lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Mani (beteende)

message: Har just diskuterat förhållandet mellan termerna mani och fobi. Enligt NE är relationen snarare till depression. Vardaglig användning verkar ju dock vara den som anges här, dvs tvångsmässighet.

message: Om någon känner för det får h*n gärna översätta det här till svenska, och lägga in i artikeln:
 *arithmomania, counting
 *bibliomania, collecting books
 *dermatillomania, picking at the skin
 *dipsomania, alcohol
 *drapetomania, fleeing from slavery
 *erotomania, being loved by someone else
 *hypomania, general mania, a symptom of manic-depression
 *islomania, islands
 *kleptomania, stealing
 *megalomania, wealth and power
 *monomania, a single object, type of object, or concept.
 *mythomania, lying
 *nymphomania, having sex (women)
 *pyromania, fire or starting fires
 *theomania, belief that one is God or chosen by God for a specific mission.
 *trichotillomania, hair removal
//Moralist●○ 22 september 2006 kl. 16.01 (CEST)
replies: text: : Personligen tycker jag att detta sjukdomsförklarande av allt möjligt börjar vara ett besvärligt fenomen i samhället. Bäst vore nog att inte ta in manier här som inte återfinns i någon typ av sjukdomsmanual eller liknande. --Stighammar (diskussion) 22 mars 2014 kl. 22.37 (CET)
thread_title: Lista över Manier

message: Varför finns mallen "Beteendestörningar" i artikeln när inga av manierna i denna artikel finns i mallen beteendestörningar? Finns någon av dessa i ICD-10? Maundwiki (diskussion) 9 december 2014 kl. 22.43 (CET)
replies: text: Mallen verkar ha hängt med länge,avversionshistoriken att döma. Flera av manierna klassificeras, namnet till trots, som annat än mani enligt nuvarande definition av ordet. Jag tar bort mallen.Klementin (diskussion) 10 december 2014 kl. 16.22 (CET)
thread_title:  Beteendestörningar
Diskussion:Fruängen

message: Det mesta av avsnitten om Fruängens kyrka är kopierat direkt från http://www.brannkyrka.org/fruangen.htm
Jag tar mig därför friheten att radera det mesta, dessutom finns det redan en artikel om Fruängens kyrka som kan utökas. jordgubbe 26 juni 2005 kl.03.20 (CEST)
Och avsnittet om Brännkyrka föreningsråd är kopierat direkt från http://www.forening.nu/bfr.htm 
Och avsnittet om Fruängens IF är kopierad från http://www.fruangensif.nu/1.htm 
Och beskrivningar av stadsdelen i första avsnittet är kopierade från http://www.fruangen.nu/
Avsnittet om Fruängens centrum är kopierat från http://www.fruangen.nu/historia.htm
Och diverse text om Fruängens skola är tagen från http://www.fruangensskola.stockholm.se/ samt från http://www.fruangen.nu/
Det här tar aldrig slut. Avsnittet Parker och Idrott är kopierat från http://www.stockholm.se/templates/template_121.asp_Q_mainframe_E_template_120.asp_Q_number_E_48933_A_category_E_145_A_cat1_E_115_A_cat2_E_11189_A_cat3_E_12547_A_c_E_11189_A_name_E_Fru%E4ngen jordgubbe 26 juni 2005 kl.03.20 (CEST)
Ni har all rätt att kopiera information från www.fruangensif.nu och www.fruangen.nu
m.v.h. Mats Liljekvist 0705-407448

message: I artikeln anges att alla "gator har namngivits efter kända svenska kvinnor, till exempel Agnes Lagerstedt, Anna Sandström, Karolina Widerström...". Totalt namnges 19 kvinnor. Om syftet bara är att ge exempel är det på tok för många. Är syftet däremot att lista alla de kvinnor som gett namn åt gator i Fruängen så bör det skrivas på ett annat sätt. Som texten är formulerad nu plockar jag bort de flesta, men listar alla som fanns med här, så om någon vill lägga in en komplett lista går det att börja med följande:
*Agnes Lagerstedt
*Anna Sandström
*Karolina Widerström
*Ellen Fries
*Ellen Key
*Elsa Beskow
*Elin Wägner
*Elsa Borg
*Elsa Brändström
*Eva Bonnier
*Fredrika Bremer
*Hanna Pauli
*Hanna Rydh
*Jenny Nyström
*Karin Boye
*Kata Dalström
*Kerstin Hesselgren
*Lina Sandell
*Jenny Lind
/dcastor 8 maj 2006 kl.12.37 (CEST)
thread_title:  Gatunamn
Diskussion:Aleksi Andrea

message: "Hans mest kända verk är dopning i Trogir"
Ska det inte vara dop? Finner det otroligt att en fjortonhundratalskonstnär skulle avbilda dopning / Elinnea 26 juni 2005 kl.13.47 (CEST)
... ändra texten i artikel till vad du tycker låter korrekt svenska. --L'Houngan 26 juni 2005 kl.13.50 (CEST)
Diskussion:Stiftsfullmäktige

message: Är de för att få ett lägre lixtal som det ska stå "ledamöterna i stiftsfullmäktige" i stället för "stiftsfullmäktigeledamöterna"?
Egentligen är båda uttrycken tautologier. Det borde heta "de fullmäktige", dvs man väljer stiftsfullmäktige, inte ledamöter i stiftsullmäktige. /RaSten 26 juni 2005 kl.16.23 (CEST)
replies: text: Min mening med att redigera sidan från början var att byta ut begreppet "mellannivå" till "regional nivå", och sedan lägga till att det var stiftsfullmäktige som utser stiftsstyrelsen.

text: Personligen är jag väldigt allergisk mot långa sammansatta ord, när man istället kan göra om meningsbyggnaden och ändå behålla orden och innebörden.

text: Vad som menas med "lixtal" har jag ingen aning om - lust att upplysa mig?

text: --Martinnilsson 26 juni 2005 kl.16.30 (CEST)
replies: text: :Då besvarar jag din fråga med: "Ja". --Martinnilsson 26 juni 2005 kl.23.35 (CEST)
thread_title:  Lix?
Diskussion:Oskar Lukasiak

message: Vad menas med "under helgen"? Samma helg som han tangerade världsrekordet? Ett årtal vore inte heller så dumt. /Habj 26 juni 2005 kl.18.41 (CEST)
Diskussion:Svarte Petter (seriefigur)

message: Heter denne Disneyfigur verkligen "Svarte-Petter", och inte "Svarte Petter"? Torvindus 26 juni 2005 kl.20.23 (CEST)
replies: text: :På Kalle Anka & Co:s hemsida skriver dom det som Svarte-Petter, mer kan jag inte säga om det. –PJ 13 juli 2005 kl.08.30 (CEST)
replies: text: ::Båda stavningarna förekommer. Enligt källorna i artikeln just nu är det Svarte-Petter som är vanligast (idag).--Paracel63 (disk) 6 juni 2013 kl. 14.10 (CEST)
thread_title:  Namn 

message: Jag vet inte om det är särskilt relevant information för denna svenskspråkiga version av artikeln om Svarte Petter. Informationen saknar dessutom källor helt och hållet. Skall informationen klippas bort eller ej? Colapojken (diskussion) 23 september 2023 kl. 00.36 (CEST)
replies: text: Dessutom saknar ju artiklarna om Musse såväl som Kalle och Långben liknande information som detta. Colapojken (diskussion) 23 september 2023 kl. 00.41 (CEST)
replies: text: :Jag antar att Seriefrämjandet var källan, men kan hålla med om den bristande relevansen för röster på andra språk. Förteckningen över namn på andra språk tycker jag däremot har en viss relevans. Deryni (diskussion) 23 september 2023 kl. 09.07 (CEST)
replies: text: ::Då klipper vi enbart bort de utländska dubbningsrösterna. Namnen på olika språk kan kvarstå. Colapojken (diskussion) 23 september 2023 kl. 10.16 (CEST)
replies: text: :::Källor syns under kolumnen om utländska namn, dock vet jag inte om de har diskuterats, men i alla fall ett par källor. Colapojken (diskussion) 23 september 2023 kl. 10.23 (CEST)
replies: text: :::: Deryni (diskussion) 23 september 2023 kl. 10.56 (CEST)
thread_title:  Namn på andra språk och röster
Diskussion:Ockupationen av Tyskland efter andra världskriget

message: Det saknas informationer om Berlins speciella roll. Nordelch, kannst du bitte auch noch ein paar Zeilen zur Sonderrolle Berlins schreiben (falls du die IP bist, die den Artikel angefangen hat)?! Wäre toll! Mein Schwedisch reicht leider nicht für längere Texte (zumindest nicht auf Enzyklopädiesprachniveau). -- Fragwürdig 26 juni 2005 kl.22.36 (CEST)
replies: text: Habe jetzt noch zwei Sätze zu Berlin hinzugefügt. Der Rest steht dann ausführlicher in den Artikeln Westberlin (Västberlin) und Ostberlin (Östberlin). Nordelch 27 juni 2005 kl.19.47 (CEST)
replies: text: : Schön :) Danke, Fragwürdig 27 juni 2005 kl.19.49 (CEST)

message: Det är missvisade att använda rubriken "Ockupationen 1945–1949". Ockupationen av Tyskland pågick till in på 1990-talet, av Sovjetunionen i östra Tyskland och de västallierade senare NATO i västra Tyskland.--217.209.200.21 23 oktober 2008 kl. 10.36 (CEST)
replies: text: Även du förstår att artikeln handlar om tiden mellan kapitulationen och upprättandet av de tre republikerna 1949 och 1955. Däremot bör det finnas två artiklar, en om Österrike 1945-1955 och en om Tyskland 1945-1949. Calle Widmann 23 oktober 2008 kl. 11.05 (CEST)
thread_title:  Ockupation
Diskussion:Hammarbytornet

message: Så vitt jag vet så är Hammarbytornet inget Tv-torn utan det ägs och drivs av Teliasonera för telekommunikation. jordgubbe 27 juni 2005 kl.16.41 (CEST)
thread_title: Ägare

message: Tornet tycks vara 90 meter högt (utan toppantenn). --Holger.Ellgaard (diskussion) 20 april 2016 kl. 17.23 (CEST)
thread_title: Höjden

message: Finns det någon anledning varför Hammarbytornet inte finns med på listan? Så vitt jag förstår uppfyller den krav på byggnad.--Holger.Ellgaard (diskussion) 20 april 2016 kl. 17.24 (CEST)
thread_title: [[Lista över Stockholms högsta byggnader]]

message: Det kan säkert vara så att Hammarbytornet är skyddsobjekt enligt Skyddslagen (2010:305). Möjligen är det också förenat med ett förbud att förbud mot att göra avbildningar, beskrivningar eller mätningar av eller inom skyddsobjektet enligt 7 § andra stycket samma lag, men det är oklart. Andra skyddsobjekt av denna typ, till exempel Kaknästornet (se bild här), saknar detta tilläggsbeslut. Det blir dock svårt att hävda avbildningsförbud i detta fall med tanke på att tornet står där det har stått sedan 1986 och sannolikt redan finns på tusentals avbildningar. Skulle man däremot ta sig in i tornet och avbilda det inifrån hamnar saken nog i ett annat läge, men det är i så fall en fråga som måste avgöras rättsligen. Riggwelter (diskussion) 9 november 2020 kl. 18.26 (CET)
replies: text: När jag tog mina bilder på tornet i april 2016 fanns inga skyltar om skyddsobjekt med överkorsad fotoapparat. Jag brukar respektera dem.--Holger.Ellgaard (diskussion) 22 juli 2022 kl. 17.52 (CEST)
replies: text: :Kan meddela att även idag, den 31 juli 2022, fanns inga skyltar som talar om att tornet skulle vara ett skyddsobjekt som ej får fotograferas. Kaknästornet däremot får inte längre avbildas. --Holger.Ellgaard (diskussion) 31 juli 2022 kl. 14.45 (CEST)
replies: text: ::Att en byggnad eller anläggning är ett skyddsobjekt är inget skäl för att radera artikeln om anläggningen i fråga. Vi har många artiklar om skyddsobjekt. Stockholms slott, Tre Vapen, Musköbasen, Arlanda flygplats med flera. Juridiskt sett finns det inte heller några hinder för att publicera bilder på skyddsobjekt. Det är avbildandet som är förbjudet, inte publiceringen. /ℇsquilo 31 juli 2022 kl. 14.57 (CEST)
thread_title: Om skyddsobjekt
Diskussion:Densa

message: Den här artikeln har väl raderats tidigare? Torvindus 27 juni 2005 kl.20.23 (CEST)
replies: text: Fast nu har den vettigt innehåll. // Liftarn
Kan man verkligen vara medlem i en påhittad förening? Vad är i så fall skillnaden mellan påhittade och vanliga föreningar? Är inte alla föreningar "påhittade"? --Etxrge 5 juli 2005 kl.17.06 (CEST)

text: Ändrade påhittad till "fikitiv". Att en organisation inte är registrerad förening eller på annat sätt "reell" innebär ju inte att mytologin kring den inte kan dokumenteras, jfr ZOG eller Pickwickklubben. - Tournesol 5 juli 2005 kl.17.13 (CEST)
Densa skapadet som en humoristisk motpunkt till Mensa som uppfattades som för torra och tråkiga. Flera medlemmar i Densa är skall enligt uppgifter vara framgångsrika forskare och akademiker med ett sinne för humor. "Torra och tråkiga" var en originell anklagelse mot Mensa, kritiker brukar oftare skjuta in sig på förmodad elitism... åtminstone i Sverige. Är texten vad som står på Densas hemsida? I så fall är NPOV enklast uppnått genom att man beskriver var uppgifterna kommer ifrån. /Habj 5 juli 2005 kl.17.17 (CEST)

text: Densas hemsida (www.densa.org enligt engelska WP) verkar inte ligga uppe, om den stängts helt eller servern bara är nere vet jag inte. - Tournesol 5 juli 2005 kl.17.20 (CEST)

text: En fiktiv förening med påhittade medlemmar? Verifierbarhet, någon? Thuresson  ✎ 5 juli 2005 kl.17.32 (CEST)
replies: text: :Webbsajten finns (eller fanns) ... och det är väl i princip allt den här föreningen är (eller varit). Att webbsidan finns (eller har funnits) är synnerligen lätt att verifiera. Densa är tämligen omtalad, och såsom fenomen kan den IMO vara värd att nämna. /Habj 5 juli 2005 kl.17.59 (CEST)

message: Avskaffade sidan eftersom den saknade relevans. 
replies: text: Nu gick du lite för fort fram. Om du tycker att sidan ska raderas får du ta upp det på Wikipedia:Sidor_föreslagna_för_radering. mvh --Mimarob 13 december 2007 kl. 12.20 (CET)
thread_title: Blankning 071213

message: Är det inte dags att radera denna artikel snart? Dess ton (ja, egentligen det faktum att ett sedan flera år "dött" fenomen uppmärksammas) kan uppfattas som nedlåtande; relevansen är mycket tveksam; den är knappast verifierbar. 
Artikeln saknar källor, och har gjort så ett bra tag. Det fanns för länge sedan en webbsida om Densa, men den är borta nu. På den enda andra Wikipediaversion som har en artikel om den, den engelska, har den för övrigt föreslagits för radering. / TernariusD 15 mars 2012 kl. 15.54 (CET)
replies: text: Artikeln är nu raderad men måste påpeka att den var källbelagd samt att artikeln föreslogs för radering på engeskspråkiga wikipedia tre gånger under 2007 och det blev behåll. --NERIUM (disk) 20 mars 2012 kl. 12.49 (CET)
thread_title:  Är det inte dags att radera denna artikel snart?
Diskussion:Programmeringsspråk

message: Denna sida borde egentligen hänvisas till Programspråk, som någon bestämde (hur man nu gör det...) att det skulle heta.
replies: text: Var bestämdes det?--Stefankangas 12 december 2005 kl.01.56 (CET)

message: Distinktionen här är skitsvår: Perl tolkas, ja, men det kan även kompileras. Hur gör vi med Javas bytecode o.s.v. Ofta hamnar dom som vill göra den här åtskillnaden där mest för att man vill kunna säga att "X är inget riktigt programmeringsspråk, det är ett skriptspråk, använd Y i stället". Blablabla. Konsekvent indelning är i stället: Programmeringsspråk: Interpreterade/kompilerade(/Java). Maskinkod är maskinkod och allt annat som ska omvandlas till det skrivs i ett programmeringsspråk. Oavsett hur och när det omvandlas. (Ja, man kan vara hårklyvare och diskutera om inte alla dokument egentligen är programmering enligt den definitionen. Så är det naturligtvis inte.) --Stefankangas 12 december 2005 kl.01.56 (CET)
replies: text: Termen skriptspråk bör undvikas helt, ofta är det inbäddat språk som avses. Uppdelningen i interpreterade och kompilerade språk är också missvisande eftersom detta är en egenskap hos specifika implementationer och inte hos språken. Man kan dock skilja på hårdvarunära och icke hårdvarunära språk. Fredrik 12 december 2005 kl.02.17 (CET)
thread_title: Programmeringsspråk vs skriptspråk
Diskussion:Meter

message: Citerar artikeln: "Mätningarna visade sig dock vara alltför inexakta för att den så kallade normalmetern skulle vara användbar i längre sammanhang."
Nja ...  Mätningarna har visat sig vara fel, och felet (metern blev c:a 0.2 millimeter för kort) var visserligen ganska stort med dagens mått mätt, men det är ju ändå den "felmätta" metern vi använder (efter ett par omdefenitioner, som dock inte har ändrat meterns längd, bara ökat nogranheten).  --Kaj@kth.se 28 juni 2005 kl.02.10 (CEST)

message: Är inte mergismen lite överdrivet när också nanometer infogas? /Pieter Kuiper 1 maj 2008 kl. 13.39 (CEST)
thread_title:  Mergism 

message: Vad gött att fler har skrivit till texter om vad de olika "metrarna" (km, mm, nm, o.s.v.) används till. Det är kul att se när artikeln växer. // JohannaSorensen 12 maj 2008 kl. 17.33 (CEST)
thread_title:  Gött 

message: Som det står nu i historikavsnittet är det som om en tiomiljondedel var kortare än 1/9 999 973. Borde det inte stå att arkivmetern är ungefär 0,2 mm LÄNGRE än 1/10 000 000 av pol–ekvator-avståndet? Oshifima (diskussion) 29 december 2023 kl. 00.56 (CET)
replies: text: Värdet 9 999 973 meter, som saknar källa, är felaktigt eller föråldrat. I mars 2019 gjordes ett försök att lägga in värdet 10 002 290 meter, också utan källa, och det blev tillbakarullat. Det matchar att arkivmetern är 0,2 mm för kort. I en:Meridian arc anges avståndet från polen till ekvatorn som 10 001 965,729 meter, enligt den ellipsoid som representerar jorden i WGS 84, World Geodetic System från 1984. Det värdet är framräknat i enwp-artikeln (överdrivet antal signifikanta siffror). Jag ska försöka hitta en mer direkt källa. Plumbum208 (diskussion) 29 december 2023 kl. 19.57 (CET)
replies: text: :Jag har nu lagt in det värde som står i Ken Alders bok. Annars har jag bara hittat källor som anger polradie och ekvatorradie, som NASA:s Earth Fact Sheet och WGS 84. Meridianbågen kan då räknas fram som i en:Meridian arc enligt någon approximativ formel för omkretsen av en ellips dividerad med 4. Alla resultat mellan  och  meter ger att arkivmetern är 0,2 mm för kort. Plumbum208 (diskussion) 17 januari 2024 kl. 22.32 (CET)
thread_title:  Kortare eller längre?
Diskussion:Första söndagen i advent

message: Varför stort A i Advent? /Habj, som f.n. inte lyckas spara som inloggad

message: I faktaboxen under rubriken traditioner står det "julsånger". Sjunger man verkligen julsånger första advent? Det är väl snarare adventspsalmer man sjunger. Advent och  jul är två olika högtider med varsina sånger. I psalmboken, psalmer & sånger, m fl är advent och jul två olika rubriker med olika psalmer. (Trettondedag jul är en tredje rubrik med egna psalmer.)Att julen och därmed julsångerna i handeln, media och andra kommersiella sammanhang tjuvstartas (ibland redan i oktober)förändrar inte saken att det finns särskilda adventssånger och att det främst är de som sjunges under advent. Ordet julsånger bör alltså bytas ut till adventssånger, adventspsalmer eller något liknande. 
Samma förändring bör göras i artiklarna "Första advent" och "Advent".
replies: text: På Fjärde söndagen i Advent (och ibland redan på Tredje) är det vanligt att sjunga in julen på ett eller annat sätt. Men Första söndagen i advent har helt klart sina egna psalmer. några av dem nämns i artikeln. Den föreslagna förändringen borde därför vara en självklarhet. Tostarpadius (disk) 30 november 2012 kl. 17.18 (CET)
thread_title:  Julsånger? 

message: Har någon, någon som hälst aning om hur 6 ljus skulle användas? Jag har aldrig hört talas om det.
--Agge.se (diskussion) 2 december 2021 kl. 12.51 (CET)
replies: text: Man ställer tre ljus på vardera sida på altarbordet. I svenska kyrkan ser du det vid extra stora högtider som 1:a advent, juldagen, påskdagen, pingst.. vet inte hur det är vid Kristi himmelsfärd. I de andra samfunden är det lite olika traditioner och liturgi.  78.73.81.239 3 december 2021 kl. 10.47 (CET)
thread_title:   Vit färg och sex ljus är dock en svenskkyrklig särtradition:
Diskussion:Flaggstångsknap

message: Bör man verkligen ha så många flaggstångsartiklar? Räcker det inte med en? Eller ska man ha en kategori ?/Vladimir Moskau 28 juni 2005 kl.17.26 (CEST)

message: Det räcker inte med en om flaggstången nu har flera delar.
replies: text: Ok.Jag lägger in en kategori tills vidare, så får någon radera den om det är bättre./Vladimir Moskau 28 juni 2005 kl.17.31 (CEST)
thread_title:  Nej! 

message: Flagstångsknap? Är det inte en knapp som avses? Och alla delar borde ligga i en artikel. /Grillo 28 juni 2005 kl.17.39 (CEST)
replies: text: Det är en sorts knap, men det borde räcka med en artikel om alla typer av knapar. /EnDumEn 28 juni 2005 kl.18.43 (CEST)
thread_title: Knap?
Diskussion:Linköpings centralstation

message: Borde det inte vara Linköpings centralstation? --Dewil 27 juni 2005 kl.20.57 (CEST)
replies: text: :Fixat och klart. Pralin 28 juni 2005 kl.18.38 (CEST)
replies: text: :Nej, det heter den inte. Järnvägsstationer heter ortens namn +eventuell ändelse (som central, syd, östra etc). T.ex. heter det Katrineholm C, Malmö C osv. Detsamma gäller för luftfartsverkets flygplatser (Umeå Flygplats, Norrköping Flygplats etc.). Se gärna på resplus.se. //Laserpekare » 28 juni 2005 kl.22.38 (CEST)
replies: text: ::Det finns ingen enhetlig praxis på detta område. Dels finns Järnvägsinspektionens officiella trafikplatsnamn ("Stockholm C" men också "Stockholms södra"), dels finns stationernas marknadsföringsnamn ("Gävle Central", "Linköping Resecentrum"), dels fastighetsägarens namn ("Centralstation Stockholm") och dels den logiska konstruktionen med ortnamn i genitiv ("Stockholms centralstation", "Gävle centralstation"). Vad Luftfartsverket kallar sina flygplatser bör inte ha någon betydelse för namngivningen av en artikel om en järnvägsstation i ett uppslagsverk. --Dewil 28 juni 2005 kl.23.09 (CEST)
replies: text: :::Dewil har rätt. Som fd anställd hos fastighetsägaren så kan jag bekräfta att  de marknadsför "Centralstation Stockholm" och "Ort + Central" som sina varumärken. Mindre stationer heter "Ort + station" allt beroende på framtida strategi för resp station. Historiskt tror jag alla stationer har hetat Centralstation. Resecentrum tillkom som varumärke under Stig Larssons tid men har mer eller mindre försvunnit (ex Gävle resecentrum som idag heter Gävle Central). //StefanB 28 juni 2005 kl.23.28 (CEST)

text: :::Med historiska namn så menar jag huvudstationerna i städerna. Sundsvall Västra har naturligtvis inte hetat centralstation. //StefanB 28 juni 2005 kl.23.37 (CEST)

message: Varför är bara stationer i Östergötland med i tabellen över tåglinjer (förutom Katrineholm som står kursivt)? Skvattram 20 april 2007 kl. 22.31 (CEST)
thread_title: Järnvägsförbindelser
Diskussion:Nalle Puhs skoldagbok

message: Gullig artikel, men är den av encyklopediskt intresse? Torvindus 28 juni 2005 kl.20.22 (CEST)
replies: text: Är denna skoldagbok något fiktivt som förekommer i böckerna om Nalle Puh eller är det en bok som marknadsförs med hjälp av märket Nalle Puh?-Krusbäret 3 mars 2006 kl.17.23 (CET)
replies: text: :Tror att det är det senare.  / Elinnea 3 mars 2006 kl.17.44 (CET)

text: Är i så fall "Svensk barnlitteratur" (svensk?) rätt kategori? För några år sedan råkade jag köpa två (vuxen)-tröjor med detta varumärke, de har ju inte heller något med de engelska böckerna att göra. -Krusbäret 4 mars 2006 kl.14.34 (CET)

message: Det finns ju en hel hög sådana här kalendrar, finns knappast någon anledning att ett enskilt märke skall omnämnas! Tycker denna kan raderas utan någon diskussion. --P.o.h 17 september 2006 kl. 03.14 (CEST)
thread_title: Radera
Diskussion:Antiloper

message: faktarutan är tagen från den engelska wikin och uppvisar förvirrande och kanske felaktiga uppgifter. Till att börja med är rubriken gaseller (på engelska) och inte antiloper, och kikar man på den engelska så sägs i första raden att gaseller är alla antiloper som tillhör släktet gazella. men i faktarutan räknas dussintalet släkten upp. 
Något är möjligen kanonfel.
Dan Koehl 28 juni 2005 kl.21.15 (CEST)
replies: text: Jag tog bort taxoboxen, den verkar felaktig och jag kan inte sortera in antiloper i systematiken. Informationen om underfamiljer är från franska wikipedia (som verkar stämma överens med Bonniers lexikon). Låter kvalitetskontrollen vara kvar tills någon kollar artikeln. /EnDumEn 29 juni 2005 kl.00.05 (CEST)
Artikeln talar om den afrikanska gasellen, men artikeln gaseller tar upp elva arter i släktet gazella och några som överförts till andra släkten. Flera av dem är säkert afrikanska men ingen verkar ha det som artepitet.150.227.15.253 17 januari 2022 kl. 18.32 (CET)
thread_title: Felaktiga uppgifter?

message: I artikeln står det att gaffelantilopen skulle vara den enda antilopen i Nordamerika. Detta stämmer inte överens med  dess vetenskapliga placering (som enda levande medlem) i familjen Antilocapridae. Äkta antilope tillhör familjen Bovidae (slidhornsdjur). 213.66.0.109 25 augusti 2023 kl. 21.51 (CEST)
thread_title:  Gaffelantilop?
Diskussion:Gottfried von Cramm

message: Jag vet inte vad jag gör för fel, men när jag loggade in under mitt användarnamn för att skriva denna artikel om Gottfried von Cramm, så hoppar inloggningen ur och i stället visas bara min anonyma sifferkod. 
Rapsodin 29 juni 2005 kl.11.07 (CEST)
En tysk kan man nu läsa mer om Gottfried von Cramm under:  
AxelHH -

message: Just nu innebär "följande år" 1940 och 1940 fanns det ingen rysk front. Det måste vara fel. Calle Widmann 17 januari 2010 kl. 22.06 (CET)
thread_title:  Fel årtal!