Diskussion:Vetenskaplig skepticism/Arkiv 2006

message: "Galileo-argumentet är vanligt: Liksom kyrkans män en gång vägrade titta i Galileis kikare, vägrar vetenskapen i dag."
Vad vägrar vetenskapen, och sen när hade vetenskap en egen vilja? /Grillo 16 november 2006 kl. 20.12 (CET)
replies: text: Eviga frågor, som man inte lär få något svar på. Men att använda "vetenskapen" synonymt med "vetenskapssamhället" (eller vilket begrepp man nu föredrar), torde vara så vanligt förekommande - såväl inom som utanför esoteriska kretsar - att det inte är så uppseendeväckande. Man kan förstås formulera om det om man vill, men jag skulle säga att problemet snarare är att det inte beläggs med en bra källa, vilket ju hade varit värdefullt. Kritiken mot skeptikerrörelsen är åtminstone i detta fall densamma som kritiken mot "vetenskapen", och bygger i mångt och mycket på föreställningen om vetenskap som (dogmatisk) religion. Därför är det inte så förvånande att man hänvisar till Galileo, kanske inte heller sättet att uttrycka sig. --SuperDupe 19 november 2006 kl. 16.15 (CET)
replies: text: :Jag ber att få upprepa Grillos fråga . Vad är det som vetenskapen vägrar? Att kasta bort vetenskapliga tillvägagångssätt (som exepelvis att ett experiment ska gå att upprepa) eller...? Kan man inte uttrycka en tanke på ett klart sätt borde det inte skrivas något alls. Ztaffanb 12 december 2006 kl. 11.46 (CET)

text: :Problemet ligger i att formuleringen i artikeln är rent nonsens. Vägrar vetenskapen av i dag att titta i Galileos kikare? Formuleringen behöver utökas så att det klart framgår vilken "kikare" argumentets instiftare syftar på, annars har den ingenting att göra i en encyklopedi. --radiantx 12 december 2006 kl. 11.57 (CET)
replies: text: ::Ja det krävs en klarare formulering av vad "vetenskapen vägrar". Lite elakt kan man säga att vetenskapen vägrar att titta i Galileos kikare eftersom de nu finns mycket bättre teleskop att tillgå. Men det var väl antagliten inte det som man menade att vetenskapen vägrar, så jag håller med om att om man inte talar om det explicit så bör meningen tas bort. Eriatlov 12 december 2006 kl. 14.22 (CET)
Lite förbryllande att det kan gå en knapp månad utan att någon faktiskt ändrar. Nu gjorde i alla fall jag det, fast nya konstigheter kom som väntat in fort.  --SuperDupe 13 december 2006 kl. 04.55 (CET)

text: Jag tyckte inte att din ändring höll NPOV och hjälpte till genom att lägga till ett stycke. Hoppas det är okej. ////Manthrax 13 december 2006 kl. 11.54 (CET)
replies: text: : Jag ser att ni har hunnit bråka lite om det där redan. Det är framför allt två saker jag undrar. Först, vad menar du inte var NPOV? Vidare, förstår du att min mening om ej tillämpliga vetenskapliga metoder säger samma sak fast något mer sofistikerat och utan tveksamheter? Ja, det är faktiskt inte bara så att tillägget är redundant och konstigt, formuleringen "kräver dessa vulgärskeptiker" tar ställning och är lustigt nog din favoritbeskyllning "inte NPOV".

text: : Det slutar inte där. "Även inom områden som per definition är ovetenskapliga [kräver man] vetenskaplig[a] förklaringar eller undersökningar för att ens acceptera att dessa fenomen existerar" är helt enkelt bisarrt. Sporten fotboll är ovetenskaplig men existerar. Man skulle förstås vetenskapligt kunna undersöka ifall sporten fotboll existerar. Det finns mängder av ovetenskapliga företeelser - alla vilkas existens kan kontrolleras vetenskapligt. Alltså: Att något är ovetenskapligt har inget med existensfrågan att göra. Förstår du att det är två olika frågor? --SuperDupe 13 december 2006 kl. 14.31 (CET)
replies: text: :: "Vulgärskeptiker" är närmast ett tillmäle och hör inte hemma i en encyklopedisk artikel. I övrigt var innehållet detsamma som i det SuperDupe redan hade skrivit. --radiantx 13 december 2006 kl. 14.52 (CET)
replies: text: ::: Jag tog bort texten som jag lade till, hoppas SuperDupe är nöjd med beskrivningen av Vulgärskeptiker nu. Jag menar med att din text är skriver ur POV från en medlem av sveriges störta skeptikerförening. Jag förstår dina frågetecken och jag förstår nu vad du menar. Det är nog ingen idé att jag lägger ner mer jobb här på Wikipedia. ////Manthrax 13 december 2006 kl. 15.35 (CET)

message: Den i artikeln kallade skeptikerrörelsen har lika mycket att göra med vetenskaplig skepticism som Humanisterna har med humanism. En rörelse kan inte lägga beslag på en term på det sättet. Vetenskaplig skepticism utgår tvärt om från ståndpunkten att vetenskapen har begränsningar och en skepsis emot att fullständig kunskap kan erhållas. Dess förgrundsgestalter var Pyrrhon från Elis, Sextos Empirikos och Arkesilaios. Senare företrädare för vetenskaplig skepticism är bl.a. Montaigne och Hume. Enligt uppslagsböcker i filosofi (som inbegriper vetenskapsteori).//--IP 13 december 2006 kl. 15.47 (CET)
replies: text: Se artikeln skepticism och engelska wikipedias scientific skepticism. Kika gärna också artikeln Är vi skeptiker?. Kan du ge någon källa till där exempelvis Hume sägs höra till en strömning kallad vetenskaplig skepticism och inte (på sin höjd) skepticism? --SuperDupe 13 december 2006 kl. 16.21 (CET)
replies: text: :Det går inte att översätta engelska begrepp till svenska utan att det blir konstigt och helt felaktigt, såsom artikelnamnet tillkommit antar jag. Om en ornitolog skulle analyseras av en vetenskapsteoretiker, och han vore skeptiker, skulle man skriva att han företräder vetenskaplig skepticism. Artikeln borde åtminstone skriva att det artikelämnet är en term som uppstått utanför akademins värld, i "civila" föreningar, vars arbete bedrivs på fritiden, av amatörer inom vetenskapsteori.//--IP 13 december 2006 kl. 16.26 (CET)
replies: text: :: Kan du ge någon källa till där exempelvis Hume sägs höra till en strömning kallad scientific skepticism och inte (på sin höjd) skepticism? Har du något exempel på där man talar om "vetenskaplig skepticism" eller "scientific skepticism" på det sätt du gör? Det är helt riktigt att begreppet skepticism kan vara förvirrande, men det är inte frågan här. --SuperDupe 13 december 2006 kl. 16.38 (CET)
replies: text: :::Läs om mitt inlägg. Det går inte att översätta från engelska. Hume var nämligen inte scientist. //--IP 13 december 2006 kl. 16.40 (CET)
replies: text: :::: Läs om mitt inlägg. Jag har frågat om du har något exempel på engelska eller svenska. Kan du ge något exempel där man inte, kort och gott, talar om skepticism för det du vill uttrycka (möjligen med tillägget "filosofisk"/"philosophical")? (Förtydligat.) --SuperDupe 13 december 2006 kl. 16.59 (CET)
replies: text: :::::Naturligtvis står det inte att han företräder scientific scepticism, eftersom han inte är en scientist! Däremot är han vetenskapsman. På svenska. //--IP 13 december 2006 kl. 17.00 (CET)
replies: text: ::::::Hume brukar betraktas som filosof snarare än vetenskapsman (även på svenska). Eriatlov 13 december 2006 kl. 17.35 (CET)

text: :::::: Kan du ge någon källa till där exempelvis Hume sägs höra till en strömning kallad vetenskaplig skepticism och inte (på sin höjd) skepticism? Eller Pyrrhon från Elis förmodad grundare av vetenskaplig skepticism och inte kort och gott skepticism? Kan du ge något exempel där man inte, kort och gott, talar om skepticism för det du vill uttrycka snarare än vetenskaplig skepticism? Igen, det är alldeles uppenbart att begreppet "skepticism" kan förvirra (och science/vetenskap!), men sådana förväxlingar tror jag inte var frågan här. --SuperDupe 13 december 2006 kl. 17.23 (CET)
replies: text: ::::::::Denna artikel och tillhörande kateori, får det att framstå som att det är en vetenskapsteoretisk strömning/skola. Som term används inte ordet vetenskaplig scepticism, annat än om denna amatörfilosofiska rörelse. Däremot används ordkombinationen i vetenskapliga sammanhang. Det jag ställer mig kritisk till, och vad denna diskussion handlar om, är det pretentiösa i namnet på rörelsen, då det ju inte är seriös vetenskap utan hobbyforskning, eftersom det inte är vetenskapsteori eller bedrivs akademiskt. Med dessa pretentioner, som ordkombinationen skapar på svenska, men kanske inte på engelska, kan det lika gärna kallas pseudovetenskap själv, eftersom det inte bedrivs av etablerade vetenskapsteoretiker inom det etablerade vetenskapsteoretiska samhället.//--IP 13 december 2006 kl. 17.33 (CET)
replies: text: :::::::::Det finns dock minst två vetenskapsmän som kan anses vara vetenskapliga skeptiker, nämligen R Dawkins och C Sagan (som dock är avliden). Med tanke på att det är vetenskapen och inte vetenskapsteoretiker som avgör vad som är vetenskap så tyder det på att vetenskaplig skepticism är akademiskt grundad. Eriatlov 13 december 2006 kl. 17.42 (CET)
replies: text: :::::::::::Nej, det är formellt univeristetens rektorer som avgör i Sverige, vilka delegerar detta avgörande. I övrigt är det vetenskapsteorin som sådana avgöranden vilar på. //--IP 13 december 2006 kl. 17.48 (CET)
replies: text: ::::::::::::Helt fel, Sverige har ingen möjlighet att bestämma detta över huvudet på hela världen. Och allt som har med vetenskap att göra avgörs av det vetenskapliga samhället, vars främsta företrädare är de olika ländernas vetenskapsakademier. Eriatlov 13 december 2006 kl. 17.52 (CET)
replies: text: ::::::::::::::Eva Lundgren.... //--IP 13 december 2006 kl. 17.54 (CET)
replies: text: :::::::::::::::Det var ett inlägg som inte säger någonting i sakfrågan. Eriatlov 13 december 2006 kl. 18.02 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::Det finns en prejudicerande fall, Eva Lundgren. Du har fel.//--IP 13 december 2006 kl. 18.06 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::Vad säger man då t.ex. i USA (t.ex. den amerikanska vetenskapsakademin) om fallet Eva Lundgren, eftersom du menar att det har någon betydelse för synen på vetenskapen. USA har ju de senaste årtiondena tagit hem de flesta Nobelpriserna i de vetenskapliga ämnena, så var man tycker där bör väl ha stor betydelse. Jag hävdar att fallet Lundgren inte har någon som helst relevans utanför den svenska ankdammen. Eriatlov 13 december 2006 kl. 18.17 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::::Jag tror inte att de har hört talas om Eva Lundgren. I USA går det säkert till som i Sverige, att regeringen avgör vilka som utser ledare för universiteten, som i sin tur avgör vilka som ska bli anställda, och därmed accepterar och avvisar vad som ska betraktas som vetenskap. Dessa ledare kan instifta professurer efter vad de anser vara behövligt. För övrigt ber jag dig att hålla dig till sakfrågan. Vad Dawkins gör på sin fritid sanktionerar ingenting. //--IP 13 december 2006 kl. 18.22 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::::Jo jag vet att hon var ute och valsade i TV för ett antal månader sedan. Men jag tror fortfarande inte att hon är särskilt känd i utlandet och att hennes fall på något sätt påverkar världens syn på vetenskapen. Det är vetenskapsakademierna som är de olika ländernas främsta företrädare för vetenskapen och där sitter vetenskapsmän som är särskilt meriterade och kompetenta. Och Dawkins arbetar professionellt med de här frågorna eftersom han är professor i "Public Understanding of Science", så det är ingen fritidssyssla han har när han försöker sprida upplysning. Eriatlov 13 december 2006 kl. 18.30 (CET)

text: ::::::::: Faktiskt så har jag bett om något exempel över huvud taget, men inte fått något. Och jag undrar verkligen vilka uppslagsböcker inom filosofi du avsåg i ditt första inlägg. Av det ovanstående inlägget kan man nog i vilket fall dra slutsatsen att du inte vet vad den s.k. skeptikerrörelsen är, så vi kommer förmodligen inte längre. --SuperDupe 13 december 2006 kl. 18.09 (CET)
replies: text: :::::::::::Nej du ställde en kuggfråga. Källor var Marc-Wogau och Lübcke. Lübcke menar att Humes skepticism är ifrågasatt och att många menar att han var företrädare för common sense i stället.//--IP 13 december 2006 kl. 18.18 (CET)
replies: text: :::::::::::: Kuggfrågan att be om belägg för påståenden? Så kan man kanske se det. Nåja. Att jag skriver ännu ett inlägg beror på att jag är ärligt nyfiken och dessutom uppskattar ditt val av källor - för såvitt det är Filosofin genom tiderna och Filosofilexikonet det handlar om har jag nämligen alla. Kan du hänvisa till någon sida i någon av dessa böcker om vilket ämne som helst där ordkombinationen "vetenskaplig skepticism" används på det sätt du åsyftat i denna diskussion? --SuperDupe 13 december 2006 kl. 19.24 (CET)

text: I artikeln Sekulär humanism sägs det att Humanisterna är sekulära humanister. Menar du att det är fel? Jag tycker det verkar vara riktigt att Humanisterna är humanister. Eriatlov 13 december 2006 kl. 16.58 (CET)
replies: text: :Om B är en delmängd av A, innebär det inte att A=B.//--IP 13 december 2006 kl. 17.00 (CET)
replies: text: ::Då har väl Humanisterna med humanism att göra (eller tvärtom). Och i så fall har väl skeptikerrörelsen med vetenskaplig skepticism att göra (eller tvärtom). Eriatlov 13 december 2006 kl. 17.33 (CET)
replies: text: :::? //--IP 13 december 2006 kl. 17.34 (CET)
replies: text: ::::Poängen är att de har med varandra att göra, i motsats till var du påstod inledningsvis i denna diskussion. Eriatlov 13 december 2006 kl. 17.36 (CET)
replies: text: :::::"... har lika mycket med..." var vad jag skrev. Det som stör mig är att namnen gör gällande att de är A=B, inte delmängd av - fastän det egentligen borde vara icke-lika-med. Humanisterna kallar sig inte De sekulära humanisterna, utan tvärt om har deras sekulära betydelse kommit att försöka ersätta den ursprungliga betydelsen, som är helt annan, och betydelserna har bara ett historiskt/evolutionärt samband med varandra. På samma sätt handlar inte detta om vetenskaplig skepticism, inte vetenskaplig och inte skepticism. I många fall borde det vara auktoriserade psykologer som analyserade fenomenen i fråga, t.ex.//--IP 13 december 2006 kl. 17.41 (CET)
replies: text: :::::::Eftersom Humanisterna har mycket att göra med humanism så får jag väl då tolka ditt svar så att skepticism har mycket att göra med vetenskaplig skepticism. F.ö. vill jag minnas att de ursprungliga humanisterna hade en sekulär inriktningEriatlov 13 december 2006 kl. 17.45 (CET)
replies: text: ::::::::Eftersom du har en mycket ovanlig syn på vetenskap, vetenskaplig metod, och annat är jag inte intresserad av att diskutera allmänna frågor. Vart vill du komma? Humanisterna står inte för humanism, om man med humanism menar vad renässansen menade med sekulär och humanism. Man kan göra jämförelser med liberalism och kommunism. Renässansen skapade liberalismens grundpelare, och därifrån har även kommunismen fått sina rötter, men liberalism har inget med kommunism att göra. Vad de båda vänder sig emot är konservatismen. Humansimen vänder sig emot konservatism i ordets vida bemärkelse. Humanisterna är inte sekulära, de är aktivt ateister och motarbetar bevarandet av traditioner.//--IP 13 december 2006 kl. 17.53 (CET)
replies: text: :::::::::Jag har en vetenskaplig vetenskapssyn och det är den vanliga inom vetenskapen. Jag avviker inte från vad vetenskapssamhället har för värderingar i denna fråga. Vetenskapssamhället företräds av de ledande Vetenskapsakademierna och jag delar den uppfattning som dessa har om vad vetenskap är. Självklart har humanismen utvecklats sedan renässansen, konstigt vore väl annars. Men Humanisternas värdegrund tycker jag stämmer bra med vad man menar med humanism idag. Sekularism har varit ett viktigt inslag i humanismen. Vad jag vet så skapar Humanisterna nya traditioner och motarbetar bara traditioner som är knuten till vidskepliga föreställningar. Eriatlov 13 december 2006 kl. 17.59 (CET)
replies: text: ::::::::::Humanisternas värdegrund innebär att införa dödshjälp och genmanipulation, och annat som strider emot de mänskliga rättighetrna. Humanismens första tre hundra år utgjordes av troende människor som ville få läsa Bibeln och andra texter själva, samt ha rätt att göra sina egna tolkningar. Tolkningar skulle inte ske auktoritativt, sanktionerat av Kyrkan. Det innebar rätten att tänka själv. Som troende. //--IP 13 december 2006 kl. 18.05 (CET)
replies: text: :::::::::::Ja rätten att tänka själv är väl något som Humanisterna stödjer i allra högsta grad. Jag känner inte till deras inställning i frågan om dödshjälp och genmanipulation men jag kan nog tänka mig att dessa saker under vissa omständigheter kan anses stå i samklang med de mänskliga rättigheterna. Givetvis under förutsättning att det inte påtvingas någon o.s.v. Men det är ju riktigt att Humanisterna vänder sig mot vidskeplighet, Eriatlov 13 december 2006 kl. 18.21 (CET)
replies: text: ::::::::::::Det är märkligt att du har så starka övertygelser om en förenings värdegrund när du uppenbarligen inte har läst deras program.//--IP 13 december 2006 kl. 18.24 (CET)
replies: text: :::::::::::::Jo jag har läst det vid något tillfälle på deras hemsida, men kan det inte utantill så det är möjligt att jag missat vissa nyanser. Men huvudlinjerna tror jag att jag har klart för mig. Eriatlov 13 december 2006 kl. 18.32 (CET)
Det är väl ingen tvekan om att de skeptiker som artikeln handlar om är just skeptiker, och det råder väl ingen tvekan om att de vill analysera saker vetenskapligt. Frågan är så vitt jag förstår om namnet på artikeln är korrekt. Jag tror dock inte att de flesta filosofer skulle säga att de är vetenskapsmän eller -kvinnor, men det har jag inget statistiskt stöd för. Eftersom det redan finns en artikel som heter filosofisk skepticism så tror jag hur som helst inte det blir nån förvirring. Men vad sägs om att flytta denna artikel till Skeptikerrörelsen (som är en redirect hit)? Det är ju vad artikeln handlar om. --RE 13 december 2006 kl. 20.29 (CET)

text: Det jag tycker är dumt är att namnet får det att framstå som akademiskt vetenskapligt, när det ju inte bedrivs seriös forskning om det skeptikerrörelsen sysslar med, i någon mer betydande skala i alla fall (jag känner inte till några sådana disputationer t.ex). När erkända forskare gör så, är det ju (oftast?) utanför deras fakultuet som de gör detta. Det lär åtminstone förr ha funnits någon instans vid Stockholms universitet som sysslade med paranormala fenomen, men så vitt jag vet finns det inte längre. Det som beskrivs i artikeln är dock på hobbybasis, varför namnet är missvisande.//--IP 13 december 2006 kl. 20.59 (CET)
replies: text: : Parapsykologin vid SU finns faktiskt kvar , men själva området lider förstås av brist på resurser. Nåväl, har du försökt sätta dig in i litteraturen på området? Behöver du vägledning hittar du många referenser i boken Högskolans lågvattenmärken där du kan gå vidare. Det kanske kan hjälpa till att reda ut vad som är på hobbybasis och vad som inte är det. --SuperDupe 13 december 2006 kl. 22.03 (CET)
replies: text: ::Hansson som skrivit boken är en erkänd forskare. Men flera gånger har jag sett att hans goda namn och rykte givit vetenskaplig legitimitet åt sådana som inte är  erkända, dvs en skeptikerrörelse och förening av diverse intresserade med några högskolepoång bakom sig. Jag noterar också att bokanmälan saknar ordet vetenskaplig skepticism. //--IP 14 december 2006 kl. 17.33 (CET)
replies: text: ::: När du vill veta mer kan du ta del av den litteratur som finns! --SuperDupe 14 december 2006 kl. 18.09 (CET)
replies: text: ::::Varför kommer jag och tänka på frimurarna? Att hänvisa till en bok som används som kurslitteratur och är finansierad av Vetenskapsrådet, som inte nämner vad frågan handlar om överhuvudtaget... Vart vill du komma med diskussionen? På vilket sätt styrker boken att vad artikeln beskriver ska heta vetenskaplig sketicism?//--IP 14 december 2006 kl. 18.13 (CET)
replies: text: :::::Är det inte rimligt att uppfatta vetenskaplig skepticism som skepticism grundad på vetenskap, d.v.s. att man är skeptisk mot sådant som saknar vetenskapligt stöd? Och sådan skepticism behöver ju i sig inte omfatta egen vetenskaplig forskning utan kan basera sg på etablerad vetenskap. Eriatlov 14 december 2006 kl. 19.04 (CET)

text: ::::: Kika då några rader upp så ser du vad syftet var (naturligtvis var syftet inget annat än det jag skrev). Tipset gäller fortfarande; vill du veta hur det står till med forskningen i dessa frågor - och vilka som gör det och i vilken roll - är det en utmärkt utgångspunkt. Vad gäller artikelns namn är det mig egalt om den får heta skeptikerrörelsen. Det är rentav ett bra förslag! --SuperDupe 14 december 2006 kl. 19.44 (CET)
replies: text: ::::::(redigeringskonflikt, skrevs före SuperDupes inlägg) Boken handlar om nödvändigheten av skepsism (=ord, inte term) mot vetenskapen som bedrivs på universitet, och vilka ska avgöra vad som saknar vetenskapligt stöd? Jag anser inte att Lundgrens och hennes kollegors böcker är vetenskapliga, men det gör tydligen andra, så här på wp får jag finna mig i det - och det skulle den mer framstående Bo Rothstein och hennes övriga kritiker också göra. Det är inte så lätt som du gör gällande. Dessutom visar denna länk att det alls inte är så oproblematiskt att "På grund av detta kan vetenskapen inte studera övernaturliga fenomen" Boken av Hansson och hans position i skeptikerrörelsen, är som guilit by association fastän tvärt om. Ska du och skeptikerrörelsen bestämma vad som är vetenskap alltså, över universiteten?//--IP 14 december 2006 kl. 19.50 (CET)
replies: text: ::::::: Nu går det över till allmän debatt, men jag kan inte hålla mig från en sista liten kommentar. Parapsykologin skiljer sig från traditionella områden genom att man helt enkelt inte vet om forskningsobjektet alls existerar. Detta märkliga förhållande innebär dock inte att det är omöjligt att bedriva god vetenskap. Dalkvist och Westerlund vid SU hör, vad allt jag vet, dit. --SuperDupe 14 december 2006 kl. 20.50 (CET)
replies: text: :::::::::Nej, det går inte över till allmän debatt. Det är du och andra som inte skiljer mellan Hanssons yrkesverksamhet och skeptikerrörelsen, och låter allt han skriver, även det han gör som yrkesmänniska med stöd av sin fakultet och Forskningsrådet, gälla för skeptikerrörelsen. Boken du gett som stöd, handlar inte ett dugg om skeptikerrörelsen. Det handlar om kritik mot universitetens forskning, och faller in under forskningsetik - inte skeptikerrörelsen. Jag eftersöker fortfarande källor och belägg för att det är vetenskaplig skepticism, när hela aritkeln handlar om hobbyverksamhet. Vetenskaplig sketicism, skepticism på vetenskaplig grund och inte skepticism mot vetenskapen, som är helt vanlig skepticism.//IP 14 december 2006 kl. 22.35 (CET)
replies: text: :::::::::: Okej, ett sista inlägg i den icke-allmänna debatten: Börja med att läsa nämnda bok. Den är inte svårt att få tag i. Vill du inte - trist. --SuperDupe 14 december 2006 kl. 23.18 (CET)
replies: text: ::::::::::Jag vet vad den handlar om. Och den handlar inte om vad artikeln handlar om. Så varför tog du upp den? Den är klassificerad under forskningsetik. Hanssons yrkesverksamhet ska inte blandas ihop med hans fritidsengagemang. Inte i denna artikel eller i föreningens artikel. Och nu framgår det tydligt hur jag ska tolka dig: du anser att Vetenskapsrådet sanktionerar vad artikeln står för, dels Hanssons förening och dels Humanisterna. Det gör inte Vetenskapsrådet. Så håll dig till ämnet. Har du någon litteratur om skeptikerröelsen?//--IP 14 december 2006 kl. 23.22 (CET)
replies: text: :::::::::::Men skeptikerrörelsen stödjer sig ju på vetenskapen och använder själv vetenskapliga metoder. Man kan inte begära att det skall finnas seriösa vetenskapsmän som på arbetstid studerar om det finns älvor och liknande vidskepliga företeelser. Och om Hansson som vetenskapsman är skeptiker så kan jag inte se hur man skall kunna göra boskillnad mellan vad han sysslar med på arbetet och på fritiden. Han har väl antagligen samma uppfattningar hela tiden. Eriatlov 14 december 2006 kl. 23.39 (CET)
replies: text: ::::::::::::Men tror du fortfarande att vetenskapen är antropomorf och ett individum? Boken handlar om motsatsen till det du skriver, om man ska acceptera vetenskapsamhället som avgörande för vad som är vetenskap, eftersom den visar att vetenskapssamhället inte lyckas eliminera psuedovetenskap. Och hur troligt är det att han får göra reklam för sin förening som lektor? Boken är kurslitteratur! Han skulle få sparken om den bok som åberopas fostrar läsaren till att gå med i en rörelse!//--IP 14 december 2006 kl. 23.45 (CET)
replies: text: :::::::::::::Nej jag resonerar kring skeptikerrörelsen, som naturligtvis består av enskilda människor. Och dessa människor grundar i detta fall sin skepticism på vetenskapen och jag kan inte se något fel i det. Och det är ju bra om skeptikerröreslen sprider upplysning, eftersom vidskepligheten synes vara på viss frammarsch just nu. Och som jag ser det så är det rimligt att kalla detta vetenskaplig  skepticism även om inte en enda vetenskapsman skulle vara med, så länge man grundar sin skepticism på vetenskapens rön. Eriatlov 15 december 2006 kl. 00.48 (CET)
thread_title:  Skeptikerrörelsen och skepticism