Diskussion:Jamtamot

message: StefanB anser tydligen att texten om centerpartisten Håkan Larssons syn på ett framtida Jamtamót är icke-NPOV. Hur kommer detta sig? Artikeltexten beskriver bara en persons syn på Jamtamót, den argumenterar inte i sig för (eller emot) denna åsikt. Såvitt jag vet så är han den ende framstående politiker som överhuvudtaget yttrat sig i frågan, så då borde det tas upp. StefanB får gärna hjälpa till att leta efter någon kritiker av ett införande av Jamtamót som motvikt, men i sig är inte texten icke-NPOV enligt min POV. // Jens Persson (130.242.128.85 17 juni 2006 kl.22.33 (CEST))
thread_title: Ang. [[user:StefanB|StefanB]]:s antydda påstående om icke-NPOV

message: Vem påstår att "Jämtlands läns landsting har, som enda landsting i Sverige, viss kontinuitet från det medeltida landstinget, och därmed Jamtamot."? Är det en kunnig historiker? Påståendet ter sig tämligen spekulativt. Om påståendet har fog för sig, vad i består denna kontinuitet? -Isthmus 11 augusti 2007 kl. 23.16 (CEST)-
replies: text: Danska kungar förbjöd tinget, men misslyckades. Jamtamotet levde kvar under motsveckan, alltså då Gregoriemarknaden hölls och var verksamt bland annat under Kalmarkriget. Det har behandlats av flera forskare, däribland Carl-Göran Ekerwald. Motet utvecklades till ett landsting (landsjämnadsting) efter svenskt övertagande. När de övriga länen i Sverige fick landsting så var det efter jämtsk modell. En av ledamöterna i kommitten som utredde frågan var Nils Larson i Tullus, den enda som hade varit ledamot i ett landsting, Jämtlands läns landsting. Det handlar inte om någon "privatforskning". //Heimvennar - divider 12 augusti 2007 kl. 18.07 (CEST)
replies: text: :Utmärkt! Skriv gärna in källförteckningen i artikeln i vilka/vilket verk Ekerwald m.fl.  framlägger detta. -Isthmus 12 augusti 2007 kl. 19.27 (CEST)-
replies: text: ::Det där med att dagens landsting har haft det gamla Jämtlands landsting som modell var en väldigt intressant underrättelse. Borde det inte stå någonting om det (hur det kommer sig) både i den här artikeln och i Landsting? (Helst med källangivelse så klart.) -Isthmus 12 augusti 2007 kl. 20.24 (CEST)-
thread_title:  Kontinuitet? 

message: Hur mycket av artikeln är egentligen hämtad ur relevant litteratur? När jag läste om detta i historie- och språkvetenskaplig litteratur för många år sedan stod det inget om att Jamtamot skulle ha varit ett ting, däremot att det enligt gammal tradition var mötes- och marknadsplats för dalkarlar, jämtar och härjedalingar. Vem påstår att det var ett "självständigt allting"? Vad står det t ex i NE? //Left Hook 8 april 2008 kl. 18.53 (CEST)
replies: text: Ur NE: Jamtamot, det självständiga Jämtlands allting för rättskipning och förvaltning, dokumenterad under tidig medeltid men otvivelaktigt betydligt äldre. Mycket av artikeln bygger på historikerna Bo Oscarsson och Carl-Göran Ekerwalds skrifter. //Heimvennar - divider 8 april 2008 kl. 19.03 (CEST)
replies: text: :Jaja, står det så i NE så är det väl någon sakkunnig medeltidshistoriker som har skrivit det får man förmoda. Men 900-talets förra hälft? Det kan väl inte finnas några skriftliga källor som styrker det? Vid vilket universitet verkar förresten herrar Oscarsson och Ekerwald? //Left Hook 8 april 2008 kl. 19.12 (CEST)
replies: text: ::Glömde att fråga om NE: står det också att Jamtamot (alltid) ägde rum på Bynäset? //Left Hook 8 april 2008 kl. 19.39 (CEST)

text: ::Ja till exempel Edvard Bull, Absalon Taranger, Halvdan Koht osv. Oscarsson är så vitt jag vet verksam vid Uppsala Universitet och Ekerwald är väl mest överallt. Årtalet är inte specificerat utan förmodas till 900-talet och Oscarsson baserar detta på isländska källor, andra personer, till exempel Anders Hansson (antikvikare) pekar även på att tinget inföll i samband med vårdagjämningen. Den här texten brukar även tas upp: Quod prius erat in illis locis locus placiti et prætorii quam ecclessie ffuerint constructe, quia ex antique cosietudine ffuerat.., vilket är ett svar från sex präster till ärkebiskopen i Uppsala Hemming Nilsson på 1300-talet. Texten säger att här har det funnits en tingsplats innan några kyrkor uppfördes, och att det var i enlighet med urgammal sed. När den kom till exakt vet man således inte, att det är "urgammalt" och härrör från tiden före kristendomen infördes i Jämtland på 1000-talet vet man dock. Att den hölls runt den 12 mars kan du läsa i de internetlänkar till diplomatoriet som gives, alla dokument som berör jamtamot direkt är nämligen daterade till mars månad, NE skriver om det i artikeln om Jämtland annars. //Heimvennar - divider 8 april 2008 kl. 19.57 (CEST)
replies: text: :::Gällande Bynäset så står det inte i NE, däremot så har Ekerwald i boken "Jämtarnas historia intill 1319" behandlat lokaliseringen på ett flertal sidor, han är även den första så vitt jag vet som tolkat innebörden av "Förberg" djupgående och kommit fram till att Bynäset är det enda möjliga. //Heimvennar - divider 8 april 2008 kl. 19.57 (CEST)
replies: text: ::::Datumet köper jag utan vidare, tycker bara att det borde vara en källhänvisning där. Sedan är jag något skeptisk gällande hänvisningar till originaldokument, därtill skrivna på medeltidsnorska. De låter sig tolkas...om man ska raljera en smula. Åtminstone ett av breven är lätt att tolka så att tinget äger rum i gränstrakterna mellan Jämtland och Dalarna. Tittar man på ortsangivelsen står det "Sprodeid". Är det ytterligare ett namn på Bynäset? //Left Hook 8 april 2008 kl. 20.11 (CEST)
replies: text: :::::Sprodeid är en referens till Sprotedet, vilket i dag heter Dragedet. Ett ed är ett område mellan "två farbara vatten" (). Sprotedet (sprot = sprut, vatten sprutar in) är alltså Bynäsets smalaste parti och här höll man ett lagting (obs. ej Jamtamot). De två tingen hölls parallelt efter att lagtinget kom till i slutet av 1400-talet. (denna länk är mycket bra) //Heimvennar - divider 8 april 2008 kl. 20.24 (CEST)
Jag vet vad ett ed är men tack ändå för förtydligandet. Det återstår en del frågetecken som borde rätas ut. Man vet ju t ex inte att Jamtamotet från början har ägt rum på Frösön. Som Harry Ståhl har påpekat kan man konstruera en språklig-topografisk tolkning som placerar det ursprungliga Jamtamotet vid Jämtån. Det är i och för sig endast en tentativ (och sannolikt felaktig) tolkning som utgår från vissa topografiska fakta så att säga. För övrigt tycker jag, apropå språkliga tolkningar, att alla källhänvisningar till de norska medeltidsbreven borde ersättas med hänvisningar till litteraturen. Breven är nog rätt svårtolkade för den genomsnittlige läsaren. Ja och det där med 900-talets förra hälft, det är ju föga mer än en gissning gripen rätt ur luften om vi ska vara uppriktiga. Tack för intressanta redogörelser om detaljerna. //Left Hook 8 april 2008 kl. 21.03 (CEST)

text: Medeltidsbreven är enbart referenser till stavningar av orden - inget annat, för att visa på några olika stavningar av såväl Förberg som Jamtamot. Ska jag vara uppriktig har jag aldrig förut stött på vare sig Harry Ståhl eller Jämtån. Det finns heller inga källor som pekar på att Jamtamot skulle ha hållits på någon annan plats än Frösön. Utifrån vad du har skrivit i "Jämtån" så har jag även svårt att se någon koppling till detta Jamtamot. Vart får han ens mot ifrån? Och Jamta därtill? Att tinget är gammalt vet man, och att det tillkom före 1000-talet är historiker överrens om, att det skulle vara äldre än Islands allting förefaller osannolikt. //Heimvennar - divider 8 april 2008 kl. 21.20 (CEST)
replies: text: :Harry Ståhl var en mycket välmeriterad och allmänt erkänd språkforskare på högsta akademiska nivå. Att Ståhl var en framstående ortnamnsexpert och professor i nordiska språk räddade dock inte honom från att ibland begå misstag. I det här fallet är jag t ex helt övertygad om att han hade fel i sina tolkningar om Jämtån och Jamtamot. Men det finns en viss pedagogisk poäng i att visa hur även en framstående forskare kan drabbas av tunnelseende när han/hon utan tillräckligt källstöd "förälskar" sig i en hypotes. Vad de av dig åberopade historikerna har för källstöd till sin enighet om tiden för Jamtamots tillkomst förblir något oklart för mig. Det verkar vara en uppenbar gissning utifrån något annat än skriftliga källor att dra till med 900-talets första hälft när dateringen för kristnandet inte är mer exakt än vad den är. Som det står i artikeln så är det dessutom bara teorier (spekulationer) om att det var på Jamtamot som ett beslut om religionsbytet fattades. Det finns inte heller någon isländsk källa som kan datera Jamtamot. Vilken skulle det vara? Nåja, jag tror hur som helst inte att vi kommer längre på det här spåret idag men 900-talets första hälft känns imho definitivt mer som lokalpatriotiskt önsketänkande än historisk kunskap. //Left Hook 8 april 2008 kl. 22.41 (CEST)
replies: text: ::Det är Bo Oscarsson som förmodar tiden strax efter 930. Jag lade till den eftersom det är det enda uttalande som går längre än enbart "urgamla" eller "före kristnandet". Enligt internetsidor på hans hemsida refererar han till Håkan den Godes saga, men jag tycker att visst, det bör framgå mer tydligt att man inte vet säkert. Och jag antar att Bynäset inte längre är en ifrågasatt uppgift? Jag är även nyfiken på vad Ståhl har skrivit om Jamtamot, rör det sig om en folketymologisk teori om Jämtån han dementerar? Btw. NE skriver tidig medeltid men förmodligen ännu äldre, enligt artikeln om medeltiden är "tidig medeltid" 500-1000 e.Kr. //Heimvennar - divider 8 april 2008 kl. 22.59 (CEST)
replies: text: :::Jag tar det där om Harry Ståhl och Jamtamot på din diskussionssida i stället. Det är ett rätt kul exempel på hur en s k "fackidiot" kan resonera men det har inte så mycket relvans för just den här artikeln kanske. //Left Hook 9 april 2008 kl. 08.12 (CEST)
replies: text: ::::Left Hook förväxlar Jamtamot på Frösön med Jamtmot, en handelsplats i skogen mellan Härjedalen och Dalarna. Det Google ger är främst denna länk. /Nesse 9 april 2008 kl. 09.38 (CEST)
replies: text: :::::Nix, här förväxlas ingenting. Läs diskussionen jag lägger in på Heimvennars diskussionssida under rubriken Harry Ståhl och Jamtamot. Någon handelsplats "i skogen mellan Härjedalen och Dalarna" har det aldrig funnits. Därom är Ståhl och jag överens. Vad vi inte är överens om är om det dalska Jamtamot eller Jamtmot är ett uppkallelsenamn efter Jämtlandstinget eller inte. //Left Hook 9 april 2008 kl. 09.52 (CEST)
replies: text: ::::::Intressant om "Jamtmot" i Dalarna. Om man söker i google.se hittar man en artikel i en tidning. Den bör finnas till fjärrlån från KB mfl ställen. /212.105.20.198 9 april 2008 kl. 12.02 (CEST)
thread_title: Egen forskning?

message: Den versionen av den här artikeln behöver arbete. Tack! Benefac (diskussion) 21 januari 2015 kl. 11.07 (CET)
thread_title: Ohoj, svenska vänner som talar engelska

message: I artikelupptakten står det nu: I egenskap av allting hade alla jämtar rätt att delta vid mötet... Bortsett från syftningsproblemet undrar jag om "alla jämtar" här betyder "alla jämtar" eller "alla riktiga jämtar, alltså inte till exempel kvinnor eller minderåriga eller egendomslösa". Jörgen B (diskussion) 6 juni 2019 kl. 21.29 (CEST)
thread_title:  Vilka räknas här som jämtar?