad uppfattning att de gjort det.

text: ::::*2. Att sliprännor som är äldre än stenarna, vilket är en uppfattning som inte delas av arkeologisk forskning.

text: ::::*3. Att stenarna skulle kunna vara äldre än de förefaller utifrån landhöjningen, genom att ha utsatts för transregressioner - ett argument som Jonathan Lindström har argumenterat mot - det borde ju för övrigt gå att se om hällarna är svallade. Själv har jag ingen koll på Gotlands landhöjningskurvor och vill inte uttala mig.--FBQ 9 februari 2011 kl. 23.58 (CET)

text: 'Säger du att det är på detta sättet eller att det är felaktigt? --NERIUM 10 februari 2011 kl. 00.05 (CET)
replies: text: : Jag berättade vad som sades i inläggen som raderades och vad den arkeologiska vetenskapssynen säger om dessa tankar, lite kortfattat. --FBQ 10 februari 2011 kl. 07.29 (CET)
replies: text: ::'Bara det blir källor från de som är den arkeologiska vetenskapssynen så blir det bra. --NERIUM 10 februari 2011 kl. 09.59 (CET)
replies: text: :::Uppslagsordet ska vara slipskåror och inte sliprännor. Anledningen till att man får många träffar på sliprännor på fornsök är att fornminnesinventeingen gjordes på 1930-talet med komplettering på 1970-talet och då användes beteckningen sliprännor. Men den beteckningen är inte så lämplig eftersom det associerar till rinnande vatten. Och sammansättningen med sten blir helt missvisande d.v.s. ”sliprännsten”. - Beteckningen slipskåror är mycket bättre och fungerar bra i sammansättningen slipskåresten. - I Nationalencyklopedin används uppslagsordet slipskåror. Det blir väldigt försåtligt när man skriver att arkeologer daterar dem till medeltiden och ickearkeologer till bondestenåldern. - Och med det förleds läsaren att tro att arkeologerna vet vad de talar om (till skillnad från ickearkeologer). - Det vanliga svaret från fack-arkeologer är: ”Ingen aaaning”. Det finns faktiskt ingen fackarkeolog som genomfört en seriös undersökning av slipskårorna i modern tid. Med bidrag ur Mårten Stenbergers stipendiefond och från Sällskapet DBW:s stiftelse genomförde jag en uppmätning av 1253 slipskårors riktningar och andra iakttagelser. Resultatet publicerades i boken ”Gotlands slipskåror” 1993. De uppmätta slipskårorna fördelar sig på två grupper: 628 i fast häll (av ca 700 kända) och 625 i jordfasta block (alla som hittats och bedömts orubbade). Resultatet presenteras i diagramform. - Man ser direkt att slipskårorna är koncentrerade mot de astronomiskt mest intressanta riktningarna. - Och det gäller båda grupperna (som ju är totalt oberoende av varandra). Lägger man ihop de båda diagrammen så ser man att tendensen att riktningarna fördelas i astronomiskt intressanta riktningar förstärks. Slutligen ger en statistisk sannolikhetsberäkning att riktningarna i de båda diagrammen skulle ha en slumpmässig överensstämmelse 7%, vilket är en liten sannolikhet. Att två helt skilda grupper, där dessutom de i fast häll är mer koncentrerade till norra Gotland och blocken till södra Gotland, uppvisar samma riktningsfördelning blir ett väldigt starkt stöd för att slipskårorna inte är slumpmässigt orienterade utan tvärtom medvetet inriktade. - Och den enda rimliga referensen är till himlakropparna. Därför en länk till boken ”Gotlands slipskåror” där detta diskuteras mer i detalj. T.ex. att slipskåror kan skära snett över andra slipskåror och som visar att det verkligen är riktningen som är det viktiga. Sedan diskuteras slipskårors förekomst på några bildstenar. Nästan alla slipskåror är cirkelformade i längsled och bör ha formats med hjälp av en sorts pendelanordning. Men ändarna på slipskårorna är avrundade åt andra hållet, och det vare sig hela skåran ryms på hällen eller stenen. Gäller också om stenen är kortare så att den går ut över kanten (försök med slipskårependel uppvisar denna avrundning i ändarna). - Men slipskårorna på bildstenarna saknar denna avrundning i de fall där dessa går ut över kanten. Och man kan lätt konstatera att skåran blivit avhuggen. - Alltså har den varit längre och blivit avhuggen när kalkstenshällen höggs till bildsten. I förrådet vid Statens Historiska muséum kan man förvissa sig om detta på några bildstenar där. Sedan en länk där strandförskjutningar kring Gotland under äldre tid diskuteras. Där hittar man också ett reportage från ett symposium i Uppsala där strandförskjutningarna vid Gotland diskuterades. Det konstaterades där att Gotland inte följer samma mönster som omgivande fastland. Sören Gannholm
replies: text: ::::Slog upp i NE och fann huvudartikeln under ordet "Sliprännor" inte under "Slipskåror" som du påstår. Ordet Slipskåror finns visserligen också med men enbart med texten "annan benämning på sliprännor". Vad är "astronomiskt mest intressanta riktningar"? Intressant i förhållande till vad? Din uppgift om att det finns bildstenar som har sliprännor som fortsatt utanför bildstenen och således blivit avhuggna när man högg bildstenen är mycket intressant under förutsättning att stenarna i dag är hela och inte skadade. Vilka stenar är det som ligger i Historiskas magasin som uppvisar detta? Eftersom detta konstaterande är av största intresse för dateringen måste det kunna bekräftas. --Sven Rosborn 29 mars 2011 kl. 23.27 (CEST)
replies: text: :::::Vilka som är de astronomiskt mest intressanta riktningarna framgår av boken "Gotlands slipskåror" som är utlagd på internet Diagram över 628 slipskåror i fast häll och 625 slipskåror i jordfasta block. Jag har studerat alla bildstenar med slipskåror ca 12 st. Finns på Gotland och ett antal i förrådet Statens Historiska muséum i Stockholm. Jag har studerat dem tillsammans med arkeologisk personal och som har konstaterat samma sak. Jag har efterlyst en vetenskaplig undersökning, men arkeologer verkar inte vilja engagera sig. Gäller även utgrävning av förhistoriska gravar där en slipskåresten lagts in i kantkedjan - med slipskårorna på sidan av blocket. (Rädda för att bli av med jobbet?) Sören Gannholm
replies: text: ::::::Nja, det är nog inte frågan om att vara rädd om sitt jobb. Även om jag inte tror på din teori om astronomiska riktlinjer är ditt påstående att sliprännor har gått utanför bildstenarna intressant. Om så är fallet finns en bra hypotesgrund för en senaste datering till Vendeltiden. Men som i all forskning måste detta påstående kunna bekräftas av andra, det räcker inte med att man påstår att man sett det. Jag tvivlar inte på att du sett fenomenet men, vilket är en avgörande fråga, är det på fragment av bildstenar eller hela bildstenar? I den länk som du hänvisar till står inget alls om vilka stenar du åsyftar och då kan man inte heller få det verifierat. Där står heller inget om vilka de astronomiskt mest intressanta punkterna är. Du påpekar också att det är svårt att slipa in en ränna som endast skiljer sig något i riktning från en annan som den sammanstöter med. Det är sant att det torde vara svårt om man gör det för hand. Om man däremot använt ett hjul är det inte så svårt. I så fall faller emellertid också tankekedjan att eftersom man tvingats lägga ner mycket möda vid slipningen var det viktigt att denna gjordes i korrekt riktning och därför är det ett bevis på att slipningarna använts som astronomiska riktlinjer. --Sven Rosborn 1 april 2011 kl. 12.13 (CEST)
replies: text: :::::::Skall mina mätningar censureras p.g.a. vissa personers trosuppfattning? – Mina mätningar av slipskårornas riktningar är vetenskapliga fakta. Genom att lägga en länk till min skrift så kan var och en själva ta ställning. Att två helt skilda grupper visar samma fördelning innebär att slipskårorna inte är slumpmässigt orienterade. – Men det är inte allt. I det sammanslagna diagrammet (1253 slipskåror med klassbredden 3 grader) är den högsta stapeln 42 enheter hög. I en simulering av 1000 slumpmässiga diagram med 1253 riktningar blev en stapel så hög i ett fall, alltså 1 chans på 1000. Sannolikheten att det skulle finnas 4 staplar som är lika höga som de 4 högsta staplarna i det riktiga diagrammet blir väldigt mycket mindre. Att de dessutom skulle ligga intill varandra så som i det riktiga diagrammet (mellan 84 – 96 grader) blir ännu mycket mindre. – Detta är exakt öst-väst. Alltså en astronomisk riktning. I diagrammet syns också tydligt att slipskårorna grupper sig i de riktningar som månen går upp som nordligast och sydligast (med markerade minima på rätta ställen). Att påstå att forntidens människor inte var intresserade av himlavalvet är dumheter. – Himlavalvet styrde deras liv. Årstidernas växlingar måste man känna till. Men solen, månen och planeterna var gudar för människorna på den tiden. De hade religiösa föreställningar om dem. – För en nutidsmänniska som är omgiven av elektriskt ljus kan det vara svårt att föreställa sig hur forntidens människor upplevde stjärnhimlen. :På andra ställen i världen där slipskåror förekommer så uppträder de i stenålderssammanhang. Att förlägga slipskårorna till järnålder är en anakronism. Det var under stenåldern som man hade intresse av att visa vad man kunde åstadkomma i sten på det här sättet. Många slipskåror har slipats i extremt hård sten och man har ofta medvetet gjort det på ett svårt sätt. Arkeologerna i början av 1900-talet ansåg att slipskårorna hörde till stenåldern. Även geologen Henrik Munthe anslöt sig till den uppfattningen. Men senare gjorde han en extrapolation av strandförskjutningskurvorna från mälarområdet ut till Gotland. Då skulle de lägst liggande blocken hamna för lågt. Han ville ha en jämn kurva och inte tvingas tillgripa flera höjningar och sänkningar som man hade blivit tvungen till på andra håll. – När han sedan fick höra talas om att det fanns slipskåror på några bildstenar så daterade han helt sonika om slipskårorna från stenåldern till järnåldern. :Jag har undersökt alla kända bildstenar som också har slipskåror och kunnat konstatera att slipskårorna fanns på stenen innan den höggs till bildsten. Genom att lägga en länk till mina sidor så kan var och en själva förvissa sig om att så är fallet. Det är hela bildstenar där slipskåran går ut över bildstenskanten. Se t.ex. stenen på Sanda kyrkogård, rad 34 (bildlänk på min sida). Jag har försökt att få till stånd ett symposium där arkeologer själva skulle kunna undersöka saken. Men ingen har velat ställa upp. (Dock har arkeologer varit närvarande när jag undersökt saken och också konstaterat samma sak som jag, men utan att offentligt vilja stå för det – vill inte bli inblandade i debatten). Sören Gannholm

text: "Skall mina mätningar censureras p.g.a. vissa personers trosuppfattning?" Självklart är det inte frågan om censur. Du har lagt ner ett stort arbete på att mäta in en mängd sliprännor för vilket faktainsamlande du ska ha en eloge. Vad jag saknar är emellertid ett enkelt diagram över hur alla dessa inmätta rännor fördelar sig i olika riktningar. (Vad jag begriper av diagrammen som du har med i din länk finns inte ett sådant "renodlat" diagram medtaget). Eftersom du gjort ett urval skulle jag också vilja få klargjort efter vilka kriterier du uteslutit rännor. Det sistnämnda är viktigt att klargöra om forskningen ska bli trovärdig eftersom exempel från andra områden, t.ex. Ale stenar visat att man lätt kan skapa bas för en egen teori genom att medvetet utlämna basfakta. Jag säger därmed inte att du gjort detta.

text: Vem har påstått att inte forntidens människor varit intresserade av himlen? Självklart har det varit så vilket inte minst våra isländska sagor vittnar om. Bara för att merparten av någon företeelse är orienterad i en viss riktning behöver det emellertid inte var astronomiskt betingat. I så fall skulle t.ex. merparten av våra långhus under forntiden kunna vara astronomiska kalendrar eftersom de ligger i just i riktningen öster-väster. Huslägena har i stället med stor sannolikhet sin bakgrund i att man velat ha maximal solvärme i husen.

text: Ditt påstående: ”Det var under stenåldern som man hade intresse av att visa vad man kunde åstadkomma i sten på det här sättet” är förvånande, minst sagt. Begreppet stenålder är en sentida benämning. Givetvis har man också under denna period använt sig av trä, ben, horn och läder, troligtvis mer än man använt sig av sten. Det är lätt att misstolka till att du menar att sliprännorna är gjorda i sten, alltså är de från stenåldern. Detta resonemang håller givetvis inte.

text: Två väsentliga frågor gäller för sliprännorna: funktion och ålder. Jag håller med om att just Sandastenen uppvisar två rännor där slipningen eller nötningen fortsatt utanför stenens färdighuggna kant. Detta kan eventuellt tyda på att de funnits på hällen innan den brutits loss för att bli formad som en bildsten. De två sliprännorna går emellertid från toppen långt ner på bildstensytans centrala parti och har därför spolierat möjligheterna för en vettig bildframställning vilket verkar tämligen osannolikt, sett med bildstensmästarens ögon.

text: Vad det gäller funktionen verkar det väl långsökt att rista in parallella siktlinjer där upp till tiotalet sliprännorna eller fler ligger direkt intill varndra med några centimeters mellanrum. Det räcker faktiskt med endast en ränna för att få en siktlinje. Att det sedan finns ett flertal geografiska platser med sliprännor som ligger strax intill varandra ställer saken ytterligare på sin spets. Varför denna önskan att konstruera kalendrar i en så våldsam mängd? Dessa två faktorer gör tyvärr att en tolkning mot en astronomisk funktion haltar betänkligt.--Sven Rosborn 4 april 2011 kl. 23.18 (CEST)
replies: text: ::Jag tänkte bara säga att jag inte kan se något som belägger att Sandastenens rännor fortsatt utanför stenens kant. Det bygger på tanken att sliprännan eller skåran i sig varit en figur. Om någon slipat ett skåra i den avslagna kanten får skåran just det här utseendet. --FBQ 5 april 2011 kl. 00.06 (CEST)
replies: text: :::Det känns inte bara ganska orimligt att man skulle ha valt stenar med djupa skåror i för bildframställningar utan att i sådana fall först knacka bort skårorna, det känns också mycket underligt att man skulle rista in delar av ett skepp för att det fanns en slipning ivägen, eller att man skulle en dekorativ bård på stenen för att lämna kvar en fördjupning i kanten. Hade bården varit inhuggen över själva rännan hade resonemanget verkat rimligare.--FBQ 5 april 2011 kl. 00.13 (CEST)
replies: text: ::::Sven Rosborn skriver: ” Vad jag saknar är emellertid ett enkelt diagram över hur alla dessa inmätta rännor fördelar sig i olika riktningar.” – Men ser du inte? Det är ett diagram över hur alla 1253 slipskåror fördelar sig över olika riktningar (från norr 0 grader till söder 180 grader över öster 90 grader). Klassbredden är 3 grader.
replies: text: ::::Hur jag gjort urvalet: Det är alla. Alltså samtliga slipskåror som jag har hittat. Alla i fast häll som jag hunnit med. I blocken är det alla som jag bedömt orubbade.

text: ::::Om man har konstaterat att öst-väst-riktningen är vanligast så är det en astronomisk riktning. (Märk att det är den exakta öst-västriktningen). I en tid när man inte hade kompass så är det himlakropparna som definierar väderstrecken. – Hälften av slipskårorna är i block och hälften är i fast häll. Två helt olika grupper som har samma riktningsfördelning. Då kan de inte vara slumpmässigt orienterade. Det måste finnas en gemensam referens. Den enda gemensamma referens som finns är himlen. (Försök att förklara det med Gotlands geografi håller inte).

text: ::::”Det räcker med en skåra för att utvisa en riktning”. – Men det var inte det som var syftet. Det handlar om kult. Man gjorde en slipskåra vid ett visst tillfälle, och sedan gjorde man en ny vid nästa tillfälle. Det kan ha varit t.ex. när fullmåne inträffade samma dag som vintersolståndet och likaså när fullmåne inträffade samma dag som vårdagjämningen. I båda fallen är det 19 år emellan tillfällena. (De nordostliga resp. de öst-västliga).

text: ::::Alltså en ny riktning vid varje tillfälle. – Vilket demonstreras av att en slipskåra kan skära snett över andra slipskåror. – Om man bara hade varit nyttoslipning så skulle man för det första ha använt samma skåra så länge det gick innan man började med en ny (när man fått upp ett bra spår så skulle man väl inte överge det)– nu kan skåror intill varandra ha högst varierande djup. För det andra skulle man ha lagt slipskårorna i stort sett parallellt  (och inte slipat snett över andra slipskåror).

text: ::::På andra ställen i världen där slipskåror förekommer så återfinns de i stenålderssammanhang. Även på Gotland daterades de till stenåldern av arkeologerna innan Munthes fadäs. Mycket talar för att det är tekniken att tillverka stenyxor som har överförts till slipskåretillverkningen.

text: ::::En av mina viktigaste observationer när det gäller slipskåror på bildstenar: Att slipskårorna normalt är avrundade mot ändarna vare sig de ryms helt på stenen eller hällen eller om stenen är kortare så att slipskåran går ut över kanten. Men på bildstenarna saknas denna avrundning där slipskåran går ut över kanten. Den har alltså huggits av. – Jag efterlyser ett symposium om detta. Jag efterlyser också en arkeologisk utgrävning och därmed datering av graven i Burgsvik där en slipskåresten med 17 slipskåror lagts in i kantkedjan (med slipskårorna på sidan).

text: ::::När det gäller människorna under förhistorisk tid så kan vi inte på dem applicera nutidsmänniskans sätt att tänka. – De hade helt andra föreställningar än vi.

text: ::::Om slipskårorna är flera tusen år äldre än bildstenarna så måste människorna på bildstenstiden ha stått frågande inför dem. Det ligger nära till hands att de föreställde sig att det t.ex. var spår efter gudar. – Då kan man helt enkelt ha valt att sätta upp dem som bildstenar.

text: ::::Jag har också undersökt de två kända bildstenar med slipskåror som också har bilder. Där har jag gjort en del mycket intressanta iakttagelser. Stenen från Othemars i Othem gjorde jag en noggrann undersökning av och publicerade resultatet i Gotlands Allehanda den 28/1 1987. Senare gjorde jag tillsammans med bl.a. Göran Henriksson en mycket noggrann undersökning med förstoringsglas och släpljus. Göran Henriksson skrev sedan en artikel om det i Gotländskt Arkiv 1988. -(okänd deltagare? ingen signatur!)

text: Som Rosborn säger, även hus är orienterade efter väderstreck, men de är inga kalendrar. Det är inte heller gravar, men de är betydligt tydligare "astronomiskt" orienterade (även om det nu finns de som hävdar att även megalitgravar är kalendrar). Det finns många skäl till att hällarna kan ha en viss rikning - att den som slipade ville ha rätt ljus för att kunna slipa på rätt sätt, att hällarna är nord-sydligt orienterade på grund av inlandsisens riktning osv. Att alla stenar verkar ha samma riktningar markerade tyder snarast på att de inte skulle vara kalendrar - varför exakt samma himlafenomen återkommande markeras och inte andra? Under de tusentals år som stenarna ristats (ja - Gotland må ha andra strandnivåer än Uppland, men det hindrar inte att vissa stenar ligger så lågt att om inte Gotland tidigare varit en flytande ö omöjligen kan vara ristade under stenåldern), så även om vissa är från stenådlern, så borde seden kring vilka himlafenomen som skulle markerats ha ändrats.

text: För att ta ett exemel från vardagen skårorna i min skärbräda är solfjädersformat riktat mot väster och solens nedgång. Det beror inte på att har skurit en solkalender i min skärbräda utan att min diskbänk riktas mot norr och att jag skurit brödet med vänster hand.

text: Att slipskåror skär varandra förekommer är faktiskt ganska ovanligt, åtminstone om tanken vore att visa olika positioner hos månen. En djup skåra är inte alls särskilt bra att slipa i, så vida du inte skall ägna dig åt finpolering. Ju djupare och jämnare skåran blir, ju mer finputsat blir föremålet i det. Det blir också svårare att styra föremålet. Men allt beror på vad du skall slipa, en v-formad skåra fungerar främst att slipa eggar, medan en u-formad ger en rundare slipning. Jag har slipat en del, men inte särskilt mycket. Tillräckligt dock för att veta att en djup skåra inte alltid är bättre. Att en slipskåra som görs i en häll blir elliptisk är helt naturligt, om en person slipar skåran lägger sin vikt på föremålet. Då kommer den största tyngden på föremålet i mitten av draget, medan man i början när man börjar trycka ned har mindre tryck, och i slutet när man släpper upp har mindre tryck. Om man däremot slipar mot en kant kommer man istället att trycka föremålet mot kanten när man börjar slipa, och då blir skåran en halv ellips. Om man sedan slipar mindre föremål kan man använda delar av en skåra, eller så om man slipar mycket långa föremål blir skåran mer jämn i djupet. Misstänker att man kan hitta även andra typer av slipskåror på Gotland.

text: Det är det som sagt inte ens säkert att alla skåror varit till för att slipa sten, du kan slipa ben, metall m.m. i liknande skåror - eller använda dem rituellt. Tyvärr tenderar arkeologer, särskilt i äldre tid och amatörarkeologer att tolka allt man inte förstår som något rituellt. I verkligheten är de flesta handlingar praktiskt betingade, även om ofta även vardagliga ritualer kan ha en rituell och magisk dimension. Det gör ju att vi inte kan utesluta att man trodde sig få en skarpare egg på sin yxa om man slipade den i nymåne med eggen mot månskäran. Men det är nog egentligen meningslöst att spekulera i, eftersom föreställningarna troligen förändrats under den tid man använt sliprännorna, olika material kan ha haft olika föreställningar knutna till sig, vad föremålet skulle användas till kan ha varit kopplat till olika traditioner, män och kvinnor, vuxna och barn kan ha haft olika föreställningar knutna till sig när man slipade, olika regioner på Gotland kan ha haft olika traditioner kring hur slipningen skall gå till. Men om man har bestämt sig för att slipskårorna är kalendrar så går det ju alltid att leta upp himlafenomen som de vid någon tidpunkt pekar mot, eftersom sådana finns och har funnits i så gott som varenda vädersträck.

text: Om riktningen inte markeras någorlunda exakt har ju inte heller slipskårorna någon funktion som kalendrar, varför skulle man överhuvud taget markera dem i stenen då?

text: Om man nu sett slipskårorna som gudarnas spår - varför har man då som du hävdar huggit sönder stenarna? Och varför har man ristat motiv som inte alls anpassats till skårorna på stenen utan blivit sönderkapade av dem? Alla dagens arkeologer ser något annat än dig och Göransson i de här släpljusbilderna (förlåt, några andra finns det säkert). Jag vill bara säga att jag inte alls ser det ni säger er se i bilderna. Jag ser mycket tydligt slipskåror som skurits över bildristningar och suddat bort delar av motivet. På några bilder syns svaga spår av bildristningen kvar i botten där sliprännan ännu inte skurit så djupt. Det syns också tydligt, vilket också framgår på de slipskåreristade hällarna i gotlands fornsal att de är gjorda av ett föremål som först fram och tillbaka i skårans längdriktning och inte med någon pendel. Något symposium om sliprännor kommer nog inte att komma till stånd. De här kalenderteorierna har gjort ämnet nedsmutsat i dagsläget, jag tror faktisk tyvärr inte att någon arkeolog skulle tordas ta sig an dem.

text: Gannholm, det vore bra om du inte försökte lägga in dina egna teorier som sanning i artikeln. Även om du nu själv är övertygad om dem så vet du ju att de är inga verksamma arkeologer accepterar dem. Tanken med wikipedia är att återge den verkligheten, inte att skriva om den. Om du vill försöka vinna stöd för dina tankar är inte wikipedia rätt plats. --FBQ 9 april 2011 kl. 11.32 (CEST)
replies: text: :Såsom' Gannholm tog upp i början på tråden, det finns alltid en lockelse i att få saker uppenbarade. Visst vore det trevligt om vi kunde hitta kalendrar för stenåldern? Åminstone tycker alla som är intresserade av historia det, likaväl som man tycker att det vore trevligt att känna alla svenska kungar till lång före kristi födelse, eller att kunna spåra en norrlandssläkt ned i vikingatiden? Men om vi inte kan belägga något sådant, utan allt tyder på att tolkningarna är felaktiga, bör man då inte släppa dem? Men visst, det är alltid svårt att acceptera när vetenskapen ger färre svar och inte fler.--FBQ 9 april 2011 kl. 12.02 (CEST)
replies: text: ::Läsaren måste få veta vilka faktiska iakttagelser om slipskårorna som föreligger.  – Mina mätningar av 1253 slipskårors riktningar är fakta. Och att häften av dem, som är i fast häll, och hälften som är i jordfasta block uppvisar samma riktningsfördelníng visar att de inte är slumpmässigt inriktade. Och den riktningsfördelning som de uppvisar betyder att det endast kan vara himlakropparna som har varit gemensam referens. – Men där lägger jag en länk till mina sidor så att var och en kan gå in och själva bilda sig en uppfattning.

text: ::Sedan när man skriver beträffande slipskåran i blocket från Ronehamn som har slipats på kanten av en annan: ”vilket visar att den som gjort skårorna arbetat från samma riktning.” – Det visar det inte alls. Det förklarar inte varför man har lagt slipskåran på en sådan besvärlig plats. – Jag vill att det skall stå: ” vilket tyder på att slipskårans riktning var viktig. Annars borde man inte ha slipat den på en så uppenbart dum plats. ”

text: ::(Från början stod det här att inga slipskåror korsar andra. Men då laddade jag upp de båda bilderna som visar just detta).

text: ::När man skriver att förekomsten av slipskåror på bildstenar visar att skårorna är yngre så måste läsaren få reda på att en noggrann undersökning i stället ger motsatt resultat. –

text: ::Att slipskårorna på bildstenarna är avkapade är en iakttagelse som läsaren behöver få reda på.

text: ::Därför en länk till mina sidor så att läsaren kan gå in och bilda sig en egen uppfattning.

text: ::Och när det står att de lägst liggande blocken visar att slipskårorna inte är äldre än vikingatiden så måste läsaren få reda på att strandförskjutningsförloppet vid Gotland är väldigt komplicerat. Därför en länk till mina sidor (speciellt det som behandlar seminariet i Uppsala 1992.)

text: ::Ingen arkeolog i modern tid har genomfört en seriös undersökning av slipskårorna.--Ammunden 9 april 2011 kl. 13.47 (CEST)
replies: text: :::Omständigheten att en slipskåra har slipats på kanten av en annan är en viktig iakttagelse som måste påpekas. – Om man skriver att det visar att den som gjort slipskåran har slipat från samma håll så är det en egen tolkning av vederbörande. Den svarar inte heller på frågan varför man har slipat på kanten av en annan slipskåra. Med min formulering har jag gjort läsaren uppmärksammad på företeelsen. --Ammunden 10 april 2011 kl. 11.14 (CEST)
replies: text: ::::Ditt avsnitt om den tidiga historiken är värdefull. Jag vill dock att du i notform refererar till bokens namn etc som är fallet för de övriga noterna. Jag har tagit bort de två sista meningarna eftersom de är egna tolkningar och inte hör hemma på Wikipedia. Det finns inget viktigt av att en slipränna slipats på kanten av en annan. Att sliprännan slipats från samma håll bör av samma anledning utgå.--Sven Rosborn 10 april 2011 kl. 11.53 (CEST)
replies: text: :::::Bilderna har kommit till före sliprännorna. Människor som levde förr, efter bildstenarnas tillblivelse, var väl inte särskilt imponerade av bilderna och använde stenarna för att slipa föreslagsvis metallredskap eller någonting annat vardagligt som behövde skärpas till. Bildstenarna stod där, hällarna låg där och gick att använda. Vördnad tror jag inte de kände, de bönder och drängar som behövde slipa till sin lie, kniv, whatever. Bildstenarna var någonting som stod där och betydelsen av bilderna hade gått förlorad, religionen kring dem var borta, ersatta av nya religioner och det som betydde något för sliparen var att få eggen skarp. Jag tror att man lätt missar målet när man målar upp stora visioner som sliparen ska ha haft. Gårdagens gotlänning var nog mera intresserad av årets två skördar än av stjärnor och gudar, precis som dagens gotlänning är. --Lena Bolin 10 april 2011 kl. 20.37 (CEST)
replies: text: :::::::Fast ett problem är ju att sliprännorna troligen är av mycket varierande ålder, och vissa är troligen mycket gamla, man har behövt slipa föremål i alla tider. De har antagligen slipats av lika många olika skäl som det finns sliprännor.--FBQ 10 april 2011 kl. 22.54 (CEST)
replies: text: ::::::::Du har en point där, och den gör ju hela diskussionen tämligen obsolet, eller? Fast det kan ju vara svårt att övertyga alla om det. Att de är av varierande ålder är väl egentligen inget problem? Bara om man vill ha in dem i ett speciellt koncept, förstås,  och vill datera dem till stenåldern. För övrigt så betyder Polissoirs polerare. Den franska artikeln handlar om sliprännor och deras användning att polera diverse verktyg, daterat efter stenåldern. --Lena Bolin 11 april 2011 kl. 03.45 (CEST)

text: Det går väl knappast att slipa något verktyg med egg i en slipränna? Eggen skulle bli trubbig och inte vass. Helt omöjligt är det att slipa en lie som har eggen på insidan. --NERIUM 11 april 2011 kl. 09.06 (CEST)
replies: text: :Jag kan i och för sig tänka mig att det kan finnas slipskåror inom ett brett åldersintervall. – Det finns bildningar som påminner om slipskåror som uppenbarligen är någonting annat. Även till synes äkta (gotländska) slipskåror kan ju ha senare datum. I så fall kan man tänka sig två möjligheter: Antingen att bruket att tillverka slipskåror sträcker sig över väldigt lång tid. Eller att någon i en senare tid som har sett de äkta slipskårorna försökt sig på ett efterlikna sådana.

text: :Det som någon skrivit här på Wikipedia : ” -- nivån över havet på öns lägst placerade slipskårehällar, som visar att de med tanke på landhöjningen inte kan vara äldre än år 1000.”  - Är dock ett påstående som man inte tvärsäkert kan fastslå. – Tunga namn som professorn i arkeologi Bo Gräslund och geologen Lars-König Königsson kunde mycket väl tänka sig att även de lägst liggande slipskårorna kunde dateras till stenåldern, eftersom strandförskjutningsförloppet vid Gotland är komplicerad och dåligt känd. Seminarium i Uppsala 1992.

text: :För slipskårorna på några bildstenar gäller att skårorna som går ut över kanten uppenbart är avhuggna eftersom de saknar den avrundning som annars alltid förekommer. På en bildsten är dessutom delar av ett segel inhugget i en slipskåras botten.

text: :Jag har studerat nästan alla gotländska slipskåror och vet hur de ser ut. Den som bara sitter hemma med sitt eget tyckande utan att ha studerat fenomenet kan inte anses kompetent att bedöma saken.

text: :Det finns ingenting som bevisar att det finns äkta slipskåror som har en sen datering.

text: :Jag har inte gjort några dateringar.  Jag har mätt slipskårornas riktningar. Jag har redovisat alla mätningar och metoden. De båda grupperna fast häll och jordfasta block har samma riktningsfördelning. Sannolikheten för slump är 7 procent, vilket år mycket lågt i det här sammanhanget. Det totala antalet  inmätta slipskåror var 1253. I ett diagram från 0 grader (norr) över 90 grader (öster) till 180 grader (söder) med klassbredden 3 grader var en stapel 42 enheter hög. - I en datasimulering där 1000 diagram med 1253 slumpmässiga riktningar i varje framställdes så inträffade det en gång att en stapel blev 42 enheter hög, alltså en chans på 1000. I 165 av diagrammen var en stapel 35 enheter hög eller högre (alltså att det i diagrammet fanns en stapel som var så hög). Sannolikheten att det i ett och samma diagram fanns flera staplar med den höjden blev ännu mycket mindre. Och eftersom i det riktiga diagrammet de fyra högsta staplarna var centrerade kring exakt öst-väst., så inser man att sannolikheten att det skull inträffa är extremt liten. Då har kopplingen till himlakropparna etablerats med mycket stort mått av sannolikhet. – För att få långhusen i medeltidskyrkorna att få en  öst-västlig orientering så måste man ta hjälp av en himlakropp, nämligen solen. Anledningen till att man har orienterat dem så kan vara att man vill ha maximal värme i husen. Det har också framkastats att kyrkorna i England är riktade åt det håll som solen går upp det helgons dag som kyrkan är helgad åt.

text: :Varför en stor del av slipskårorna är orienterade i öst-väst måste få en förklaring. Diagrammet uppvisar dessutom en påtaglig symmetri kring öst-väst riktningen med sekundära toppar och minima på astronomiskt intressanta riktningar.

text: :Med utgångspunkt för mitt stora material kan jag säga att mitt resultat inte motsäger Göran Henrikssons dateringar. Tvärtom så är den riktningsfördelning som slipskårorna uppvisar helt i enlighet med den riktningsfördelning som kan förväntas utifrån Göran Henrikssons tolkning.

text: :Jag gör alltså inga dateringar men jag vet att den som påstår att det alltid går att hitta någonting som stämmer inte vet vad han pratar om. Det är väldigt stränga villkor inblandade, så det går inte att hitta några samband om slipskårorna skulle vara slumpmässigt orienterade.

text: :Jag försökte att lägga in följande text på Wikipedia: ” Några omständigheter som måste beaktas vid en tolkning: När flera slipskåror förekommer tillsammans på samma häll eller block så kan de ha högst varierande djup. – Alltså varför gjorde man nya slipskåror när man redan hade ett bra spår att slipa i, och inte använde det så länge det gick? Alla slipskåror på samma häll eller block borde ha maximalt djup, utom möjligen den sist gjorda.

text: :Varför har man slipat dem i olika riktningar? Ibland skärande andra skåror. Ibland t.o.m. på kanten av en annan där man alltså tvingat in den i en viss riktning. Det sista är svårt att åstadkomma om man inte hade en fast uppställning som t.ex. en pendelanordning. Men även det skulle man nog inte ha gjort utan en viktig anledning.”

text: :Men någon plockade bort den. – Den här texten platsar verkligen här. Problemställningarna måste läggas fram. – Det här var definitivt censur. Så fort det börjar framgå att riktningarna skulle ha betydelse så får tydligen folk stora skälvan.

text: :Texten framställdes som ett par frågor. Inget definitivt svar gavs. Men omständigheterna måste presenteras om läsaren ska lägga märke till dem.

text: :Göran Henriksson mailade: "Det är mycket vanligt att personer som inte har gjort egna mätningar av slipskårornas riktningar vill bortse från riktningens betydelse."--Ammunden 11 april 2011 kl. 20.51 (CEST)

text: Du har inte klart för dig att Wikipedia är ett uppslagsverk? Din text togs bort för att den  var i formen av en diskussion, argumenterande osv. Det är helt okej här på diskussionssidan, men funkar inte i artiklarna. Det handlar inte om censur,  jag får inte heller skriva argumentationer i artiklarna. Det får ingen, det är lika för alla. --Lena Bolin 11 april 2011 kl. 21.20 (CEST)
replies: text: ::Det var jag som plockade bort dina inlägg senast. Du får gärna skriva om dina idéer på din hemsida, men wikipedia är inte till för att vem som helst skall få skriva vad den vill, utan för att försöka ge en bild av vad i det här fallet den arkeologiska forskningen har för tolking, möjligen även redovisa alternativa synpunkter, men det bör då framgå som i det här fallet att det handlar om Gannholm och Henriksson som har en tolkning som inte är accepterade i den arkeologiska världen. Jag passade faktiskt på att prata med några andra arkeologer om varför man inte ser till att med eftertryck klargöra att dessa idéer inte har något som helst stöd. Men det handlar om att det inte finns någon kollektiv forskningsdiciplin inom arkeologin som i många andra länder - på gott och ont. Ingen styr vad som skall vara accepterad forskning eller inte. Att så lite forskning om slipskårorna bedrivs handlar helt enkelt om hur lite de kan säga. Slipskåror har slipats i alla tider, de har slipats av alla möjliga skäl, och på alla möjliga sett. Troligen inte med någon pendel dock. Samt givetvis att de "astroarkeologiska" tolkningarna gett slipskåreforskning ett rejält dåligt rykte. Men jag skall försöka ge dig svar här:
replies: text: ::* Det kan finnas miljonstals anledningar varför man inte fortsatt slipa skårorna till samma djup. Att de alla är olika antyder snarast på att utseendet inte varit viktigt utan funktionen. Någon har slipat på stenen. Han kom troligen tillbaka några gånger, tyckte fåran blev för djup och svåranvänd och tog upp en ny intill. Han mätte inte att han slipat lika mycket på den gamla innan han slipat färdigt, för det var helt ointressant. En ny person kom dit, den skulle kanske slipa något helt annat, var lite längre och gav sin skåra en lite annan vinkel, nästa person skulle bara putsa lite så han/hon gjorde en liten skåra uppepå de andra. Sedan hittade personen en bättre sten längre bort att fortsätta på. Möjligheterna är oändliga. Vad man kan säga är att man inte verkar ha brytt sig om resultatet och att en astrologisk tolkning förefaller orimlig.

text: ::* Att lägga en skåra ovanpå en annan går visst, det kan visserligen vara knepigt, men det beror på hur ämnet man skall slipa ser ut. Oftast är det ju dock bättre att ta upp en ny skåra bredvid, och det är ju också vad man oftast har gjort. Men kanske tog utrymmet på stenen slut? Med ett längre ämne är det inte svårt, och med ett kortare behöver man ju inte alls fastna i de bredvid. Snarast skulle det belägga att de inte är astronomiskt motiverade, för dels skadar man ju skårorna under om nu skårorna fyller någon funktion, sedan blir de ju mycket svårare att få raka och jämna skåror på det viset, vilket snarast visar att riktningen inte haft någon större betydelse. Hade det varit noga med att rista skåran i en bestämd rikting kunde man letat fram en ny häll på lite avstånd, även om det hade krävt mycket letande, men var man främst intresserad av att slipa var det viktigare att få arbetet gjort och extraarbetet att slipa på det mindre utrymmet var möjligen mindre det arbete det skulle kräva att leta upp en ny bättre häll.

text: ::* Varför gjorde man nya slipskåror när man redan hade bra spår att slipa i? För att spåren nödvändigtvis inte alls är bra att slipa i - de är en konsekvens av att du slipar, även om en grundare skåra hjälper till att styra ämnet. Ju djupare skåran blir ju tyngre blir den att jobba i. Det blir visserligen mer finputsat, men det är inte säkert det du vill ha. När den dessutom börjar bli djupare i mitten av att du trycker mer där fungerar den också sämre. Men det har helt säkert berott på vad man har velat slipa. --FBQ 12 april 2011 kl. 01.53 (CEST)

text: ::* "Det är mycket vanligt att personer som inte har gjort egna mätningar av slipskårornas riktningar vill bortse från riktningens betydelse." - ja, det är också mycket vanligt med motsatsen: Det är mycket troligt att personer som ägnat decennier åt mätningar av slipskårornas riktingar vill bortse från mätningarnas obetydelse. Jag har redan länkat till Jonathan Lindströms artikel ovan - jag har inte sett något bemötande av

text: ::* Om man nu bortser från att mätningarna inte kan påvisa någon kalenderfunktion, att alla studier visar på att en stor del av slipskårorna inte alls är från stenåldern och att slipstenar är något som gotlänningarna måste ha använt, vare sig de var slipskåror i hällar eller såg ut på annat sätt och vill fortsätta leta efter systemet, kan börja med att fundera - varför skulle gotlänningarna hålla på och skrapa in månkalendrar i stenar? Att man är intresserad av att titta på stjärnorna är en sak kanske berätta om deras positioner, men varför karva in positionerna med slipstenar i hällar, speciellt på ett sätt som sedan inte går att använda? Det finns kulturer som byggt upp avancerade kalendrar redan under stenåldern, det handlar främst om kungadömen där kungarna sett sig som ättlingar till gudarna, som varit kopplade till himlakropparna och där det funnit sett prästerskap som legitimerat kungamakten genom att kunna göra förutspåelser från himlakropparnas vandring. Men varför skulle gotlandsbönderna ägnat sig åt detta? Om om det verkligen funnits några sådana kungar på Gotland, varför har de gjort sina förutspåelser med skåror som mest liknar just slipskåror, och som bara "lite ungefärligt" visar månens positioner?--FBQ 12 april 2011 kl. 01.53 (CEST)
replies: text: ::::Jo, men ett uppslagsverk måste kunna presentera det som man faktiskt vet om fenomenet. Att de gotländska slipskårorna har en stark koncentration i exakt öst-väst är ingen tolkning. Det är ett konstaterande (med en betryggande stor sannolikhetsgrad). Att slipskårornas riktningar dessutom ligger symetriskt kring öst-väst borde också kunna nämnas.
replies: text: ::::Och att de båda grupperna fast häll och jordfasta block uppvisar samma riktningsfördelning måste kunna nämnas.

text: ::::Frågan varför man gjorde nya slipskåror utan att använda de gamla fullt ut måste också kunna ställas.

text: ::::Och frågan varför slipskårorna har olika riktningar på samma häll eller block, där de ibland kan skära en annan (ibland t.o.m. på kanten av en tidigare) måste kunna ställas.

text: ::::När den sista slipskåran gjordes, alltså den t.v. i bilden (Ronehamn) så hade man  i stället kunnat fortsätta att göra den grundare skåran djupare. Det hade ju varit enklare. Om man nu prompt ville ha en ny skåra varför la man den då i så fall inte parallellt med den andra. Då hade den fått plats på stenen. Men eftersom den slipades i en viss vinkel mot den andra så hade den kommit för nära stenens kant om den skulle gå fri ifrån den  andra (och fortfarande ha den riktningen).

text: ::::På de andra kända fallen av liknande slipningar så är det också den sista skåran som har fått en sådan placering, alltså när det har börjat bli trångt om utrymmet.

text: ::::Varje betraktare kan själv bilda sig en uppfattning om detta konstiga sätt bara de får en chans att bli uppmärksammade på det.

text: ::::Att de flesta gotländska slipskåror har exakt cirkelform i längdprofil måste också kunna nämnas. – Av detta följer ju att de måste ha tillverkats med en fast upphängning. typ pendel.

text: ::::Alla kan se bilden av min profiluppmätta slipskåra (så länge den nu får ligga kvar). Där framgår också tydligt att ändarna är avrundade.

text: ::::Mitt försök att tillverka en slipskåra måste också kunna få lov att presenteras.

text: ::::Detta påstående är svammel - ”De gotländska sliprännorna verkar främst vara framställda på två sätt - dels mot en kant, där största tryck lagts på stenen i början på draget och det därefter lättat, vilket ger en spetsig form, och där man använt kropptyngden vid bearbetningen, där blir största tyngden i mitten på draget och ändarna av draget grundare. Slipningen har skett i skårans längdriktning.” – Det grundar sig inte på något försök.

text: ::::Att skriva att: ” De gotländska slipskårornas datering har varit föremål för debatt mellan arkeologer som hävdar en medeltida datering[4][5] och icke-arkeologer som hävdar en datering till bondestenåldern.”

text: ::::Alltså att skriva arkeologer/ickearkeologer är ett sätt att förleda läsaren. Man tror ju i allmänhet att arkeologer vet vad de pratar om. I fallet de gotländska slipskårorna kan de inte uttala sig mer om slipskårorna än vem som helst, inte så länge som de själva inte ingående studerat fenomenet. Det finns arkeologer som har annan uppfattning i de här frågorna än vad ni försöker göra gällande.

text: ::::Som jag redan nämnde så håller inte argumentet med landhöjningen om de lägst liggande blocken. – När man skriver att:” --som visar att de med tanke på landhöjningen inte kan vara äldre än år 1000.”  - Så har man gjort ett påstående att det är bevisat att slipskårorna inte är äldre än 1000 år. Den meningen får formuleras om så att den bättre överensstämmer med vad man faktiskt vet i den här frågan.

text: ::::Och när man skriver: ” På några bildstenar från Gotlands yngre järnålder finns sliprännor som tillkommit efter att stenarnas dekor huggits,”- Så har man gjort ett tvärsäkert påstående som förmodligen inte är sant. (Saknar avrundningen vid kanten på bildstenen och måste därför ha varit längre från början, och inhugget segel i botten på slipskåra).

text: ::::Jag har laddat upp en bild som visar slipskårestenen i kantkedjan på graven i Burgsvik. Den är naturligtvis äldre än graven, omöjligt att säga hur mycket. Slipskårorna är på sidan och blocket är av granit. Slipskårorna har tillkommit när blocket låg med skårorna uppåt innan blocket fick en ny funktion som del av kantkedja.

text: ::::Jag besökte den i början av 70-talet tillsammans med John Nihlén, som ju också är citerad  i Torsten Mårtenssons artikel. Nihlén ansåg att föremål av sten måste ha åstadkommit skårorna. Men att kult nog kunde ha spelat en stor roll. (Vi hade ännu inte börjat mäta skårornas riktningar vid den tidpunkten).

text: ::::Beträffande Munthe så gjorde han ju sin omdatering på grund av att han ville ha ett jämt strandförskjutningsförlopp. En uppfattning som inte längre gäller.

text: ::::Jonathan Lindström fick mothugg redan på symposiet i Uppsala 1992.

text: ::::På tal om Jonathan Lindström: Att kalla en annan forskares forskning för ”nonsensforskning” säger mer om Jonathan Lindström än om något annat. – Det är ett direkt personangrepp. Jonathan Lindströms slutsatser i den uppsatsen är just hans egen tolkning. – I Sverige gäller ”main stream”. Man får inte avvika eller komma med något nytt. Då utsätts man för smutskastning. Därför sker väldigt lite nytänkande i Sverige (Bengt Gustafsson, professor i astronomi i Uppsala i en artikel i Forskning och Framsteg nr 7 2010. ” – Jag tycker att vi i vår kultur går för mycket mot konsensus. Det är nog därför vi inte är så bra teoretiker i Sverige. Vår mentalitet tillåter oss inte att våga se saker från ett annat håll, något som förespråkas i till exempel den judiska kulturen. Talmud lär sluta med: ”Glöm inte att allting kan vara precis tvärtom.” Det finns en olydighet där, att vända på sanningar och inte idyllisera, inte se verkligheten som vackrare än den är.).”--Ammunden 12 april 2011 kl. 18.34 (CEST)

text: Var finns referaten från symposiet i Uppsala 1992? Det är brukligt att det efter ett sådant alltid ge ut ett offentligt referat. Nu har vi bara en version och enbart det räcker inte eftersom personen i allra högsta grad är part i målet. Vad du dessutom glömmer bort är att också nämna att artikeln du åberopar, som är mycket bra och saklig, också skrivits av Curt Roslund. Han är en mycket ansedd astronom och docent vid Göteborgs universitet och på Chalmers. Det är såldes inte bara seriösa arkeologer utan även seriösa astronomer som förkastar teorierna om sliprännor och hällrisningar som astronomiska kalendrar. Curt Roslund klargör att:

text: "Vi har här valt att utförligt visa på bristerna i en av Henrikssons tolkningar, den som gäller Sveriges hällristningar. Lika gärna kunde exempelvis tolkningen av Gotlands slipskåror som spår av avancerade månobservationer under stenåldern lyftas fram, där Henriksson tvingas göra våld på elementär vetenskaplig metod för att kunna stå fast vid sin astronomiska tolkning. Det rör sig genomgående inte bara om sakfel och orealistiska slutsatser, utan också om en metodologi som är rent subjektivt önsketänkande. ... Orsaken till att ett trettiotal gotlandsarkeologer har ställt sig oförstående till slipskåretolkningen är enligt Henriksson en fråga för professionella psykologer (Henriksson 2000)."

text: (Vad är inte detta om ett i allra högsta grad oförskämt personangrepp från Henrikssons sida!)

text: Det kan således klargöras att här lämnas en svidande kritik av auktoriserade forskare, inte bara inom arkeologi utan också inom astronomi mot bl.a. de som nu på Wikipedia försöker föra fram sina egna personligt präglade åsikter. Wikipedia ska inte vara en egen spelplats för egna idéer eller teorier. Man kan dock påtala att avvikande uppfattning finns. Detta har också gjorts i artikeln som den ser ut nu. Men Wikipedia är inte plats att torgföra dessa, av en bred sakkunskap ifrågasatte teorier, i den omfattning som gjorts gällande. --Sven Rosborn 12 april 2011 kl. 20.13 (CEST)
replies: text: :Curt Roslund hade jag som lärare i astronomi. Jag visade honom mitt diagram över slipskårorna när jag bara hade mätt ett hundratal. Då sa han spontant att där har du ju faktiskt astronomiska riktningar. - Och då hade jag bara mätt en tiondel av det antal som jag mätte sen. Den åberopade artikeln handlar om hällristningar och platsar inte här. Jag kommer att ta bort den. Slipskårorna är nämnda i förbigående och då i diskussion om landhöjningen. Och Lindtröm borde försvinna eftersom han inte gjort någon egen insats.--Ammunden 12 april 2011 kl. 22.23 (CEST)

text: Oj då, censur på gång. Artikeln tar upp trovärdigheten i det material som du refererar till och som du ser av citat ovan innefattar Curts kritik också din om sliprännor. Det ska noteras att Curt också var involverad i Ale stenar och från början inte alls var avvisande till Bob Linds astronomiska kalender men att han senare, när mer fakta kom fram, tog avstånd från den. Detsamma är tydligen fallet med sliprännorna.--Sven Rosborn 12 april 2011 kl. 23.24 (CEST)
replies: text: :Lindströms artikel skall tas bort eftersom den handlar om hällristningar och då ska den inte vara här. Slipskårorna är bara nämnda i förbigående. Så syftet att ha den här har bara varit för att misskreditera en forskare. Lars Kamél har bemött Roslunds & Lindströms artikel. - Curt Roslund har aldrig haft några invändningar mot mitt forskningsresultat av slipskårornas riktningsfördelning--Ammunden 13 april 2011 kl. 00.07 (CEST)
replies: text: ::Hej! Jag tänkte att det kanske blir lättare för oss som inte hängt med i redigeringskriget från början att sätta oss in i debatten om kontrahenterna kunde länka till någon version i historiken som återspeglar vad de vill att artikeln skall innehålla. Om jag förstått diskussionen här ovanför rätt så är både FBQ och Sven Rosborn nöjda med versionen av Mrund från den 3 juni 2010 kl. 21.05. Stämmer det? Hur är det med Ammunden och Stavar? Vilka versioner i historiken är era favoriter? --Niklas RDis-ku-tera 13 april 2011 kl. 00.36 (CEST)
replies: text: :::Rosborn skriver: "Att den astronomiska teorin inte är accepterad av huvudelen av den arkeologiska vetenskapen är en viktig information och denna finns också här. "

text: :::Det får stå för vissa arkeologer såsom Rosborn.

text: :::Det finns ingen arkeologisk vetenskap om de gotländska astronomiska kalendrarna. De flesta arkeologer är fullkomligt okunniga i detta ämne. Det är pseudovetenskap som Rosborn och hans gelikar sysslar med när de påstår något annat. Det vedertagna namnet på de gotländska astronomiska kalendrarna är slipskåror eftersom de frambragts genom en pendelanordning där man även kan bestämma pendelns längd.

text: :::Däremot har jag inget emot att Rosborn kallar sina skånska förekomster för sliprännor eftersom de inte har något gemensamt med de gotländska astronomiska kalendrarna.

text: :::Det är klart bevisat att där det finns bildstenar på slipskåror har bilderna ristats ovanpå slipskårorna. Bildstenarna är alltså betydligt yngre än slipskårorna. Vad beträffar vattennivån ligger Gotland inte på urberg och flera geologer har klart bevisat att Gotland under berörda tider från stenåldern har haft olika vattenstånd.--Stavar 13 april 2011 kl. 09.07 (CEST)

text: Jo, allt det där finns väl i diskussionen här ovanför? Hur vill du att artikeln skall se ut? --Niklas RDis-ku-tera 13 april 2011 kl. 10.17 (CEST)
replies: text: :Påståendet att arkeologer har en uppfattning och att ickearkeologer har en annan uppfattning är irrelevant. Det finns ingen uppdelning på det sättet.

text: :Det som måste finnas med är hur de gotländska slipskårorna fördelar sig i olika riktningar. Det är mätresultat och ingen tolkning. – Och att samma riktningsfördelning gäller för såväl slipskåror i fast häll som i jordfasta block. (Fortfarande objektiva fakta).

text: :Viktigt är också den profiluppmätta slipskåran. Att de flesta slipskåror har exakt cirkelform i botten (med avrundning vid ändarna).

text: :Mätresultat och därmed objektiva fakta.

text: :Mitt inlägg under ” Överdirvet antal bilder”. Bilden av stenen från Ronehamn är objektiv. – Och frågorna måste ställas.

text: :Självsäkra påståenden om den gotländska landhöjningen måste modifieras.

text: :Likaså vad som bevisar vad när det gäller slipskåror på bildstenar. – Observationer av hur det verkligen ser ut måste få komma fram.

text: :Texten ”De gotländska sliprännorna verkar främst vara framställda på två sätt - dels mot en kant, där största tryck lagts på stenen i början på draget och det därefter lättat, vilket ger en spetsig form, och där man använt kropptyngden vid bearbetningen, där blir största tyngden i mitten på draget och ändarna av draget grundare. Slipningen har skett i skårans längdriktning.” grundar sig inte på någon undersökning och bör tas bort.--Ammunden 13 april 2011 kl. 10.45 (CEST)
replies: text: ::OK. Men kan du länka till en version i historiken som uppfyller de här kriterierna? Det skulle för den oinsatte vara lättare att förstå hur du vill ha artikeln om man kunde läsa en version som du är någorlunda nöjd med och jämföra den med t.ex. [Mrunds version från den 3 juni 2010 kl. 21.05. Vänligen --Niklas RDis-ku-tera 13 april 2011 kl. 11.06 (CEST)
replies: text: :::Man bör ha en särskild rubrik för skånes sliprännor där de som kan detta ämne skriver om dem.

text: :::Och en rubrik om de gotländska astronomiska kalendrarna (där den vedertagna benämningen är slipskåror, tidigare i litteraturen felaktigt benämnt svärdlipningsstenar)

text: :::En bra utgångspunkt är kapitlet Astronomiska kalendrar i form av slipskåror i häll och stenblock i boken Gotland Östersjöns pärla, centrum för handel och kultur i östersjöområdet under 2000 år,    kompletterat med de ytterligare analyser och foton som nu finns under rubriken sliprännor--Stavar 13 april 2011 kl. 11.24 (CEST)
replies: text: ::::Med utgångspunkt från min senaste ändring 11 april 2011 kl. 10.45. Så vill jag ha de ändringar som jag har beskrivit ovan--Ammunden 13 april 2011 kl. 11.48 (CEST)
replies: text: :::::Påverkar denna diskussion innehållet i Arkeoastronomi? Henrikssons "hemsida": http://www.astro.uu.se/archast/  /Nesse 13 april 2011 kl. 12.14 (CEST)

text: Jag tycker faktiskt att versionen som var den 10 april 2011 kl. 21.51 var bra. Även om jag, som tidigare sagt, inte på något vis håller med om astronomteorin, var artikeln balanserad när den redovisade olika tolkningar. Den experimentella arkeologin i form av tester med en trägunga fanns också med vilket var bra. Gannholms komplettering av historiken var också bra. Hans bild av en profil av en ränna var också bra eftersom denna kompletterar fotona och ökar förståelsen för hur rännorna ser ut. Dock tycker jag att några foton i den versionen bör läggas i Commons. Slutligen kan jag bara konstatera att jag, som jag sagt tidigare, inte har något emot att boken: Sören Gannholm: Gotlands slipskåror: stenålderns kalendrar. ; läggs till litteraturlistan. Inte för att jag tror på den där framlagda teorin men för att författaren lagt ner ett stort och seriöst arbete med att vinkelbestämma rännorna. Den ger också en balans till artikeln under not 7 som är ett viktigt dokument och måste vara med för att de läsare som inte är insatta i ämnet ska kunna få en bred information.

text: Jag hoppas att detta mitt förslag kan utmynna i koncensus så vi slipper tråkigt ordkrig och där vi istället respekterar varandras inställningar. --Sven Rosborn 13 april 2011 kl. 17.38 (CEST)
replies: text: :Frågan är hur Sven Rosborn kan tala om källkritik när han i sina källhänvisningar refererar till en Jonathan Lindström som varken har forskat om de gotländska slipskårorna och inte heller har någon akademisk examen--Stavar 13 april 2011 kl. 18.02 (CEST)
replies: text: ::Jag ger mitt stöd till Sven Rosborns förslag. Och ser inget i Stavars inlägg som för frågan om lämplig utformning av artikeln framåt (Och är dessutom ett brott mot vår riktlinje diskutera i sak inte person).Yger 13 april 2011 kl. 18.13 (CEST)
replies: text: :::Yger, Eftersom Rosborn höjer sin källkritik så högt är det nödvändigt att visa att han själv refererar till en person som inte har forskat om gotländska slipskåror och som ger sig ut för att vara akademiker trots att han inte har någon akademisk examen. Det ställer Rosborns opartiskhet i tvivel. Någon kvaltet skall vi väl ändå ha på Wikipedia. Eller är det vissa personers rätt att censurera andra personers uppfattning utan källkritik  som gäller.--Stavar 13 april 2011 kl. 18.38 (CEST)

text: Ammunden, om jag tolkar ditt inlägg från den 13 april 2011 kl. 11.48 rätt så menar du 12.45 och inte 10.45, eller? I så fall är det enda som skiljer mellan din och Rosborns föredragna version bilden på stenen i kantkedjan (jämförelse mellan versioner). Är det alltså rimligt att vi backar artikeln till en av dessa versioner?

text: Stavar, om du vill vara med och påverka artikelns utformning gör du bättre i att söka konsensus än i att fortsätta en debatt som gått många varv runt redan. --Niklas RDis-ku-tera 13 april 2011 kl. 18.50 (CEST)
replies: text: ::Nu är det så att:
replies: text: ::1: Jag har inte skrivit in länken till artikeln under not 7 på Wikipedia men jag finner den vara intressant i sammanhanget.

text: ::2: Jag har noterat att artikeln är skriven av två personer av vilken den ena, Curt Roslund, är docent i astronomi på Chalmers och mycket sakkunnig. Det är utifrån hans redovisning av källkritiska problem som berör artikeln på Wikipedia som jag anser det viktigt att artikeln är med. Jag föreslår däremot också att Gannholms bok ska vara med för att ge balans i det hela. Hade jag varit partisk hade jag nog inte valt att göra så. --Sven Rosborn 13 april 2011 kl. 18.58 (CEST)
replies: text: :::Jag skulle vilja påpeka att nämnandet av Mårtenssons artikel i Fornvännen från 1936 innehåller ett väldigt intressant material och det förtjänar en plats i artikeln. Det rör dock bara Gantofta-rännorna. Det är en mera vardaglig teori och tar ner hela grejen med sliprännor från himlen och in i bondens vardag. --Leramani 13 april 2011 kl. 19.33 (CEST)
replies: text: ::::Jag märker att det censureras en del på debattsidan men låt så vara. Det minskar bara tilltron till seriösiteten av Wikipedia. Det bör uppmärksammas att Göran Henriksson har gjort uppmätningar av mer än 1600 gotländska slipskåroror med totalstation. Mätningarna gäller både riktningen och höjden över havet. Undersökningen påbörjades 1991 med stöd av Riksbankens Jubileumsfond under 6 år. Viktigt också att hänvisa till kapitel 2 i hans kompendium "Arkeoastronomi i Sverige", Göran Henriksson, Astronomiska Observatoriet i Uppsala, fjärde upplagan 2000.--Stavar 13 april 2011 kl. 19.56 (CEST)

text: :Niklas R Jo, den versionen som utgångspunkt. Jag vet inte var 2 timmars tidsskillnad kommer från. Jag vill ändra med utgångspunkt från mitt inlägg 13 april 2011 kl. 10.45--Ammunden 13 april 2011 kl. 22.51 (CEST)
replies: text: ::Så det var rätt version jag länkade till? Men den heter 10.45 hos dig? Skumt... Det är något wikispöke som spökar. --Niklas RDis-ku-tera 13 april 2011 kl. 23.06 (CEST)

text: ::Ammunden, angående dina synpunkter i ditt diskussionsinlägg den 13 april 2011 kl. 10.45:

text: ::# Med "Påståendet att arkeologer har en uppfattning och att ickearkeologer har en annan uppfattning" syftar du på meningen "De gotländska slipskårornas datering har varit föremål för debatt mellan arkeologer som hävdar en medeltida datering och icke-arkeologer som hävdar en datering till bondestenåldern" under rubriken "Typer och dateringar"? Om den meningen skall strykas tycker jag man kan begära en referens som styrker att någon nutida arkeolog stödjer en tidig datering.

text: ::#Du skriver att hur slipskårorna fördelar sig i olika riktningar är objektiva resultat och inte tolkningar. På ett sätt är det korrekt. Å andra sidan ingår det ju ett mått av tolkning i vilka mätningar och analyser av mätresultaten man väljer att göra – i den mån alla våra observationer är teori-impregnerade. En viktigare poäng, för artikelns del, är hur man skall arbeta in de här mätresultaten utan att ge otillbörlig vikt åt din tolkning av resultaten. Det skulle nog kräva ett kontroversavsnitt av den typen som Yger föreslog här nedanför.

text: ::#Att ha med profilbilden verkar inte vara något problem, Sven Rosborn säger i sitt inlägg (13 april 2011 kl. 17.38) att han vill ha med den, Yger ställer sig bakom Rosborns förslag. Vad gäller tolkningen av bilden så gäller väl samma problematik som i föregående punkt?

text: ::#Bilden från Ronehamn: Här är jag böjd att hålla med i Ygers invändningar, om bilden skall vara med och frågorna ställas krävs det nog ett eget "kontroversavsnitt" (eller en egen artikel).

text: ::#Påståenden om landhöjningen på gotland skulle väl i alla fall behöva en fotnot. Jag har förstått av diskussionen här ovanför att du har invändningar mot en viss Munthes teorier kring detta. Är det någon annan (någon arkeolog) som håller med om dina invändningar? Har någon annan satt det i samband med slipskårornas datering?

text: ::#Även det du citerar om framställning kan man rimligtvis kräva en källa på. Har du en annan teori om hur framställningen gick till? Har den stöd hos arkeologer?--Niklas RDis-ku-tera 14 april 2011 kl. 02.46 (CEST)
replies: text: :::* 1.	Man får uppfattningen att alla arkeologer tror på medeltida datering. Kan formuleras om till: ” De gotländska slipskårornas datering har varit föremål för debatt. Somliga hävdar en medeltida datering och andra hävdar en datering till bondestenåldern". – Arkeologer som stöder tidig datering: Se under 5.

text: :::* 2.	Man bör kunna skriva ”En undersökning av ett drygt tusental gotländska slipskåror visade på en kraftig koncentration i exakt öst-väst, samt andra koncentrationer symmetriskt belägna i förhållande till öst-väst-riktningen. Hälften av slipskårorna var i fast häll och hälften i jordfasta block och båda grupperna uppvisade samma fördelning över olika riktningar. De uppmätta slipskårorna var samtliga som hade återfunnits vid undersökningen i fråga”. - Man bör kunna på något sätt länka till min undersökning: Undersökning av slipskårors riktning

text: :::* 3.	Bilden visar en profiluppmätt slipskåra. De flesta gotländska slipskårorna har en botten som nära nog exakt följer en cirkel (konkava). Vid ändarna är de dock avrundade (konvexa). --- Föreslagen som bildtext.

text: :::* 4.	Bilden av stenen från Ronehamn säger mycket. Men Yger såg ingenting förrän jag påpekade det. Man måste få läsaren uppmärksammad på problemet. - Den vänstra slipskåran borde inte ha placerats på detta sätt utan en tvingande anledning. Varför fortsatte man inte i den grunda bredvid? Eller om den hade placerats parallellt med denna så hade den fortfarande fått plats på stenen. Men genom att den går i viss vinkel mot den andra på det här sättet så blev man tvungen till en mycket besvärlig slipning.

text: :::* 5.	Arkeologerna före 1933 hävdade en datering till stenåldern. Även geologen Henrik Munthe. 1933 publicerade Munthe ” Om Gotlands s. k. Svärdslipningsstenar”. Han hade då gjort en omdatering av Gotlands landhöjning (som han tidigare ansett ha varit måttlig vid Gotland sedan stenåldern). Nu hade han gjort en extrapolation från mälardalen ut till Gotland (vilket han också i en kommentar medgav kunde vara problematiskt). . – Men då skulle de lägst liggande blocken inte kunna vara äldre än järnåldern. Munthe är citerad i Torsten Mårtenssons artikel s 132-133. Även arkeologen John Nihlén är citerad där. Han har också utgått från att det var stenåldersredskap som slipats, men blev tvungen att anta att bruket måste ha fortsatt under mycket längre tid. Men det ställer till svårigheter enl. Nihlén och han blev allt mer benägen att anta att kulthandlingar måste ha kommit att spela en stor roll (Nihlén avled 1983 men jag har personligen träffat och pratat med honom).– Vad som senare har hänt på den fronten är att man kommit underfund med att strandförskjutningsförloppet vid Gotland har varit mer komplicerat med upprepade höjningar och sänkningar, samt att Gotland är en del av Östersjöns botten och inte behöver följa omgivande urbergsområden. Jag  har försökt att lägga in en länk till mitt arbete som innehåller ett referat från ett symposium i Uppsala 1992, där bl.a. professorn i arkeologi i Uppsala Bo Gräslund var närvarande. Hur de olika turerna av dateringen av landhöjningen gick till blir för omfattande att redogöra för här. – Man kan i alla fall inte tvärsäkert påstå att slipskåror på låga nivåer inte kan vara äldre än från år 1000.  - Det gäller också slipskårorna på bildstenarna. – För det första bevisar de inte att alla andra slipskåror är av sent datum (John Nihlén var inne på det också). Men det kan faktiskt vara så att slipskårorna på bildstenarna fanns där redan innan. Jag har försökt att länka till en undersökning av slipskåror på bildstenar, där vi noterat att sådana skåror är avhuggna vid kanten på bildstenen. – Att hävda att slipskårorna tillkommit efter det att dekoren huggits är i sig en tolkning som det kan finnas invändningar mot. Svanströms artikel: ”L. Swanström, Slipskåror och järnhantering på Gotland, Gotländskt arkiv 67 (1995)” skulle kunna ställas mot Göran Henrikssons artikel ”Nya undersökningar av bildstenen från Othemars i Othem, Gotländskt arkiv 60 (1988)”. Swanström har bara upprepat att slipskårorna är yngre och inte alls gått in på de iakttagelser som gjorts i Henrikssons artikel. – Den skulle kunna vara med i litteraturlistan.

text: :::* 6.	Jag har gjort en egen slipskåra  genom försök med en pendel. Viktigt är att slipskåran fick samma utseende som den profiluppmätta och där man särskilt ska lägga märke till att ändarna är konvexa medan mittdelen är konkav.

text: :::* 7.	Referensen till folkvett tycker jag inte ska vara med främst för att den handlar om  Henrikssons datering av hällristningarna. Slipskårorna är bara nämnda i förbigående så att läsaren får ingen uppfattning om vad denna kritik skulle bestå i. (Bara referensen till de låga blocken, men den ger inget nytt här). Det har inte heller angivits att Lars Kamél har bemött Lindströms & Roslunds artikel.

text: :::* 8.	Avsnittet ” Den astronomiska tolkningen är starkt ifrågasatt.[7] Sliprännorna under överhängande klippblock vid Gantofta kan inte ha använts som siktlinjer.” – Den handlar ju om Gantofta som ligger i Skåne och har ingenting med de gotländska slipskårorna att göra. – Då får man väl skilja på vad som gäller på Gotland och vad som gäller i Skåne.--Ammunden 14 april 2011 kl. 18.55 (CEST)

text: :: Jag vill bara påpeka att visst är Munthe delvis föråldrad. Det finns dock en del nyare studier, tyvärr ingen 100% säker strandförskjutningskurva. Det kan dock vara värt att notera vad som sägs mellan raderna - Bo Gräslund och övriga arkeologer och övriga arkeologer jag träffat stödjer inte tanken att de lägst liggande stenarna skulle ha varit över havsytan under stenåldern. Jag kan hålla med om att det finns en poäng i att ta bort meningen om att de skulle dateras till medeltiden av moderna arkeologer, om än av andra skäl. De flesta accepterar fullt ut att vissa kan vara äldre. Problemet blir ju att om medeltidsristningarna som inte är astrologiska observationer har samma rikting som de från stenåldern faller ju den teorin. Det finns som sagt ytterst få om några bortsett från Gannholm/Henriksson som hävdar att majoriteten av ristingarna vara från stenåldern. Det är kanske främst därför många arkeologer idag föredrar om de uttalar sig om sliprännorna att säga att de är medeltida, för att allt annat riskerar att tolkas som stöd för astrologitanken.--FBQ 14 april 2011 kl. 19.47 (CEST)
replies: text: ::: Angående förbättring av artikel tänkte jag också att man kunde infoga att sliprännor finns även från hällristningslokaler på tre platser i Östergötland, se fornvännen 1942 - . Det borde vara okontroversiellt för båda sidor.--FBQ 14 april 2011 kl. 22.07 (CEST)
replies: text: ::::Ammunden, jag tycker att i flera fall tar du inte riktigt upp problematiken jag försökt uppmärksamma i mitt tidigare inlägg. Särskilt gäller detta punkterna 2, 3 och 4. Kanske var jag otydlig.

text: ::::#Jag förstår ärligt talat inte vem du tänkte referera till för att stödja din formulering, det blev så många namn hit och dit... Förtydliga gärna. Hur som helst, tolkningen att lejonparten av slipskårorna är från stenåldern är väl ändå en minoritetsuppfattning? Det bör i så fall framgå.

text: ::::#Problemet jag försökte ta upp under punkt två var hur bara att de här resultaten redovisas antyder att de är relevanta, men de är bara relevanta ifall slipskårorna hade någon slags astronomisk funktion. Det är detta som skapar problemen med otillbörlig vikt. Hur anser du man bör lösa det problemet? För ett problem är det, oavsett vilken tolkning man anser vara korrekt. Wikipedia skall inte ta ställning, men vi måste ärligt redovisa vad som är den etablerade ståndpunkten och det är, om jag har förstått saken rätt, inte den astronomiska tolkningen. Om du är ute efter att förbättra Wikipedia och artikeln som Wikipedia-artikel – inte bara efter att föra fram din egen ståndpunkt – bör även du se detta som ett problem.

text: ::::#Jag ser inga problem med den föreslagna bildtexten. Samma problem som i föregående punkt gäller ju däremot i hur, och om, man tolkarresultatet.

text: ::::#Kanske var det någon som ville sabotera grannens slipskåra, som hämnd för den där kommentaren på tinget i fjol? Nej, allvarligt talat: Det är återigen så att dina frågeställningar ger otillbörlig vikt åt din tolkning om de inte sätts i ett sammanhang där det tydligt framgår att du argumenterar mot den etablerade ståndpunkten. Vad tror du om ett kontroversavsnitt?

text: ::::#Det är lite för många namn här för att jag skall hänga med, men det verkar ju som om det går att utveckla formuleringen och källbelägga. Det är ju bra.

text: ::::#Detta är väl den experimentella arkeologi som Rosborn hänvisar till i sitt inlägg från 13 april 2011 kl. 17.38? Han verkar hålla med om att detta bör finnas representerat i artikeln. Jag har dock svårt att tro att detta är den enda möjliga förklaringen. Det bästa vore väl om vi kunde hitta en källa som tar upp även andra möjliga sätt att skapa slipskåror.

text: ::::Punkterna 7 och 8 lämnar jag därhän tills vidare, det är nog kontraproduktivt att försöka diskutera för många saker samtidigt.

text: ::::--Niklas RDis-ku-tera 15 april 2011 kl. 00.50 (CEST)

text: :Det följande citatet från FBQ en bit ovan, anser jag vara det intelligentaste och mest trovärdiga som sagts i denna sak överhuvudtaget. "Att slipskåror skär varandra förekommer är faktiskt ganska ovanligt, åtminstone om tanken vore att visa olika positioner hos månen. En djup skåra är inte alls särskilt bra att slipa i, så vida du inte skall ägna dig åt finpolering. Ju djupare och jämnare skåran blir, ju mer finputsat blir föremålet i det. Det blir också svårare att styra föremålet. Men allt beror på vad du skall slipa, en v-formad skåra fungerar främst att slipa eggar, medan en u-formad ger en rundare slipning. Jag har slipat en del, men inte särskilt mycket. Tillräckligt dock för att veta att en djup skåra inte alltid är bättre. Att en slipskåra som görs i en häll blir elliptisk är helt naturligt, om en person slipar skåran lägger sin vikt på föremålet. Då kommer den största tyngden på föremålet i mitten av draget, medan man i början när man börjar trycka ned har mindre tryck, och i slutet när man släpper upp har mindre tryck. Om man däremot slipar mot en kant kommer man istället att trycka föremålet mot kanten när man börjar slipa, och då blir skåran en halv ellips. Om man sedan slipar mindre föremål kan man använda delar av en skåra, eller så om man slipar mycket långa föremål blir skåran mer jämn i djupet. Misstänker att man kan hitta även andra typer av slipskåror på Gotland. Det är det som sagt inte ens säkert att alla skåror varit till för att slipa sten, du kan slipa ben, metall m.m. i liknande skåror - eller använda dem rituellt. Tyvärr tenderar arkeologer, särskilt i äldre tid och amatörarkeologer att tolka allt man inte förstår som något rituellt.I verkligheten är de flesta handlingar praktiskt betingade, även om ofta även vardagliga ritualer kan ha en rituell och magisk dimension.  Det gör ju att vi inte kan utesluta att man trodde sig få en skarpare egg på sin yxa om man slipade den i nymåne med eggen mot månskäran. Men det är nog egentligen meningslöst att spekulera i, eftersom föreställningarna troligen förändrats under den tid man använt sliprännorna, olika material kan ha haft olika föreställningar knutna till sig, vad föremålet skulle användas till kan ha varit kopplat till olika traditioner, män och kvinnor, vuxna och barn kan ha haft olika föreställningar knutna till sig när man slipade, olika regioner på Gotland kan ha haft olika traditioner kring hur slipningen skall gå till. Men om man har bestämt sig för att slipskårorna är kalendrar så går det ju alltid att leta upp himlafenomen som de vid någon tidpunkt pekar mot, eftersom sådana finns och har funnits i så gott som varenda vädersträck." Slut citat.--Leramani 15 april 2011 kl. 10.12 (CEST)
replies: text: ::::#  Alla arkeologer före 1933 hävdade alltså att slipskårorna hörde till stenålderskulturen. Men även efter 1993 ansåg t.ex. Nihlén att det i alla fall rörde sig om stenåldersteknik. Det blev problematiskt på så sätt att han tvingades att anta att slipningen skulle ha pågått under mycket lång tid. Hela företeelsen blev väldigt mystisk. Men Nihlén antog att kulthandlingar hade spelat stor roll. Inte minst för att någon praktisk användning av slipskårorna var svårt att hitta. De yngsta slipskårorna nödgades han flytta fram till vikingatiden, men fortfarande förkristen tid. Jag kan komplettera Historia-avsnittet och lägga in en ref till T Mårtensson s 132-133.  Inga fack-arkeologer har gjort någon seriös undersökning av slipskårorna i senare tid. Bara några C-uppsatser där koppling gjorts till svärdslipning! Nihlén hade studerat slipskårorna och honom har jag träffat personligen.
replies: text: ::::#  Min undersökning av slipskårornas riktningsfördelning delgav jag redan från början kontinuerligt Curt Roslund (1981). Redan på ett tidigt stadium utbrast han spontant: Här har du faktiskt astronomiska riktningar”. Han har aldrig haft några invändningar mot den. Mina resultat är spridda och kända i berörda arkeologiska och astronomiska kretsar. Riktningsfördelningen har Göran Henriksson  refererat till vid ett symposium i Moskva år 2000 och efterföljande skrift: Henriksson, G., 2002. The grooves on the island of Gotland in the Baltic sea: a Neolithic lunar calendar. In Proceedings of the conference “Astronomy of Ancient Civilizations” of the European Society for Astronomy in Culture (SEAC) and National Astronomical Meeting (JENAM), Moscow, May 23-27, 2000, ed. T. M. Potyomkina and V. N. Obridko, 72-77. Moscow. – Slipskårornas riktningsfördelning har alltså rönt uppmärksamhet hos och även imponerat stort på den arkeoastronomiska världseliten. – Men i min föreslagna text gör jag ingen tolkning, bara beskriver det som är uppenbart. Och tar inte upp någon speciell arkeoastronomisk teori, och ingen datering. Bara konstaterat att slipskårorna inte är slumpmässigt orienterade.
replies: text: ::::#  Bilden av slipskåreprofilen är uppmätt direkt i en slipskåra. Alla kan se den cirkulära bottenprofilen och att ändarna är avrundade (konvexa).

text: ::::#  Bilden från Ronehamn med texten. – ”Lägg märke till de två slipskårorna längst till vänster. Den djupare påbörjades på kanten av den grundare eftersom man av någon anledning inte ville fortsätta i den grunda eller lägga den parallellt vid sidan av den”. – Tycker jag inte tar ställning. Men egendomligheter bör kunna lyftas fram. - Ett kontrovers-avsnitt kan man ha om slipskårorna på bildstenarna och landhöjningen. – Det hänger inte egentligen samman med om slipskårorna är astronomiska eller inte.  Det kan finnas andra anledningar till att datera slipskårorna före järnåldern. (Munthes och Nihléns problem). – En bildtext på stenen i Burgsviksgraven: ”Slipskåresten i kantkedjan i förhistorisk grav”.

text: ::::#  Behandlat under punkt 1

text: ::::#  Jag tänker lägga en ref till redogörelsen för hur slipningen gick till. Där redovisas också ett par andra slipförsök.--Ammunden 19 april 2011 kl. 17.41 (CEST)
replies: text: :::::: Hej! Välkommen tillbaks. Innan vi fortsätter diskussionen vill jag bara rekommendera att du inte gör några fler ändringar i artikeltexten utan att det råder konsensus på diskussionssidan. Det kommer leda till en bättre artikel i längden om du, som både är kunnig och en bra skribent, kan vara med och utforma artikeln utan att redigeringskrig utbryter.
replies: text: :::::: Jag kommer inte svara på alla punkterna nu. Jag misstänker nämligen att de flesta av de punkter där vi har olika åsikter delar ett gemensamt problem – hur vi ser på neutral synvinkel och otillbörlig vikt. Därför svarar jag endast på punkt 2 just nu.

text: :::::: Vad som är problematiskt är att du fortfarande undviker vad jag ser som den viktigaste poängen i sammanhanget. Att presentera dina resultat i artikeln utan sammanhang är en dålig lösning, och mätningarnas sammanhang är den astronomiska teorin. Den astronomiska tolkningen är dock inte allmänt accepterad inom svensk arkeologi. Jag är inte helt avogt inställd till att ta upp den astronomiska tolkningen i artikeln men det måste vara i ett sammanhang där det framgår att teorin har mött motstånd och det får inte heller ta upp otillbörligt stor del av artikeln. Här stödjer jag mig på avsnittet om otillbörlig vikt i wikipedias riktlinje om neutral synvinkel, att låta den astronomiska tolkningen ta upp för stor del av artikeln får den att framstå som "viktigare" än den är. Jag hade gärna sett att vi kunde ta principdiskussionen om neutralitet och otillbörlig vikt först. Om vi kan komma till någon sorts samsyn i de frågorna tror jag resten av diskussionen blir lättare. --Niklas RDis-ku-tera 19 april 2011 kl. 22.06 (CEST)
replies: text: :::::::Men slipskårorna har ju de riktningar som de har oavsett om någon har gjort någon tolkning eller inte. Liksom att de har de längder som de har eller bredd eller djup. Om man skriver att: ”Det har visat sig att slipskårorna inte är slumpmässigt orienterade utan har en kraftig koncentration i öst-väst och för övrigt  en påtaglig symmetri kring denna riktning. Och med betryggande stor sannolikhet har det också visat sig att de två skilda grupperna fast häll respektive jordfasta block uppvisar samma riktningsfördelning”. – Så är det ju en faktauppgift och ingen tolkning som man har gett otillbörlig vikt. Det är inte heller fråga om orginalforskning som inte har publicerats någon annanstans. – Jag gav ut min bok redan 1993 och den är känd på berörda arkeologiska och astronomiska institutioner. Den har också citerats. Framförallt har den citerats på internationella arkeoastronomiska symposier med världens ledande arkeoastronomer där den har imponerat stort.--Ammunden 7 maj 2011 kl. 09.44 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag håller inte riktigt med dig, men är beredd att invänta fler synpunkter. Niklas R(D#) 14 maj 2011 kl. 10.21 (CEST)
thread_title:  POV-mall 

message: Min franska är inte så bra men kan :fr:Polissoir vara samma som sliprännor?  --NERIUM 7 april 2011 kl. 20.58 (CEST)
replies: text: Inte min heller, men det verkar definitivt handla om någon typ av sliprännor. Som jag förstår texten skall de här vara neolitiska och avsedda för stenredskapsslipning. Kanske vore Iw på sin plats, men då borde kanske den svenska artikeln ta upp sliprännor på andra håll än i Sverige. --FBQ 7 april 2011 kl. 21.13 (CEST)
replies: text: :Artikeln är saklig och bra och den tar också upp olika tolkningar vilket en artikel givetvis bör göra. Göran Henriksson är också representerad med den astronomiska teorin där man i en direktlänk till Fonvännen kan läsa hela artikeln. Att den astronomiska teorin inte är accepterad av huvudelen av den arkeologiska vetenskapen är en viktig information och denna finns också här. Jag har dock inte något emot att det i källavsnittet också länkas till Gannholms teorier även om jag inte på något viss delar hans uppfattning. --Sven Rosborn 8 april 2011 kl. 08.06 (CEST)
thread_title:  iwlänkar 

message: Medan det i allmänhet är så att "en bild säger mer än 1000 ord" så tycker jag det i denna bild är så att det överdrivna antalet bilder i denna artikel istället verkar förvirrande. Jag som i detta fall representerar en vanlig i ämnet obevandrad läsare blir bara förvirrad. Jag känner den xte bilden borde tillföra kunskap som de övriga bilderna inte ger, och jag tittar förgäves efter denna extraordinära information. På commons kan man lägga upp en radda av liknade bilder och sedan från en artikel hänvisa till denna bildgrupp, vilket väl är lämpligare än hur det är gjort nu?Yger 12 april 2011 kl. 12.58 (CEST)
replies: text: Delar helt din uppfattning. Det har bara lagts till alltfler bilder som är onödiga. Kartan är viktig, stenen från Burgsvik också (inte minst för att den visar att rännor slipats i helt olika riktningar), så också Dibjärs för den visar rännor som gå i varandra samt Gantoftabilderna. De andra kan läggas i Commons med hänvisning. --Sven Rosborn 12 april 2011 kl. 21.09 (CEST)
replies: text: :Jag tycker det är trevligt med mycket bilder, men skulle föredra ett galleri längst ner istället för den nuvarande gröten. -Laxskinn 12 april 2011 kl. 23.29 (CEST)
replies: text: ::Bilden från Ronehamn är viktigast. Där kan man se att slipskåror intill varandra kan ha högste varierande djup. Då måste man ställa sig frågan varför man gjorde nya hela tiden och inte använde ett redan uppslipat spår så länge det gick.

text: ::De två skårorna längst till vänster är av speciellt intresse. Man måste ställa sig frågan varför man slipade den yttersta och djupaste av de två på det sätt som man gjorde. – Om man prompt ville göra en nya och inte ville slipa färdigt den förra, varför la man den då inte parallellt med den förra? Då hade den fått plats på stenen. Men här går skåran i en viss vinkel mot den förra. Man har då varit tvungen att börja slipskåran på kanten av den förra (ett mycket besvärligt tilltag) så att den delvis kommit att slipa bort den. Annars hade den kommit för nära stenens kant (om riktningen skulle behållas). Det är likadant med en sten från Peinarve  i Levide. Det är när det har börjat bli trångt om utrymmet på stenen.--Ammunden 13 april 2011 kl. 09.54 (CEST)
replies: text: :::Ditt inlägg förstärker mitt intryck att flera av bilderna bara finns där som inlägg i en diskussion mellan redan väl insatta i ämnet, inte för intresserade allmänbildade läsare som vill veta mer i ämnet (Wp:s syfte).Yger 13 april 2011 kl. 10.19 (CEST)
replies: text: ::::Jo, men en intresserad läsare måste ju få reda på vilka komplikationer som föreligger så att de själva kan bilda sig en uppfattning--Ammunden 13 april 2011 kl. 10.48 (CEST)
replies: text: :::::Om detta är en kontrovers av bredare intresse bör detta redovisas i en separat artikel (eller separat avsnitt i denna), där man kan gå på djupet i dessa frågeställningar, där dessa gärna kan ha många illustrationer. Att i basartikeln blåsa upp denna kontrovers med massor med exempel förvirrar dock för läsaren.Yger 13 april 2011 kl. 11.00 (CEST)
replies: text: ::::::Det skulle inte ha behövt vara en kontrovers alls. Bilden talar ju sitt tydliga språk. Men den kan inte stå okommenterad.--Ammunden 13 april 2011 kl. 12.42 (CEST)
replies: text: :::::::Vill du med detta (självmotsägande) inlägg hävda att den tolkning du franför är utan invändningar och att FBQ, Rosbom och Mrund är att se som "tokstollar" som ens diskuterar riktigheten i din tolkning (dvs det som för utomstående ser ut som din tolkning är kontroversiell)?. Yger 13 april 2011 kl. 13.57 (CEST) (jag tog bort bilden som i onödan tar upp utrymme här)
Genom att visa bilden och göra läsaren uppmärksam på underligheterna så har jag ju därmed inte gjort någon tolkning.--Ammunden 13 april 2011 kl. 14.54 (CEST)

text: För mig säger denna bild ingenting alls mer än de två som redan finns där, och jag ser ingen anledning denna skall tillföras.Yger 13 april 2011 kl. 15.20 (CEST)
Tack Rex för att förminska bilden. Fick inte minatyren att fungera förut.--Ammunden 13 april 2011 kl. 16.23 (CEST)
Nu tänkte jag att bilden skulle vara till för folk med tankeförmåga.--Ammunden 13 april 2011 kl. 16.48 (CEST)

text: Bättre än att förolämpa mig vore om du kan motiver hur en läsare som tillhör Wikipedia målgrupp blir mer insiktsfull eller kunnig av att se denna bild utöver de som redan finns i artikeln.Yger 13 april 2011 kl. 17.39 (CEST)
Du gjorde självmål med ditt tidigare inlägg... Den vänstra slipskåran har inte placerats på detta sätt utan en tvingande anledning.. Varför fortsatte man inte i den grunda bredvid? Eller om man hade placerat den parallellt med denna så hade den fortfarande fått plats på stenen. Men genom att den går i viss vinkel mot den andra på det här sättet så blev man tvungen till en mycket besvärlig slipning.--Ammunden 13 april 2011 kl. 17.55 (CEST)
replies: text: :Detta är inte insikter en normal användare av Wikipedia har. Om det du skriver skall bli klart krävs det därför ett eget avsnitt för att utveckla och förklara detta resonemang. Bilden utan ett eget avsnitt är meningslös. Och inga fler förolämpningar nu! WP:ET är en grundregel här.Yger 13 april 2011 kl. 18.05 (CEST)
replies: text: ::Det är det som jag försöker få alla att inse. Att bilden måste ha en förklarande text…. Nej jag brukar inte förolämpa folk, men det låg så nära till hands. Förlåt!--Ammunden 13 april 2011 kl. 18.26 (CEST)
En analogi till Rosettastenen--Ammunden 13 april 2011 kl. 18.57 (CEST)
thread_title:  Överdrivet antal bilder 

message: Sidan är nu låst ett dygn och kan endast redigeras av administratörer. Innehållet ska diskuteras här på diskussionssidan tills konsensus uppnåtts. Ändringar i artikeln ska vara försedda med källor. Det är normalt wikipediaarbete. Redigeringskrig kan medföra blockering.  Rex Sueciæ 12 april 2011 kl. 23.33 (CEST)
thread_title:  Skrivskyddad 

message: Att i ingressen påstår detta som en Sanning är fullständigt oacceptabelt: detta är inte den etablerade uppfattningen, utan är tvärtom en kontroversiell och mycket brett ifrågasatt uppfattning.Yger 13 april 2011 kl. 10.24 (CEST)
thread_title:  5000 år gamla astronomiska kalendrar.  

message: Jag har nu återställt artikeln till versionen från 3 juni 2010 och förutsätter 
*att alla kommande redigeringar av nu engagerade (och andra) användare som görs är försedda med fotnoter med ref till tryckta källor eller etablerade internetkällor
* att eventuella diskussioner inte förs i artikeln utan på diskussionssidan
* att uppgifter som på något sätt är ifrågasatta eller kontroversiella först diskuteras på diskussionssidan tills konsensus om formuleringar uppnåtts
Jag får be bidragsgivarna att beakta WP:INTE och särskilt notera att ”om du avser att främst propagera för dina egna åsikter, hänvisar vi dig till något av de otaliga Internetforum som finns” och ”Wikipedia är inte platsen för originalforskning som inte tidigare publicerats någon annanstans”, samt ”Om du har gjort en ny sensationell upptäckt bör du publicera dina forskningsresultat i till exempel en fackvetenskaplig tidskrift. Wikipedia inkluderar gärna dina forskningsresultat när dessa har blivit vedertagen kunskap eller inkluderar informationen i anslutning till ett närliggande ämne.”  Rex Sueciæ 13 april 2011 kl. 11.25 (CEST)
replies: text: Och artikeln fortsätter attackeras av enfrågeanvändare med en massa påståenden om astronomiska kalendrar som verkar stödja sig på en gammal artikel i Fornvännen från 80-talet. Dessutom har "arkeologer" bytts ut mot "somliga". Återställer därför åter till versionen från 3 juni 2010 då källäget knappast förbättrats. En källa är inte en bra källa. /Grillo 15 april 2011 kl. 06.48 (CEST)
thread_title:  Återställer artikeln till version från den 3 juni 2010 kl. 21.05. 

message: Så här informeras det i turistportalen guteinfo.com :) /Nesse 15 april 2011 kl. 15.40 (CEST)
replies: text: Jag har inte läst igenom texten, men turistinformation är knappast en bra källa för Wikipedia. Texten är inte heller skriven av någon med arkeologisk utbildning utan en "företagare", av vad jag kunde googla mig till. Det vore inte direkt första gången turistbyråer skulle komma med helt fantastisk "information" för att locka turister, jämför Ale stenar... /Grillo 17 april 2011 kl. 00.57 (CEST)
replies: text: :Nej, nej, menade inte så, men det är intressant vilket genomslag den arkeoastronomiska tolkningen fått i turistsammanhang; den är spännande och gynnsam för turismen. /Nesse 17 april 2011 kl. 10.56 (CEST)
replies: text: ::Absolut, och den är värd att nämnas. Men att något är intressant i turistsammanhang gör inte att det är rätt. Det här är ännu en aspekt av att kämpa hårt för att föra in sina personliga ekonomiska intressen på Wikipedia. /Grillo 17 april 2011 kl. 18.07 (CEST)
replies: text: :::"spännande och gynnsam för turismen" ????? :(  Det är väl inte ett dugg vare sig spännande eller gynnsamt att folk får information som är obekräftad och inte vedertagen, milt uttryckt, presenterad som sanning. Det är väl horribelt i sig. Dessutom ska inte sådan info in i ett uppslagsverk!!!!! Bah!!--Leramani 17 april 2011 kl. 20.12 (CEST)
replies: text: ::::Astronomiteorin är spännande, fantasieggande eller vad man vill kalla det. Det är väl just därför den är gynnsam för turismen? (I betydelsen ekonomiskt gynnsam för turistnäringen, det senare är kanske till och med verifierbart.) Det är förstås inte något skäl för oss att presentera teorin som vedertagen sanning – snarare tvärt om. --Niklas RDis-ku-tera 17 april 2011 kl. 20.20 (CEST)
replies: text: :::::Vilket är vad jag försökte framföra med mitt inlägg ovan... /Grillo 17 april 2011 kl. 22.39 (CEST)
replies: text: ::::::Great minds think alike... --Niklas RDis-ku-tera 17 april 2011 kl. 22.44 (CEST)
thread_title:  Gotlands turistportal - guteinfo.com 

message: Arkeologerna i Wikipedias ”hjärntrust” har tydligen stort behov av att kunna klassa ner min forskning om slipskårorna på Gotland för att slippa nämna den astronomiska tolkningen, vilket framgår av Sven Rosborns starkt vinklade inlägg 12 april 2011 kl. 20.13 (CEST).
Hur vet Sven Rosborn att det är Curt Roslund som har skrivit detta när meningen börjar med "Vi"och det är två författare? 
Jonathan Lindström fick betalt för att skriva denna artikel och han tog med Curt Roslund för att artikeln skulle få akademisk status eftersom Lindström själv saknar akademisk examen. 
Det mesta, om inte allt, har skrivits av Lindström och det är endast han som försvarat den. De påstådda bristerna i min forskning är enbart svepande påståenden utan konkreta detaljer. Jag har mycket svårt att tro att Curt skulle skriva på detta sätt om en kollega. 
När min artikel om slipskårorna på Gotland hade publicerats i Fornvännen 1983 ringde han från Göteborg och berömde artikeln i ett två timmar långt rikssamtal dagtid. 
Det verkar inte sannolikt att han kan ha gjort en sådan total omvärdering av denna artikel som skulle framgå av Rosborns citat. Curt åkte dessutom över till Gotland och mätte med distomat de slipskåror vid Hajdeby som jag tolkat och daterat i artikeln.
Jag har fått presentera min tolkning av hällristningarna och slipskårorna vid flera internationella symposier och har även fått artiklar publicerade efter granskning av flera referees. 
Lindström&Roslund har inte fått sin kritik publicerad i annat än en liten privat svensk tidskrift utan granskning av någon referee. 
När jag försökte få möjlighet att bemöta kritiken svarade redaktören att en artikel från mig skulle behandlas på samma sätt som allt annat obeställt redaktionellt material, underförstått hamna i papperskorgen. De nedsättande kommentarerna om mina forskningsmetoder och tolkningar är helt godtyckliga påståenden som inte har styrkts genom exempel.
Jag försöker att undvika att göra generella nedlåtande kommentarer om andra forskare och att jag skulle ha rekommenderat psykologhjälp åt 30 gotländska arkeologer har jag inte något minne av.  
Om jag verkligen skulle ha gjort detta uttalande ber jag alla drabbade arkeologer om ursäkt, även de som känner sig träffade.
Curt Roslund är en auktoriserad forskare framför allt inom astronomi, men det är mycket sannolikt att den citerade kritiken har formulerats av Jonathan Lindström som inte ens är forskare. Jag är också en auktoriserad forskare som deltagit i ett 20-tal internationella symposier med egna bidrag och även i samarbete med en docent vid Antikens Kultur och Samhällsliv i Uppsala. Min arkeoastronomiska forskning i Sverige har bekostats under sex år av Riksbankens Jubileumsfond. Tre kompetenta forskare inom astronomi och arkeologi godkände mitt projekt och endast 1 av 13 ansökningar beviljades. Detta väckte mycket stor avundsjuka inte minst hos Curt Roslund, vilket ger en mycket rimlig förklaring till hans bittra kommentarer om mig. Att Jonathan Lindström är bitter på mig beror på att han snöpligen har förlorat två offentliga debatter mot mig. Vid den sista debatten tvingades han erkänna att hans statistiska undersökning av slipskårorna inte existerade i verkligheten.
Jag är medlem av SEAC(European Society for Astronomi and Culture) och har deltagit i internationella konferenser sedan 1993. Jag anlitas även som referee för internationella artiklar inom arkeoastronomi. Roslund är också medlem i SEAC, men han har inte deltagit sedan i Gdansk 1997, då han under frågestunden efter mitt föredrag rusade fram och skulle påvisa tre fel i mina OH-bilder, men han hade missuppfattat situationen. De fel han trodde fanns existerade inte och han bad om ursäkt och åkte genast hem. Jag fick sedan mycket beröm för mina pedagogiska svar på hans frågor. Jag tror att det är ett misstag att betrakta mig som nolla jämfört med Lindström och Roslund.
Det är märkligt att mina mer än 1600 mätningar av gotländska slipskåror med totalstation, som jag erbjudits att använda av Arkeologiska Institutionen i Uppsala, skulle vara helt ointressanta i en artikel om slipskåror. Jag har över hela Gotland mätt upp spetsarna för 1600 slipskåror med millimeternoggrannhet, vilket ger riktningen i förhållande till exakt norr med 0.01 graders felmarginal. Höjden över havet för dessa spetsar är mätta med centimeternoggrannhet. Göran Henriksson
replies: text: Kan du, som etablerad arkeoastronom, direkt sätta igång och uppdatera sidan för Arkeoastronomi på Wikipedia? Titta också på diskussionssidan, där ifrågasätter man nästan att begreppet ens existerar. /Nesse 14 maj 2011 kl. 18.03 (CEST)
Det är intressant att när man svarar med att citerar ett tryckt, publicerat inlägg för att förtydliga en diskussion, karakteriseras detta som "Sven Rosborns starkt vinklade inlägg" av en av de huvudkombatanter som diskussionen rör sig om. Detta om något visar att det är en infekterad debatt i ämnet. Jag vägrar tro att, som Göran Henriksson påstår, den artikel som publicerades i Folkvett inte skulle vara skriven utan Curt Roslunds medverkan och godkännande. Lars Kamél kom med ett försvarsinlägg för Göran Henriksson 2001:1. Detta fick genast ett genmäle av Curt Roslund och Jonathan Lindström: ”Kritiken kvarstår”. Efter ytterligare ett inlägg av Lars Kamél besvarades även detta av de två författarna under rubriken ”Visst är detta nonsens”. Ni kan läsa debatten här:
Wikipedia kan inte och ska inte ta ställning i stridsfrågor forskare emellan. Jag har alls inget emot sliprännorna som riktlinjer mot himlen som en teori men jag tror personligen definitivt inte på den. Jag beklagar samtidigt att diskussionen som den framgår i ovanstående artiklar är så oförsonlig och hård. Det vinner ingen på, långt mindre ämnet som sådant. Den astronomiska hypotesen är dock endast en teori av flera och har följaktligen ingen företrädesrätt framför andra på Wikipedia. Men den ska finnas med och det gör den i nuläget på ett balanserat sätt. Därför tycker jag att artikeln som den nu ser ut är bra.--Sven Rosborn 14 maj 2011 kl. 23.21 (CEST)

text: Referensen till tidskriften Folkvett platsar i vilket fall som helst inte här eftersom den behandlar hällristningar och inte slipskåror. Läsaren får inte veta vad kritiken mot en astronomisk tolkning av slipskårorna skulle bestå i. Och debatten där handlar dessutom om om man med tillräckligt god noggarnnhet kan beräkna banan för kometen Encke så långt tillbaka i tiden.  Någon koppling av slipskårorna till kometen Encke har aldrig gjorts. Jonathan Lindströms trovärdighet kan dessutom ifrågasättas eftersom han på annan plats ljugit om en statistisk undersökning av riktningar.--Ammunden 15 maj 2011 kl. 12.47 (CEST)
Jag är beredd att hålla med dig, dels därför att sliprännorna endast väldigt marginellt omtalas i texten, dels därför att jag tycker att tonen i artikeln/arna i Folkvett faktiskt inte känns speciellt lustiga. Mitt förslag är att vi därför stryker själva noten 10. Hoppas att ni andra också kan hålla med mig.--Sven Rosborn 15 maj 2011 kl. 14.02 (CEST)

text: Sven Rosborns förslag är välmotiverat. Folkvett är en allmänt skeptisk privat tidskrift med artiklar som inte granskas av kompetenta externa experter. Såvitt jag känner till är det endast medlemmar som får skriva artiklar. Jonathan Lindström och Lars Kamél är båda medlemmar. Detta förklarar varför Kamél fick bemöta Lindströms och Roslunds artikel, men inte jag. Lindström och Roslund angrep bl a mina beräkningar av komet Enckes bana trots att ingen av herrarna har någon form av kompetens på detta specialområde. Detta upprörde Lars Kamél, som var mycket insatt i mina beräkningar, och dessutom är en av världens mest framstående expert på denna komet, som han behandlat i sin doktorsavhandling. Mina beräkningar av Enckes bana har skett med ett internationellt utarbetat dataprogram och i samarbete med kometgruppen vid Astronomiska Observatoriet i Uppsala. Lindströms och Roslunds kritik av mina resultat framstod därför som löjeväckande bland de som verkligen var insatta i problemet och Kamél kände sig starkt motiverad att skriva ett bemötande. När sedan Lindström och Roslund svarade under rubriken "Kritiken kvarstår" och "Visst är det nonsens" insåg Kamél att det inte handlade om en debatt där vetenskapliga argument spelade någon roll. Kritiken mot mig kvarstod trots att den var obefogad och saknade grund. Lars Kamél blev mycket upprörd och han bestämde sig för att avsäga sig sitt medlemsskap med omedelbar verkan.
Det höjer den vetenskapliga trovärdigheten att inte ha med obefogad kritik från Lindström och Roslund bland noterna och i litteraturlistan, speciellt med tanke på att den endast perifert handlade om slipskårorna.
Det är dock självklart att artiklar med olika tolkningar måste finnas med, men de skall ha någon form av vetenskaplig publicering.
Göran Henriksson--Ghen 15 maj 2011 kl. 16.52 (CEST)
thread_title:  Är kritiken av den astronomiska tolkningen av slipskårorna sakligt grundad? 

message: Jag tycker att artikeln börjar se bra ut. Ditt senaste tillägg, Ammunden, är bra. Bara vi nu inte börjar kollra bort det hela igen med ständiga och många korrigeringar så att helheten går förlorad. --Sven Rosborn 11 maj 2011 kl. 23.21 (CEST)
Det rådde ju konsensus om att referensen till skandaskrifteN folkvett skulle tas bort. Nu har någon lagt dit den igen. Samt tagit bort avsnittet om slipskårornas riktning. Detta är totalt oacceptabelt.--Ammunden 17 maj 2011 kl. 07.43 (CEST)
replies: text: Någon som inte läst diskussionssidan antagligen (till personens försvar kan man säga att sidan är ganska oöverskådlig). Kanske vore det bra att sammanfatta maratondiskussionerna och sedan arkivera? Niklas R(D#) 17 maj 2011 kl. 09.08 (CEST)
Jag tog mig friheten att flytta rubriken "På väg till konsensus" ett steg ner så de som inte är insatt i diskussionen kanske lättare kan uppfatta nuläget. Niklas R: jag tycker ditt förslag är utmärkt. Vem kan göra detta? Samtidigt hoppas jag att vi alla som stått för lite olika åsikter men som (i varje fall som jag ser det) nu kunnat nå fram till en balanserad Wikipediatext, gemensamt slår vakt om denna.--Sven Rosborn 17 maj 2011 kl. 15.51 (CEST)
Våren 1993 genomförde jag en korrelationstest på Sören Gannholm mätningar av 628 slipskåror i fast häll, mätta med teodolit, och 625 slipskåror på stenblock, mätta med kompass. Detta var hela mätmaterialet och kompassmätningarna utgjorde summan av Sörens och mina mätningar. Vi använde alltså hela vårt gemensamma mätmaterial och kan inte beskyllas för att ha valt mätningar som passade våra förutfattade hypotser.
Den mest aktuella typen av korrelationstest är i detta fall linjär-korrelation. Vi testade om slipskåror på fasta kalkstenhällar var orienterade på samma sätt som de som slipats på jordfasta block av olika bergarter utom kalksten. Nollhypotesen är att riktningarna är okorrelerade.
Beräkningarna visade att sannolikheten för att fördelningen av riktningarna på blocken och i fast häll är okorrelerade är endast 0.0646 d v s 6.46 %. Med andra ord är sannolikheten för att de båda väldefinierade grupperna av slipskåror har inriktats efter samma principer 1 - 0.0646 = 0.9354 eller i praktiken 93-94 %.
Slipskårorna är fördelade över hela Gotland och riktningarna kan inte ha samardnats med någon annan känd förhistorisk metod än genom observationer av samma himlakroppar synliga över hela Gotland. Detta är ett betryggande resultat med tanke på att några av de jordfasta blocken trots allt kan ha blivit rubbade och att det finns en skillnad i medellatituden för block och fast häll. Man kan också ha observerat olika astronomiska fenomen inom olika områden. (Students t-test ger sannolikheten 0.000000 för slumpmässigt samband, men den är troligen alltför enkel i detta fall.)
För att testa den linjära korrelationsmetodens trovärdighet gjordes motsvarande sannolikhetsberäkning för två slumpmässiga fördelningarna med 625 riktningar vardera. Sannolikheten blev nu 0.9146 för att de båda kända slumpmässiga fördelningarna var slumpmässiga. Där ger t-testen och Fishers Z samma resultat.
Vi kan alltså inte förvänta oss ett bättre resultat än 91-92 procents sannolikhet från två grupper med 625 mätningar. Vårt resultat visar att det är 93-94 procents sannolikhet för att slipskårornas riktningar bestämts genom observationer av himlakroppar.
Det finns alltså ingen vetenskaplig motivering för att utesluta den astronomiska tolkningen av slipskårornas riktningar i texten. Huvudredaktörernas eventuella bristande kunskaper i sannolikhetskalkyl ursäktar inte de ständiga strykningarna av Sören Gannholms olika argument för riktningarnas betydelse när slipskårorna slipades.
Jag presenterade denna statistiska undersökning vid ett SEAC och JENAM symposium i Moskva år 2000 och min artikel finns publicerad både på engelska och ryska och i mina kompendier på svenska utgivna i olika upplagor av Astronomiska Observatoriet i Uppsala 1994, 1996, 1998 och 2000. Jag har vid senare symposier fått mycket beröm för det tydliga resultatet och det pedagogiska greppet att köra korrelationstester både på observationer och slumpmässiga fördelningar. Göran Henriksson.
--Ghen 17 maj 2011 kl. 16.15 (CEST)

text: Ditt resonemang bygger på att ditt påstående kan inte ha samardnats med någon annan känd förhistorisk metod än genom observationer av samma himlakroppar synliga över hela Gotland stämmer. Jag kan tänka mig betydligt fler förklaringar: hur vinden blåser, Gotlands utsträckning och sedan kanske betydligt enklare att man när man slipar vill ha solen i viss vinkel för att bedöma resultatet av slipningen.Yger 17 maj 2011 kl. 16.24 (CEST)

text: De argumenten har vi hört förut. Jag har tagit upp dem och diskuterat dem i min bok. Länken finns här Så ni kan gå dit och läsa själva. – Ingen av Ygers argument skulle ge ett diagram av det utseendet: Med en kraftig koncentration kring exakt öst-väst och med två dubbeltoppar symmetriskt kring denna och på de rätta avstånden från öst-väst-riktningen.--Ammunden 17 maj 2011 kl. 20.29 (CEST)
replies: text: :Det är inte er förmåga att argumentera mot en ren amatör som mig som är det intressanta (och jag blir inte imponerad av argumentationen i denna sak i boken som mer använder kraftuttryck som definitivt inte, detta påstående kan uteslutas direkt i stället för sakargument). Det viktiga som saknas är vetenskapliga arbeten som ger stöd till era slutsatser. Yger 18 maj 2011 kl. 07.02 (CEST)
Yger skriver 17 maj 2011 kl. 16.24 (CEST) ”Jag kan tänka mig betydligt fler förklaringar: hur vinden blåser, Gotlands utsträckning och sedan kanske betydligt enklare att man när man slipar vill ha solen i viss vinkel för att bedöma resultatet av slipningen.” 
Ygers förslag att man slipat slipskårorna efter vindriktningen ger en slumpmässig fördelning. Det räcker med att man tittar på en vindflöjer under några minuter för att inse det. I vilket ögonblick skall man börja slipa och hur vet man att denna riktning är densamma över hela Gotland? ”Vinden blåser vart den vill” står det för övrigt redan i Bibeln. Eftersom vi inte vet vart vinden vill blåsa innebär det en slumpmässig riktningsfördelning. Att man inte slipat i riktning mot kusten inser man direkt eftersom slipskårorna på samma block oftast pekar i flera olika riktningar. Det är trevligt med solsken, men du har kanske märkt att solen flyttar på sig över himlen från öster via söder mot väster. Det gäller att man över hela Gotland kan bestämma sig för att rikta slipskårorna mot solen under samma minut om man skall få samma riktning. Eftersom det troligtvis inte var vanligt varken med klockor eller telefoner på Gotland, under förhistorisk tid, har man varit hänvisad till telepati eller andra för vetenskapen okända kommunikationsmetoder. Det finns dessutom slipskåror som har riktats utanför de riktningar som solen kan observeras. Göran Henriksson. --Ghen 19 maj 2011 kl. 00.39 (CEST)

text: Ghen, tillåt mig att spekulera en aning innan jag kommer till vad jag egentligen ville ha sagt: Koncentrationen i öst-västlig riktning skulle väl kunna förklaras med att man slipade på morgonen innan man påbörjade dagens arbete eller på kvällen innan innan ljuset försvann helt, med solen i ryggen vid båda alternativen? Särskilt om man tänker sig att man främst slipade vissa redskap som t.ex. endast användes inom jordbruket en viss tid på året borde detta kunna skapa en rätt så stark korrelation, även om några riktningar – precis som i era teorier misstänker jag – förblir oförklarade. Vad gäller vindriktningar, menar du att om man mätte vindriktningarna på gotland under en tid skulle de framstå som helt slumpmässiga? Inga mönster skulle gå att urskilja?

text: För att återvända till ämnet, d.v.s. diskussionen kring artikeln: Jag förstår inte riktigt vad du argumenterar mot/för. Diskussionssidan är inget forum för peer review utan en plats att diskutera artikelns utformning. (Vilket är ett annat sätt att försöka säga samma sak som Yger, att det inte är förmågan att övertyga amatörer som Yger eller mig som är det viktiga.) Alla är överens om att astronomiteorin bör nämnas i artikeln, och jag tror också att alla är överens om att den teorin inte är den enda som bör nämnas. För att avgöra i vilken mån teorin skall ta plats i artikeln behöver vi referenser som visar i vilken mån teorin är accepterad av arkeologer, arkeoastronomer osv. För att vara krass: Jättelånga inlägg med text som redan står att finna i källorna gör bara diskussionen svår att följa och leder till att färre orkar engagera sig. Nu skall jag följa mitt eget råd och avsluta det här inlägget. Niklas R (D#) 19 maj 2011 kl. 01.43 (CEST)
replies: text: :Anledningen till mina långa inlägg i diskussionen är att man inte har tagit hänsyn till Sören Gannholms mycket välmotiverade inlägg och att hans text har systematiskt rensats bort utan saklig motivering. Dessutom har det funnits för mycket lågkvalitetsreferenser till personer som enbart spekulerat utifrån mycket begränsade kunskaper och utan egna undersökningar. Jag har därför inte själv haft något intresse av att göra egna försök till förbättringar av texten. Mina långa inlägg har gjorts eftersom läsarna av mina publicerade texter förutsätts ha grundläggande vetenskapliga kunskaper, och att en del av texterna inte finns lätt tillgängliga. De argument som tidigare framförts mot den astronomiska tolkningen bygger enligt min uppfattning på att kritikerna inte kunnat tillgodogöra sig informationen i de publicerade texterna. Det finns ett tidigare inlägg om min artikel om bildstenen från Othemars i Othem, Gotländskt Arkiv 1988, sidorna 47-58, som skrivits av en person som läser slarvigt eller har lässvårigheter. Jag påstås motbevisa mig själv när jag påvisar, bla med flera bildbevis, att ett ofullbordat rutmönster i ett segel har huggits in i botten på en slipskåra. Min slutsats var att slipskåran fanns på stenen innan den ofullbordade huggningen kunde göras i dess botten. Hade man slipat efter det att rutmönstret varit fullbordat hade vi inte kunnat se rutmönstret idag eftersom det i så fall skull ha blivit bortslipat. Detta kan inte vara särsklit svårt att förstå om man bara vill göra ett litet försök. Göran Henriksson.--Ghen 19 maj 2011 kl. 12.42 (CEST)
thread_title: På väg mot konsensus

message: Jag ställer mig frågande till de senaste redigeringarna. Ett IP-nummer har gjort redigeringar som jag vid första anblick bedömer som fullt rimliga som en känd POV-pushare, nämligen Ammunden, ogör, och som nu i redigeringen även backas upp av Sven Rosborn. Kan någon förklara varför IP-numrets redigering ogjorts? dnm (d | b) 17 maj 2011 kl. 18.03 (CEST)
replies: text: Vi försöker få till ett konsensus där olika, publicerade teorier ges lika stort företräde. Nu är vi efter långt disskussionsarbete framme vid en neutral lösning. Plötsligt raderas allting av en person som inte deltagit i diskussionen. Självklart återställer man då till den situation som vi via diskussionssidorna kommit fram till. Det ska noteras att jag inte delar Ammundens och forskaren Göran Henrikssons teori men denna är publicerad och diskuterad på olika offentliga seminarier och har därför rätt att få vara med på Wikipedia som en av flera teorier.--Sven Rosborn 17 maj 2011 kl. 18.17 (CEST)

text: Det vore ytterst tacksamt om den anonyme 178.30.3.159 som för ett redigeringskrig ville föra fram sina synpunkter på diskussionssidan innan han håller på att ändra i artikeln. Nu har han åter fört fram artikeln Folkvett för att hävda att den astronomiska teorin är "starkt ifrågasatt". Denna ifrågasättning finns emellertid redan i not 8 som hänvisar till en längre och ingående artikel av samme författaren som står bakom artikeln i Folkvett vilken ju ifrågasätter teorin. Därmed finns det redan en balans i artikeln. Vill du ändra, göm dig då inte fegt bakom ett anonymt nummer och deltag i diskussionen innan du ändrar!--Sven Rosborn 17 maj 2011 kl. 18.32 (CEST)
replies: text: :Dags att blockera IP-numret, om han inte skriver snart här på diskussionssidan! /Nesse 17 maj 2011 kl. 18.41 (CEST)
replies: text: ::Nescinomen: jag skulle vilja att vi backar så att hans senaste två redigeringar görs ogjorda men jag får det inte att fungera. Kan du bistå? Jag tycker det är så synd att vi nu, när vi är så nära konsensus, en okänd plötsligt kan gå in och sabotera utan diskussion.--Sven Rosborn 17 maj 2011 kl. 18.46 (CEST)
replies: text: ::: Är det ok nu? /Nesse 17 maj 2011 kl. 18.56 (CEST)
replies: text: :::: Jag tycker det är jättebra att ni arbeta fram konsensus. Jag vill dock att ni tar i beaktan WP:OVIKT. Kort sagt kan konsensuset i värsta fall strida mot en grundpelare på Wikipedia, och det är den om ett neutralt förhållningssätt. Att ge samtliga riktningar en lika stor exponering är ett brott mot neutraliteten då dess exponering skall viktas mot genomslaget, eller hur man skall uttrycka det. Genomgående har exempelvis Ammunden tryckt på hårt för sina analyser och egna forskning, vilket också är ett brott mot grundpelare på Wikipedia. Syftet med mitt inlägg här är inte att sabotera er strävan som är mycket bra med tanke på artikelns historik. Det skulle dock olyckligt om denna strävan resulterar just i att någon märker artikeln för POV och att hela ansträngningen rinner ut i sanden. Vänligen, dnm (d | b) 17 maj 2011 kl. 19.00 (CEST)
Du har helt rätt, Dnm. När jag talar om att det är bra balans är det utifrån att ingendera parten borde kunna känna sig förfördelad som texten nu är utformad samtidigt som den som läser texten utan att vara insatt i ämnet inte i första hand får en uppfattning att den astronomiska teorin skulle vara den dominerande. Jag hoppas innerligt att vi är vid vägs ände.--Sven Rosborn 17 maj 2011 kl. 19.09 (CEST)

text: De där copyrighttecknen hade i alla fall inte där att göra, de hör möjligen hemma på sidan som länkas till. 178.30.3.159 17 maj 2011 kl. 19.35 (CEST)
Jag tycker också att copyrighttecknen ska bort. Copyrightmärkningen har ju sin plats i respektive tryckt bok men jag har aldrig sett den i en litteraturförteckning.--Sven Rosborn 17 maj 2011 kl. 23.19 (CEST)
Det är märkligt om tro har företräde framför vetande. Somliga har suttit hemma på sina rumpor och fantiserat. Vi har studerat, vi har mätt, vi har iakttagit, vi har beräknat och vi har diskuterat med experter av olika slag t.ex. experter på sten och stenhuggeri.--Ammunden 18 maj 2011 kl. 06.32 (CEST)~

text: Snälla, läs och försök förstå Wikipedia:Ingen originalforskning. Säg till om du behöver hjälp med att förtydliga något.--LittleGun 18 maj 2011 kl. 07.41 (CEST)
replies: text: :Trodde att Henriksson hade presenterat mätningarna av orienteringsriktningarna hos slipskårorna på någon internationell vetenskaplig konferens, sedan granskats av arkeoastronomisk expertis, och därefter publicerats tillsammans med övriga bidrag från konferensen. Då är det väl bara att leta fram referensen dit och använda den i stället för referensen till originalforskningen. (?) /Nesse 18 maj 2011 kl. 08.55 (CEST)

text: Det handlar inte om orginalforskning. Den har publicerats för många år sedan och är vida spridd och känd och citerad. Den har presenterats och diskuterats och rönt uppskattning vid internationella arkeoastronomiska symposier.

text: Här är referensen till Göran Henrikssons artikel från symposiet i Moskva år 2000:

text: Henriksson, G., 2002. The grooves on the island of Gotland in the Baltic sea: a Neolithic lunar calendar. In Proceedings of the conference “Astronomy of Ancient Civilizations” of the European Society for Astronomy in Culture (SEAC) and National Astronomical Meeting (JENAM), Moscow, May 23-27, 2000, ed. T. M. Potyomkina and V. N. Obridko, 72-77. Moscow.--Ammunden 18 maj 2011 kl. 18.31 (CEST)
replies: text: :SEACS webbplats: www.archeoastronomy.org, volymen finns på deras sidor här.

text: :Då är det väl bara att byta ut referensen till ovanstående? Gannholmartikeln kan kanske läggas under Externa länkar. /Nesse 18 maj 2011 kl. 18.50 (CEST)
Vänta nu lite! Göran Henrikssons arbete med mätningar är ju publicerat i Fornvännen, den sedan hundra år helt dominerande arkeologisk/historiska tidskriften i Sverige vars redaktion utgörs av framstående forskare som har att godkänna införda alster. Alltså uppfylles Wikipedias publiceringskrav när det gäller den astronomiska teorin. Fornvännenartikeln är också redovisad i Wikipediaartikelns notapparat. Vad mer skulle behövas!--Sven Rosborn 18 maj 2011 kl. 21.48 (CEST)
replies: text: ::Jag tittade på referensen till min SEAC-JENAM-artikel, men volymerna som finns listade på SEAC är inte tillgängliga på internet. Det finns ett exemplar av denna symposievolym i Uppsala, som jag har skänkt till Astronomiska Observatoriets bibliotek. Jag förbereder en pdf-version, som kan bli tillgänglig. Dessutom tycker jag att min artikel "Nya undersökningar av bildstenen från Othemars i Othem", i Gotländskt Arkiv 1988, sidorna 47-58, är mycket relevant i samband med diskussionen om dateringen av slipskårorna på bildstenar. Göran Henriksson.--Ghen 19 maj 2011 kl. 13.33 (CEST)

text: Jag kan bara konstatera att i samförstånd mellan Henriksson, Gannholm och Rosborn har nu den enda kritiken mot Henrikssson/Gannholm plockats bort. Man kan tycka vad man vill om Jonathan Lindström, han är den enda inom den arkeologiska världen som bemödat sig att bemöta Henriksson/Gannholms ideer. Bland professorer på svenska arkeologinstitutioner och RAÄ är dessa teorier något man skämtar om och använder som synonymt med pseodovetenskap - en artikel som inte visar det kan inte anses rättvisande.

text: Nu tänker jag inte spilla mer tid på den, det finns tusentals lika dana på wikipedia och det finns gott om särintressen som vill föra fram sina åsikter, många fler än det finns insatta wikipedianer, och jag har insett att det aldrig kommer att gå att begränsa om inte hela wikipedia ändrar struktur. Jag vill bara få in den här brasklappen och förhoppningsvis läser den som vill ha mer kunskap även diskussionssidan. --FBQ 22 maj 2011 kl. 09.59 (CEST)
Det är kanske inte riktigt rätt, FBQ. Jonathan Lindströms kritik är ju hänvisad till i not 8, en not som hänvisar till en kritisk publikation av honom från 1997. Dessutom är det fler än de tre som du hänvisar till som varit med att försöka få fram ett dokument som kan avsluta denna väldigt infekterade diskussion. Jag vet precis vad du menar med den muntliga kritik som finns mot den astronomiska teorin i arkeologiska kretsar men samtidigt förvånar det mig att problemet sliprännor inte tagits upp till en djupare och bredare analys av just arkeologer. Varför har man t.ex. inte grävt nedanför klippravinen i Gantofta. Rasmassorna här döljer ju säkert arkeologiska spår efter den verksamhet som skett här och som kan fastställa när detta skett. --Sven Rosborn 22 maj 2011 kl. 14.00 (CEST)

text: Som arkeolog vet du säkert 99,5 % av alla grävningar är exploateringsgrävningar, eftersom det är exploatören som betalar dessa. Att få loss pengar för att gräva i Grantofta borde inte vara det lättaste. Sedan blir problemet att det faktiskt inte alls kommer att datera sliprännorna. Troligen finns där en boplats som möjligen använts under flera historiska perioder, och sedan även enstaka lämningar från de som vistats där och slipat brynstenar i senare tid - att vilka lämningar som är samtida med Gantoftaslipningarna blir väldigt svårt. Om du skall få loss pengar för att göra en undersökning krävs att du söker stipendium, och i det måste du göra en tydlig problemformulering om vad du förväntar dig att få svar på med din undersökning. Om RAÄ inte upplever att det är rimligt att du kan nå något entydigt resultat blir det väldigt svårt att få loss de redan extremt svåråtkomliga och minimala stipediepengarna för en arkeologisk undersökning.

text: De flesta arkeologiska institutioner anser inte att de har till uppgift att bestämma vad folk skall tro. Var och en för föra fram precis vilka teorier man vill. På 1980- och 1990-talet fick Uppsala ganska dåligt rykte för att man accepterade forskning av det här slaget, något som gjort att man dragit lite åt tyglarna lite i fråga om avhandlingars utformning. Sedan betyder det fortfarande inte att man lägger sig i vad kommuner eller fritidsforskare skriver. Att ha en bestämd åskikt om slipskårorna är nästan helt hopplöst. Vissa är uppenbarligen från stenåldern vissa är från modern tid. Vissa har med all sannorlikhet använts för slipning, andra har möjligen inte det, i vilket fall som helst har de då använts till olika typer av slipningar. Om de varit kultiska finns det alla möjliga tankar kring hur den riten sett ut, och i lika samband de skall ha fungerat. De finns lite varstans, och kan se lite hursomhelst ut. De går egentligen inte att säkert datera. Man kan på sin höjd säga vad som är rimligt och vad som är orimligt, och presentera ett flertal olika förslag, förmodligen alla lika rimliga, och det drar inte till sig särskilt mycket intresse.

text: Nu handlade mitt missnöje inte om den här artikeln. Jag skulle mycket väl kunna lägga ned en massa jobb på att förbättra artikeln och komma med motargument - jag erkänner gärna att jag inte är inläst på slipskårorna. Problemet är att under kommer hundratals andra wikipediaartiklar att försämras, och när jag lämnar den här för att göra något annat kommer den snart att se likadan ut igen. För att över huvud taget tycka att det känns meningsfullt med wikipedia går jag över till något annat nu.--FBQ 22 maj 2011 kl. 19.34 (CEST)
replies: text: :Om svenska arkeologer tror att arkeoastronomi är pseudovetenskap då kan kompetensen hos svenska arkeologer ifrågasättas.--Ammunden 22 maj 2011 kl. 20.46 (CEST)
FBQ: Jag delar dina uppfattningar i ditt inlägg ovan med några få undantag. Har också noterat att du haft väl genomtänkta inlägg här på diskussionssidan. Hade emellertid viljan verkligt funnits hade man kunnat undersöka t.ex. Gantofta. Jag har själv lett ett flertal amatörarkeologgrupper i olika projekt som bekostat sig själva. Just Gantofta är mycket speciellt eftersom den trånga ravinen och den rinnande bäcken endast knappt tio meter från klipphällen gör att det inte kan ha fått plats med en boplats här. Men framtida grävningar får måhända ge svaret på gåtan. Det är emellertid viktigt att, som jag redan skrivit för länge sedan, någon inte klottrar bort det som nu står i artikeln så att vi åter hamnar på ruta ett. 
Ammunden: jag tillhör den kategorin arkeologer som, om inte kalla arkeoastronomi för pseudovetenskap så i varje fall inte tro på den i allt för många fall. Därtill har jag sett för många avskräckande exempel på t.ex. Ale stenar. Däremot är det viktigt att olika teorier lyfts fram men det måste göras med balans och klarhet så att den oinvigde läsaren kan förstå vilka problem som finns i tolkningarna. --Sven Rosborn 22 maj 2011 kl. 20.59 (CEST)

text: Jag önskar dig lycka till att få fram resurser och tillstånd till en undersökning. Kanske var jag väl negativ för möjligheterna att kunna dra några slutsatser. Jag har inte varit i Grantofta och sett platsen, bara läst på FMIS och artikeln från Fataburen 1936, det lät som det fanns spår av verksamhet från flera tider där.

text: Har faktiskt varit ute och tittat lite på sliprännor på Gotland idag, och fått en del andra tankar. Men det är ju trots allt mest spekulationer, så jag håller dem borta härifrån :-) Tänkte bara nämna kopplingen till skålgropar, som ju finns från stenåldern fram till modern tid - vissa av de som användes på 1900-talet var i själva verket naturbildningar. I den sentida traditionen ses de som älvkvarnar, men så betraktades de troligen inte på stenåldern, eller på bronsåldern, troligen inte ens under järnåldern. De kan ha haft massor med olika tankar knutna till sig. Sedan kan man se dem som avbildningar av stjärnpositioner på himlen också :-) --FBQ 22 maj 2011 kl. 23.31 (CEST)
replies: text: : PS angående undersökningar med amatörarkeologer så är ju länsstyrelserna olika villiga att tillåta liknande projekt. Jag kan absolut se poängen i dessa - men det finns ju samtidigt en fara om vem som helst börjar få tillstånd att sticka spaden i backen, även om jag tycker att det är tråkigt när man av princip hellre låter fornlämningar schaktas bort än släppa in frivilliga bidrag. De arkeologer som kämpar för överleva i branschen är ju inte heller överförtjusta. Oftast brukar man ju därför bara ge tillstånd till sådana områden där en arkeologisk undersökning annars inte skulle komma till stånd, och där man bedömer att "skadan" vid en dåligt genomförd undersökning skulle bli begränsad. Jag har dålig koll på hur länsstyrelsen i Skåne län ser på saken.--FBQ 22 maj 2011 kl. 23.47 (CEST)
thread_title:  Senaste redigeringarna 

message: Tänkte lämna den här artikeln, men kunde inte låta bli den senaste redigeringen som är exempel just på statistiknonsen. Det finns ingenting som tyder på att någon "forntidsaln" använts på Gotland under förhistorisk tid. Vill man leta efter samband mellan slipskårornas längd och lika förhistoriska mått så går det ju alltid att leta - förr eller senare lyckas man helt säkert, särskilt om man får dela in dem i fraktioner, och nöjer sig med att tala om "pikar". Att de inte är exakta i längd säger direkt att de inte är mätta och att några mått inte spelat roll. Att de verkar ha två huvudsakliga mått pekar på att de främst är slipade på två sätt, troligen av personer med lite olika kropplängd, olika längd på armarna och hållning vilket gjort att längden varierat något.--FBQ 28 maj 2011 kl. 23.23 (CEST)
FBQ får ursäkta, men din kommentar är ytterligare ett exempel på nonsenskommentarer och desinformation som förekommer under rubriken sliprännor/slipskåror. Om du inte begriper dig på hur man skall tolka och göra mätningar är det ditt personliga problem. Jag har mätt med ett specialverktyg och mätningarna har gjorts över hela Gotland. Detta är fakta som vem som helst med elementära kunskaper i geometri och teknik kan upprepa. Det är som du skriver mycket rimligt att folk hade olika kroppslängd på Gotland även i förhistorisk tid, men detta förklarar inte varför att slipskårornas pendelradier samlas kring topparna 283 cm och 190 cm. Tror du att det fanns jättar på Gotland? När jag nämnde pendellängden 283 cm för en professor i arkeologi hoppade han till och sa att det på centimetern var samma mått som inre medelbredden på husen i Eketorps fornborg. Detta mått kallades en stång på Öland. Han delade också 283 cm med 6 och fick en 47 cm aln. Samma mått har också hittats som bredden av portar i Turkiet. Uppgifterna om pendelradierna finns i min artikel från SEAC-symposiet i Moskva år 2000. Där finns också en bild på en fungerande slipmaskin med 283 cm pendelradie och även en bild på ett slipverktyg av sten som hittats i en slipskåra där den passade perfekt. Upptäckten gjordes vid utdikning av Laus myr på 1950-talet och är ett slutet fynd, täckt av torv. Sören Gannholm har byggt en fungerande slipmaskin med 190 cm pendelradie.--Ghen 29 maj 2011 kl. 18.27 (CEST)
replies: text: Och Kinnekulle har samma mått som Cheops pyramid...

text: andejons 29 maj 2011 kl. 20.33 (CEST)
Enligt min uppfattning är kommentarerna angående sliprännor/slipskåror av så låg kvalitet att det måste bli en uppdelning i två avdelningar där den ena behandlar vetenskapliga undersökningar och den andra handlar om folkliga föreställningar. I texten förekommer också en märklig uppdelning av mänskligheten i arkeologer och ickearkeologer. Arkeologen FBQ accepterar inte ens att jag lägger in några rader med internationellt publicerade empiriska uppgifter om pendelradierna hos 431 slipskåror på Gotland. Efter den senaste kommentaren kanske det också bör finnas en särskild avdelning med lustigheter.--Ghen 30 maj 2011 kl. 10.34 (CEST)

text: Att uppgifterna är publicerade betyder inte att din tolkning av dem är allmänt accepterad. Niklas R (D#) 30 maj 2011 kl. 11.15 (CEST)
replies: text: :Wikipedia behövs inte om artiklarna enbart skall innehålla allmänt accepterad information.--Ghen 30 maj 2011 kl. 15.16 (CEST)
replies: text: ::Jag vill återigen påminna om att ingen nu levande arkeolog har genomfört någon seriös forskning om slipskårorna.--Ammunden 30 maj 2011 kl. 19.48 (CEST)

text: : Nu ska vi akta oss för att fortsätta den pajkastning - och hårda ord från båda lägren - som tidigare varit ett kännetecken för denna artikel. Jag delar FBQ:s återförande till tidigare version. Genom att åter påbörja införandet av smärre tillägg med fördjupande detaljer är vi snart tillbaka till en artikel som kommer att urarta. Ghen, du får givetvis gärna ha din teori om förhistoriska alnars existens och bestämda längdenheter men detta är inte rätt forum att försöka föra fram detta på som om det vore en sanning. Att man t.ex. i Danmark haft måttsystem redan under bronsåldern vet vi men kunskapen där kommer från ett bestämt fynd i en bronsåldersgrav där en mätpinne med markeringar bevarats, inte genom statistiska analyser.

text: : Alltså - låt oss gemensamt slå vakt om artikeln som den nu står och dra ett streck över vad som tidigare sagts i stridens hetta. --Sven Rosborn 30 maj 2011 kl. 20.06 (CEST)
replies: text: ::Sven, jag la bara till min kunskap om slippendelns radie som någon annan funderat över på raden ovanför. Jag kan givetvis avstå från att dela in 283 cm i 6 alnar och 190 cm i 4 alnar. Med detta ville jag bara visa att det sannolikt fanns ett måttsystem. Är mina uppgifter kontroversiella? Finns det någon som gjort motsvarande undersökning och som kan motbevisa mina data? Jag har även mätt krökningsradien för cirka 100 sliprännor i Skåne. Dessa radier ligger mellan 50 cm och 150 cm, men jag kan inte hitta mina mätvärden just nu. Det finns två slipblock på Gotland med liknande korta slipskåror. Är inte detta intressant information? Jag trodde att Wikipedia var ett knytkalas där alla bidrog med sina kunskaper. På det aktuella sökordet sliprännor/slipskåror verkar det dock istället som om arkeologer hela tiden plockar bort all kvalificerad information från ickearkeologer. Jag instämmer med Ammundes kommentar angående moderna arkeologers bristande insatser. De enda publicerade arkeologiska resultaten kommer från studenters B- och C-uppsatser och gäller enbart litteraturstudier, ingen egen forskning.--Ghen 30 maj 2011 kl. 21.44 (CEST)
replies: text: :::Hej Ghen! Som vanligt gäller för den här artikeln liksom för alla andra på Wikipedia att den information man lägger in ska vara försedd med oberoende källor. Egen forskning är inte tillåten/lämplig. Vänligen,  Rex Sueciæ 30 maj 2011 kl. 21.53 (CEST)

text: :::Rex skrev just det jag var på väg lägga in. OCh jag håller med Sven R. Det är viktigt slå vakt om den text som nu ligger i denna artikel, och inte börja återigen föra in olika personliga insikter, hur goda uppsåt eller logik som än ligger i dessa.Yger 30 maj 2011 kl. 21.57 (CEST)
Ibland får man bita i det sura äpplet. Jag har själv drabbats av att man på Wikipedia inte accepterat mina analyser som jag gjort i egenskap av forskare med specialitet inom vissa dicipliner. Självklart blir man lätt frustrerad när någon som kanske inte är insatt i det forskningsämne som man själv arbetat hårt och målmedvetet med under lång tid ifrågasätter detta arbete och denna kunskap - jag blev det i varje fall i början. Men alltmer har jag insett att man personligen kan lära mycket av att söka konsensus i stället för att envist vilja torgföra sina ideer. Som forskare kan jag ju alltid föra fram dessa på något annat lämpligare forum, i tryckt form etc. Wikipedia har sina unika regler och ska man vara med i skrivaregänget måste man dela dessa - detta gäller även för mig. Ofta är det inga problem men finns det så klara motsättningar som t.ex. i denna artikel och man inte kan lösa dessa på diskussionssidan måste man se till att få en balanserad artikel - det är allas vår skyldighet om vi vill vara med i det seriösa Wikipediagänget, vilket jag förutsätter att vi alla vill som lägger ner tid på att skriva här. --Sven Rosborn 30 maj 2011 kl. 22.09 (CEST)

text: Detta innebär att artiklarna i Wikipedia enbart är andrahandsuppgifter. Har jag, som fått mina resultat internationellt publicerade, ingen möjlighet alls att skriva på Wikipedia? Får jag inte ens korrigera den felaktiga beskrivningen av min egen astronomiska tolkning? Blir artiklarna bättre av att okunniga och illvilliga personer återger forskares resultat på ett felaktigt sätt? Var finns i såfall detta policybeslut publicerat? Har jag samma rätt att vanställa andras resultat eller gäller dessa regler endast mig?--Ghen 30 maj 2011 kl. 23.09 (CEST)
Sven Rosborn gläder sig åt att jag fick bita i det sura äpplet när mina båda rader om slippendlarnas krökningsradier togs bort från texten om slipskårorna helt enligt "reglementet". För mig var det inget bakslag alls eftersom jag enbart testade hur mycket "skrivaregänget" tålde när det gäller mätbara fakta om slipskårorna. Nu vet jag att ni varken tål detaljer från vetenskapliga anlyser när det gäller slipskårornas inriktningar eller hur de slipats. Detta är en ideologisk fråga. Ni anser er troligen mest vetenskapligt korrekta eftersom ni avstår från att ge er in på "spekulationer" om hur slipskårorna har inriktats och hur de har slipats. Naturvetenskapligt skolade personer inser dock genast att slipskårorna måste ha tillverkats av någon form av stabil maskin eftersom de följer en cirkelbåge både i längled och tvärled. Detta insåg redan Karl Erland Gannholm 1974, lantbrukare och schackmästare, och han uppmätte tvärradien med olika mallar som han låtit tillverka och dessutom uppmätte han krökningen i längdled med ett specialinstrument och kunde sedan räkna ut krökningsradien. Varför skall inte mätbara fakta få finnas med i texten om slpskårorna?--Ghen 6 juni 2011 kl. 21.08 (CEST)
replies: text: :Jag tänker ändra på den konstiga uppdelningen arkeologer/icke arkeologer. Följande mening "De gotländska slipskårornas datering har varit föremål för debatt mellan arkeologer som hävdar en medeltida datering[8][9] och icke-arkeologer som hävdar en datering till bondestenåldern." ändras till "De gotländska slipskårornas datering har varit föremål för debatt mellan de som hävdar en medeltida datering[8][9] och de som hävdar en datering till bondestenåldern."--Ammunden 7 juni 2011 kl. 09.08 (CEST)

text: : Ghen, det var ett riktigt dåligt påstående som du kom med ovan om att jag skulle glädja mig åt detta. Läser du min text i stycket ovan så konstaterar jag att även jag fått rätta in mig i ledet. Här finns inget som säger att jag gläder mig åt att du också måste göra det. Hoppas därför att jag misstolkat din formulering. Dessutom är ditt inlägg när det gäller hur sliprännorna konstruerats knappast behövligt. Det är ju redan omtalat i artikeln att den metod som du förespråkar kan vara den riktiga.

text: : Ammunden, jag har inget emot ditt förslag på korrigering som du lagt ovan, den är rimlig och mera rak på sak. Jag hoppas dock att ytterligare någon delar denna uppfattning innan vi ändrar så att det inte blir en oändlig diskussion även om detta. --Sven Rosborn 7 juni 2011 kl. 09.40 (CEST)
replies: text: :: Jag håller nog inte riktigt med, tycker hela stycket skulle formueras om. Mitt förslag är i sådana fall: "De gotländska slipskårornas datering har varit föremål för omfattande debatt. Den gängse bilden är att slipskårorna har skiftande datering, och att stora delar av dessa hör till yngre järnålder och historisktid, medan vissa menar att de de flesta skulle tillhöra neolitikum".--FBQ 7 juni 2011 kl. 10.55 (CEST)
replies: text: ::: Jag tycker det är en bra formulering som FBQ föreslår, särskilt då den läses i det sammanhang som den historiska forskningsöversikten ger. Niklas R (D#) 7 juni 2011 kl. 13.10 (CEST)
Den är OK för mig. Då har vi i varje fall fått bort det något märkliga uttrycket arkeologer/icke arkeologer. --Sven Rosborn 7 juni 2011 kl. 15.33 (CEST)
replies: text: :::: Jag stöder Ammundens förslag, men anser att det även bör finnas en hänvisning till min artikel i Fornvännen vid ordet "bondestenåldern" eftersom det är mina undersökningar som daterar slipskårorna till stenåldern. FBQ:s formulering antyder att det är fastslaget att stora delar av slipskårorna hör till "yngre järnåldern och historisk tid". Finns det någon källa till detta påstående? Under min debatt med docent Anders Carlsson och arkeologistudenten Jonathan Lindström, i Uppsala 1991, erbjöd jag dessa båda herrar upprepade gånger att lägga fram bevis för att en enda slipskåra skulle vara gjord under vikingatid och tidig medeltid som de hävdade. Eftersom de inte kunde komma med något sådant bevis rekommenderade jag dem att ändra uppfattning. Det finns ett antal bildstenar där det finns slipskåror, men det är endast på Othemarsstenen från Othem som det går att avgöra vilka som gjorts först, slipskårorna eller de huggna bilderna. Som jag utförligt argumenterat tidigare, i denna diskussion, går det att bevisa att ett ofullbordat rutsegel huggits in i botten på en slipskåra. Om slipningen ägt rum efter det att rutseglet huggits hade det blivit bortslipat. Här bör det även finnas en hänvisning till min artikel i Gotländskt Arkiv 1988. Jag förstår fortfarande inte varför att slippendelradierna, som både jag och KE Gannholm har uppmätt, inte får förekomma i texten där framställningen behandlas. Hänvisningen till slipning av "vädjestenar" kan på intet sätt förklara förekomsten och tillverkningen av de mer än tusen sliprännorna i Skåne, som är koncentrerade till Viken och Gantofta. Finns det oberoende källor eller är detta bara en förklaringsmyt?--Ghen 7 juni 2011 kl. 15.49 (CEST)
Då vill jag lägga fram förslaget att vi använder FBQ:s formulering men lägger till en not vid bondestenålder som hänvisar till Ghens artikel. Detta blir logiskt om vi ju har med den tidigare nothänvisning till järnålder/medeltid i samma stycke. --Sven Rosborn 7 juni 2011 kl. 17.45 (CEST)

text: När Nihlén och Munthe daterade om slipskårorna p.g.a. förekomsten på bildstenar  så höll de sig i alla fall till förkristen tid och att det handlade om förkristen kult. Svanströms artikel i Gotländskt Arkiv 1995 handlade om järnhantering, men blandade helt omotiverat in slipskårorna. Och han förbisåg totalt min och Henrikssons m.fl. iaktagelser av bildstenar med slipskåror. Jag skulle vilja inbjuda in alla arkeologer att vi tillsammans studerar bildstenar som har slipskåror. - Vi har exempel på avhuggna slipskåror, där det tydligt går att se att de måste ha varit längre. Slipytorna på stenen i bildstenshallen i Gotlands muséum som går ut över kantbården visar också tydligt att inhugggningen har avbrutits vid slipytorna och att den sedan fortsätter på andra sidan om slipytan.--Ammunden 8 juni 2011 kl. 23.45 (CEST)
replies: text: :Jag håller med Ammunden. Det var Svanströms artikel som föranledde vår debatt med 30 arkeologer på Fornsalen i februari 1996. Svanström gör en bra presentation av järnhanteringen i York och Visby utifrån mängden slagg. Det finns också ett annat samband mellan York och Visby och det är avsaknaden av slipskåror. I York klarade man järntillverkningen utan slipskåror och samma sak gällde Visby. Det exister ingen koppling mellan järnhantering och slipskåror. Därför bör referensen till Svanström utgå. Istället bör det finnas en hänvisning till Nils Lithbergs doktorsavhandling, Gotlands stenålder, 1914.--Ghen 10 juni 2011 kl. 18.24 (CEST)
Svanström har publicerats i en för forskningen ansedd tidskrift, Gotländskat arkiv. Detta räcker för att artikeln ska stå kvar. Dessutom kan jag konstatera att arkeologen Bengt Salomonsson vid utgrävning av några täckta sliprännshällar i Skåne fann slaggförekomster i anslutning till dessa.
Jag har noterat att det endast är två personer som envetet fortsätter och vill ha ändringar i artikeln. Dessa två är också de som har utfört egna undersökningar av sliprännor på Gotland och således talar i egen sak. Vi har nått fram till en balanserad artikel där båda sidor har fått komma till tals och så länge ingen ny forskning finns i ämnet finns det ingen som helst anledning att försöka fragmentisera och förändra den.--Sven Rosborn 10 juni 2011 kl. 20.57 (CEST)

text: Det finns inte mycket att tillägga till Rosborns senaste inlägg, han sammanfattar min syn på det hela väl. LÅt artikeln vila tills någonting nytt kommer fram. Niklas R (D#) 10 juni 2011 kl. 21.22 (CEST)
replies: text: :Eftersom vi två som bedrivit den senaste forskningen inte får skriva om våra resultat borde detta även gälla alla framtida undersökningar enligt Sven Rosborns märkliga logik. Dessa begränsningar gäller inte andra uppslagord på Wikipedia. Hela problemet med uppslagsordet sliprännor/slipskåror handlar om att arkeologerna anser sig ha tolkningsföreträde även om deras resultat bygger på föråldrad information, logiska brister eller rena vandringshistorier. Enligt Svens logik borde även min artikel i Gotländskt Arkiv 1988 få finnas med eller är just denna årgång inte lika ansedd som Svanströms årgång.--Ghen 11 juni 2011 kl. 15.54 (CEST)
replies: text: ::Ja - varför duger inte den artikeln? /Nesse 11 juni 2011 kl. 18.16 (CEST)
Det är inte min logik utan de regler som gäller på Wikipedia. Det är rätt så tröttande att ständigt få påhopp från dig när man bara försöker få fram ett konsensus som respekterar andras åsikter i frågan. Jag tror inte ett ögonblick på dina teorier men som seriös forskare har jag förståelse för att du och andra kan ha åsikter som inte svara till mina och att dessa givetvis också ska föras fram. Sanningen är att vi med den forskning som skett hittills inte vet varför sliprännorna skapats, sen kvittar det hur många fysiska mätningar man gjort. Utifrån dessa mätningar har man skapat teorier, men de förblir teorier - inget annat. Denna maratondiskussion leder inte någon vart - artikeln är bra som den är till dess ny forskning kan ge mer relevant material till sakfrågan.--Sven Rosborn 11 juni 2011 kl. 22.16 (CEST)

text: ::Ghen och Ammunden, så länge era teorier om, och tolkningar av, sliprännornas tillkomst och funktion inte har ett brett stöd bland arkeologer kan vi inte bereda dem allt för stor plats i artikeln. Huruvida arkeologernas resultat bygger på föråldrad information är helt enkelt irrelevant. Vi skall återge hur konsensus i forskarvärlden ser ut, eller om konsensus inte finns spegla olika synpunkter. Men, att låta arstronomiska tolkningen ta för stor plats i artikeln vore att få den att framstå som viktigare än den är för förståelsen av forskningsläget idag. En balanserad artikel handlar inte bara om hur den är formulerad utan också om hur mycket utrymme de olika tolkningarna bereds. Niklas R (D#) 11 juni 2011 kl. 22.45 (CEST)
replies: text: :::Jag förstår att Sven blir trött på att få frågor som han helst inte vill svara på, men det är bara i diktaturer som makthavarna inte behöver svara på frågor. Jag känner inte till vilka regler som gäller för Wikipedia, men jag tror inte att man i först hand vill ha en övervikt av föråldrade hypoteser, ologiska slutsatser eller vandringshistorier, istället för en korrekt beskrivning av de senaste empiriska mätresultaten och tolkningarna som gjorts med verifierbara metoder. Inte heller tror jag att det enligt "Wikipedias regler" är irrelevant om informationen bygger på föråldrade resultat, som Niklas R anser. För mig är det istället mycket "tröttande" att ni som kan och följer "reglerna" inte ens kan beskriva min astronomiska tolkning på ett korrekt sätt. Är det bristande läsförståelse eller sprider ni medvetet desinformation? Jonathan Lindström och jag har olika uppfattning om de astronomiska tolkningarna, men han ger i alla fall en korrekt beskrivning av mina utgångspunkter, vilket framgår av hans artikel i referenslistan.--Ghen 12 juni 2011 kl. 12.21 (CEST)
replies: text: ::::Om man inte har koll på Wikipedias regler bör man nog försöka läsa på om dem istället för att anta en massa saker: Wikipedia:Ingen originalforskning och Wikipedia:Neutral synvinkel (I synnerhet Wikipedia:Neutral synvinkel#Otillbörlig vikt) är det som är närmast tillämpbart här.

text: ::::Poängen är i vilket fall att man först skall övertyga specialisterna, och sedan kan man få Wikipedia ändrat. Detta är inte optimalt för nya idéer, men alternativet (att artiklarna fylls av en massa idéer som bara har ett fåtal anhängare) ses som värre.

text: ::::andejons 12 juni 2011 kl. 13.27 (CEST)
replies: text: :::::Tack Andejons för upplysningen. Jag tycker dock inte att en neutral framställning skall vara liktydigt med en felaktig framställning, som i fallet med beskrivningen av min astronomiska tolkning. Ni godkänner till exempel hypotesen att slipskårorna har samband med järnhantering. Detta är inte ett neutralt påstående eftersom bevis saknas.--Ghen 13 juni 2011 kl. 00.32 (CEST)
thread_title:  Henrikssons senast redigering