Diskussion:Judiska församlingen i Göteborg

message: Texten är något förvirrande på vissa punkter. Enligt örsamlingens egen hemsida ligger synagogan (den som byggdes 1855) på Östra Larmgatan 12. I artikeln står det Stora Nygatan. Vidare nämns det att det "öppnades i samma stadsdel [som den ortodoxa, dvs Haga] en synagoga på Kaponjärgatan 8. 1923 flyttade den församlingen till Andra Långgatan 6". Vad hände med den synagogan/församlingen? Jag har märkt den informationen med källa behövs. Jag påstår inte att den skulle vara felaktig, men eftersom det finns så många frågor skulle jag gärna vilja se några källor.
Stora synagogan är inte reformjudisk, i vart fall inte idag; den är konservativ (vilket också framgår av hemsidan). / LawD 7 juli 2008 kl. 00.45 (CEST)
thread_title:  Några kommentarer till mina ändringar 2008-07-07 

message: Eftersom Judiska församlingen i Göteborg gjort en genomgripande ombearbetning av sin webbplats, har jag omarbetat källorna i denna artikel. Jag har då uppmärksammat ett par mindre problem:
Artikeln har flera {{kb}}-markerade partier (som jag nog till stor del är skyldig till...) Inga särskilt kontroversiella, men uppgifter om att "1855 reformerades församlingen från att ha varit traditionellt ortodox [till att] numera [bli] konservativ" har jag inte hittat några källor till. (Ursprungligen stod det här "reformert" [författaren menade förmodligen "reformjudisk"], men det ändrade jag redan tidigare till "konservativ". Bl.a. skiljer man fysiskt på män och kvinnor; idag är det närmast självklart att en reformjudisk församling är egalitär. Problemet är, att utan källor till att församlingen upphörde att vara ortodox 1855 tangerar det ovanstående närmast egen forskning; antingen vet den, numera inaktiva, uppläggaren något som jag inte vet, eller så är det bara ett antagande, troligen grundat på att det skedde i samband med en flytt till en helt ny (och kanske rentav orgelförsedd) synagoga. 
En annan markerad mening är den långa meningen om var den "nya" (efter 1855) ortodoxa synagogan först uppfördes, och sedan flyttade till. Inte här heller har jag funnit några källor. (Meningen har dessutom väldigt litet informationsinnehåll, eftersom den ortodoxa synagogan sedan dess har genomfört ytterligare en, källbelagd, flyttning). Meningen är ju väldigt icke-kontroversiell, nämner bara ett antal adresser och årtal. Men exaktheten i detaljer tycker jag motiverar källor, annars blir det bara syntaktiskt socker, som att förse födelse- och dödsdatum med klockslag. / TernariusD 29 november 2014 kl. 12.01 (CET)
thread_title:  Ytterligare ändringar 29 november 2014 

message: Problemet är att avsnitt som är väsentliga för att förstå församlingens historia nu står i artikeln om Göteborgs synagoga. Denna bör rensas så att den enbart handlar om nuvarande byggnad och övrig information flyttas hit. Det som blir kvar av den senare artikeln behöver också revideras.
Jag har inte läst på men saknar information om när församlingen fick sitt nuvarande namn, en förklaring av vad en enhetsförsamling är (jag tror javet svaret) och något om Göthildaskolan. Roufu (diskussion) 23 juli 2022 kl. 16.39 (CEST)
replies: text: Oj! Det här kom sent, det är över sju år sedan jag sist skrev om dessa frågor. Ett stort problem, som jag redan har nämnt ovan, är den genomgripande ombearbetningen av webbplatsen som församlingen har gjort. I och med det försvann mycket information.

text: Jag vet inte riktigt om jag tycker att artikeln om Göteborgs synagoga är i så stort behov av rensning, inte sedan AHA den 27 januari 2018 gjorde en behövlig flyttning av mera allmän information till denna artikel. En del data om de tidigare synagogorna kan (och kanske bör) kopieras hit, men nog är de väsentliga för att förstå synagogans historia? Hur som helst verkar avsnittet vara hyfsat källbelagt, så några egentliga probem med en hitkopiering för den sakens skull lär det inte bli.

text: Vad menar du med att du saknar information om när församlingen fick sitt nuvarande namn? Syftar du på "Judiska församlingen (i Göteborg)" istället för "mosaiska församlingen"? "Mosaisk församling" var en äldre, allmän benämning, kanske framför allt(?) bland icke-judar, som mer och mer har kommit att betraktas som föråldrad och mindre lämplig. Jag är väldigt osäker på historiken kring uttrycket, men mitt intryck är snarast att det gradvis har fallit ur bruk. En mer uttömmande förklaring finns i vår artikel Mosaisk, tyvärr helt utan källor.

text: "Enhetsförsamling" är väl i så fall lättare att svara på, i artikeln Judiska församlingen i Stockholm står t.ex. "öppen för alla judar oavsett religiös inriktning". Någon källa till betydelsen är nog svårare att hitta, jag misstänker att de som använder beteckningen tycker att den är självförklarande (vilket den strängt taget inte riktigt är). Det går i och för sig att utläsa det förhållandet från vissa meddelanden på judiska församlingens i Stockhom webbplats (kräver sökning), t.ex. det här från församlingens ordförande, där han konstaterar i samband med ett pesachfirande "På fredag inleder vi firandet av pesach med två sederkvällar. Givetvis ordnar församlingen sederkvällar för de som vill fira med oss. Den första kvällen leds av rabbin Amram Maccabi och kantor Isidoro Abramowicz [från den ortodoxa synagogan] och den andra av Progressiv Judendom. Ett tydligt tecken på den enhetsförsamling vi är." men det gränsar nästan till egen forskning.

text: Det här är väl vad jag kan komma på i frågan. Hör gärna av dig med fler synpunkter och frågor! / TernariusDisk 23 juli 2022 kl. 19.06 (CEST)
replies: text: :Ternarius: Jag blev positivt överraskad över att du intresserat dig för denna artikel. Därför pingade jag dig. När jag växte upp, hette församlingen Mosaiska församlingen, och rabbinen bodde några husnummer från oss. För frikyrkosamfund håller man reda på namnbyten, och det bör man också göra här. Också i övrigt drar jag paralleller till hur man skriver om kyrkobyggnader och kristna församlingar. Jag ser att det finns jubileumsskrifter från 1955, 1980 och 2005, men dessa är inte åtkomliga för mig. Min enda direktkontakt  är ett studiebesök med skolan en lördagsförmiddag för nästan 70 år sedan. Roufu (diskussion) 24 juli 2022 kl. 06.18 (CEST)
replies: text: ::En hel del information får vi av namnen på jubileumsskrifterna. Tydligen användes beteckningen "mosaisk" så sent som 1980, vilket förvånade mig. Mitt intryck, eventuellt felaktigt, från den tiden var att "judisk församling" var i allmänt bruk. Jag vill minnas att Malmös då stock-ortodoxa   församling redan då kallade sig "judisk". Fast ortodoxi och användande av en gammal, nu föråldrad term behöver förstås inte ha något samband. / TernariusDisk 24 juli 2022 kl. 10.53 (CEST)
thread_title:  Fortfarande förvirrande 2022