Diskussion:Nils Bejerot

message: Någon har lagt in helt felaktigt referat av Bejerots bok om serier, vilket framgår av sid 207.
Det sista stycket har jag strukit därför att det saknar en trovärdig källa. Den källa som anges
tycker uppenbart illa om Nils Bejerot och gör egna tolkningar av några enstaka ord i en mycket lång
artikelserie som pågick i flera år.  1982 var den allmänna åsikten bland nästan alla i Sverige att invadring från Finland skulle vara helt fri. Finländare i allmänhet ansågs som mycket arbetssamma och hade gott anseende.  Dock fanns det ett par hundra alkoholiserade uteliggare i Stockholm, varav en del var finländare. Om jag minns rätt så var det så att man i Finland länge hade kvar det gamla svenska systemet med torkar för alkoholister och finska torkar hade ryktet om sig att vara betydligt tuffare än motsvarigheten i Sverige vid samma tidpunkt. 
Om någon  börjat skriva artiklar i tidningen Folket i Bild/kulturfront där man på fullt allvar föreslog att invandring från Finland skulle stoppas hade det lett till mycket stor uppståndelse bland tidningens läsare eftersom det var tvärtemot tidningens officiella linje.  Därför är jag rätt övertygad om att de så kallade citaten är ett mycket oblygt försök att klistra på Nils Bejerot åsikter som han inte stod för.13 april 2007 kl. 19.49 (CEST)~
replies: text: Lite tvivel räcker inte. Vad är det som säger att Linton inte har alla Indianer i kanoten? Kanske är det orättvist, men i så fall för att det är ryckt ur sitt sammanhang. Precis som med serietidningarna. »SteiNbergERdb
replies: text: :Hittade denna passage i en FIB historik : "Kampanjen mot drogliberalismen var också betydelsefull på 80-talet, inte minst tack vare Nils Bejerot som blev krönikör från 1982. Behovet av ett starkt försvar och faran med fredsfostran var stora frågor, som drevs med framgång. Kampen mot flummeriet och ockultismen i allmänhet var däremot alltför dogmatisk för att bli övertygande. Fantasilös var även skönlitteraturen och nyrekryteringen av författare var obefintlig." Det passar in med vad han sa om finländare. Herre gud, människan verkar ju inte riktigt klok. Han är en av huvudpersonerna i legalförskrivning. Jag undrar egentligen hur polisen i Stockholm lyckas anställa två ägg till läkare, hur många finns det att välja på? »SteiNbergERdb

text: Om man läser artikeln det handlar om, Pekkas rånarkompisar (som finns i denna stora pdf-fil), och betänker att vi inte hade slussar vid gränserna under åttiotalet blir det uppenbart att hans krav på åtminstone viss aktivitet innebär hårdare tag och högre murar »SteiNbergERdb
replies: text: :Vad menas med att han blivit "mer" kritiserad efter sin död. Han blev förde ju en  oerhört omfattande debatt med tidningen Expressen ,RFHL, socialstyrelsen och olika  personer som försvarade 1960-talets narkotikapolitik. Artikeln i Arena som händelsevis är skriven av en nutida medarbetare på Expressen är en fortsättning på samma debatt. Så rätt adjektiv är snarare mindre.  Vad gäller påståendet om "tungsinne" så undrar vad som är källan. Andra källor anger att han privat främst utmärktes av perstiglöshet. De få gånger jag träffade honom så uppträdde han på ett sätt som väl överensstämmer med det senare omdömmet samtidigt som han i den offentliga debatten var oerhört polemisk. 14 april 2007 kl. 20.21 (CEST)~/LS
replies: text: ::Gör det inte till en fråga om huruvida hans motståndare efterstävar 60-talets narkotikapolitik (som om den vore liberal). Det är inget rättvist omdömme. Det är dock förmodligen sant att han blivit kontinuerligt kritiserad av de som vill ha en mindre restriktiv narkotikapolitik och som inte delade hans analyser och inte bara efter sin död... Överhuvudtaget är han en person som antingen hatas eller älskas. Men det var för hans idéer, inte hans person. Hans person kan mycket väl vara mild. Du får gärna skriva det. Men blanda inte ihop den mediala personan och han privata person. Artikeln blir nog bättre om man får klart för sig hans personliga historia. Hans utbildning, karriär, personliga omdömmen och familjeförhålladen. Vad jag förstått har han studerat utomlands och grejer (vet inte mer specifikt). »SteiNbergERdb
------
Angående . En del nya fakta framfördes, fakta som låg till grund för påståendet som stod (mycket alkohol, mycket pengar, mycket tid). Jag ser ingen anledning att referera hans historiebas eller analyser av alkoholpolitiken och sen inte hans slutliga analys. »SteiNbergERdb

text: :Några murar existerade knappast i 1950-talets alkoholpolitik. Det fanns tvångsvård av alkoholister på en så kallad tork men en tork hade vad jag vet inga murar. De liknande nog mest nutidens öppna fångvårdsanstalter. Så de avslutande orden i referatet är klart missvisande. De gamla nykterhetsnämnderna i småkommuner var också aktiva på annat sätt än att skicka folk på en tork, genom till ex samtal och hembesök av förtroendevalda hos alkoholproblematiker osv. Så de avslutande orden i referatet är missvisande se
replies: text: ::a) "Tills vi återfår en nygammal alkohol- och nykterhetsvårdspolitik måste ändå polisen försöka garantera tryggheten på gator och torg." Vad hans visioner för framtiden är kan vara intressant, men det kan inte ses som viktigare än vad han faktiskt skrev. Metaforen om branden och brandkåren ser jag som en uppenbar omskrivning för aktivitet; polisinsatser, högre murar, tvångsvård. Murarna handlar om att inte ta över andra länders alkoholister. b) Sen, var det inte under femtiotalet denna goda politik monterades ned? Han lyfter ju fram 30-talet som en glansperiod, bland annat pågrund av medvetenheten om alkoholens faror var stor inom arbetarrörelsen kombinerat med motbok, dvs strypt tillgång. »SteiNbergERdb 14 april 2007 kl. 01.57 (CEST)
----
Han framförde också en teori om varför många typer av behandlingar av narkomaner ofta misslyckas. Han menade att narkomaner ofta söker vård utan att ha som avsikt ge upp sin djupa förälskelse i drogen. Deras syfte är istället att undkomma de negativa komplikationerna av drogen och att senare kunna ta ett återfall som en medveten handling. Med andra ord, narkomaner söker sig till vården för att (lära sig) kontrollera sin konsumtion. Vad är det för unikt med den åsikten? Var han ens först med det konstaterandet? »SteiNbergERdb 16 april 2007 kl. 01.44 (CEST)
thread_title: Finländare, trovärdighet och censur

message: Vad är detta: På äldre dar nämde Bejerot också särskilt polisinsatsen för avlusning av Stockholms uteliggare. Den gick till så att polisen på Bejrots iniativ på en viss dag tog in alla kända uteliggare för samtidig avlusning. Därefter fick man avlusa alla poliser som medverkat. Detta var troligen i utkanten av vad som var lagligt men både polisen och uteliggarna var glada över att uteliggarna fick duscha och bli av med lössen. Det är utan inte speciellt encyklopediskt skrivet, och var är källan? Men kul var det och överhuvudtaget tycker jag det säger något om en militant världsförbättrande besserwisser som Nisse; tunghänt bortom det rimliga men med hjärta. »SteiNbergERdb 13 april 2007 kl. 20.50 (CEST)
------
1986 skrev han ett kåseri som säger en hel del om hans person och inställning till alkoholister:
"Vid mitten av 70-talet hade en stor del av våra svårt nedgångna och alkoholiserade uteliggare fått klädlöss, som snabbt spred sig från person till person i de källare, uthus och prång som tjänade som tillfälligt nattlogi. Det var en blandning av svenska och finska "gubbar" i 40-50-årsåldern, hårt märkta av många års dagligt drickande och en nykterhetsvård som passiviserats i avvaktan på den pseudoradikala reform som skulle innebära nykterhetsvårdslagens definitiva avskaffande.
Dessa sociala haverister på evig drift i storstadsvimlet brukade vintertid tillbringa dagarna inomhus på olika T-banestationer. Några spelade dragspel och skrålade sjömansvisor med spruckna röster och tjänade en slant på det, de flesta viggade "en spänn till fika" av smått skrämda eller generade svenssöner i trafikjäktet. Socialvården hade för länge sedan tagit sin förlamade hand från dessa de fattigaste av de fattiga, eftersom de inte visat något intresse för psykoterapeutiska samtal eller andra typer av andliga besvärjelser inom alkoholistvården. Behandlingsansvaret hade i stället i praktiken överförts till hälsovårdsnämnden och renhållningsverket. Problemet var nu reducerat till att gubbarna inte ens visade något intresse av att bli avlusade. Visserligen kunde hälsovårdstjänstemännen ibland få med sig enstaka gubbar till rengöring, men efter några dagar var de återigen nerlusade.
Gubbarna hade nog lämnats åt sitt eländiga öde om det inte varit så att de också lusade ned T-banevagnar, ambulanser, polisbilar och stundom taxin till Systembolaget. I ett hygienmedvetet land som Sverige vill ambulansmän, poliser och taxiförare inte bli nerlusade i tjänsten, så något måste göras åt arbetshygienen och kanske också för de vanliga resenärernas skull. Lagstiftarna, som själva säkerligen aldrig haft klädlöss, hade emellertid inte kunnat förutse en situation som denna, och man hade därför inte givit samhället någon befogenhet att avlusa luskungar som själva sällan var tillräckligt nyktra för att "känna för saken".
Poliserna var förtvivlade och rusade omkring förbannade och nervöst kliande i fyllarresterna. En polisman i ledande ställning blev så desperat att han rådfrågade tjänstgörande polisläkare om "vad fan ska vi göra med lusgubbarna?". Redan som tolvårig stigfinnare i Norrtälje scoutkår i början av 30-talet hade jag fått lära mig grundregeln att om terrängen och kartan inte stämmer överens så är det terrängen som skall gälla. Mitt råd blev därför kort och lakoniskt: Samla ihop alla lusgubbar i en enda samordnad operation och avlusa dem alla på en gång.Så blev det också. De otroligt smutsiga och stinkande T-spritsgubbarna infördes till polishuset, skrubbades rena i grundliga bad och utrustades omgående med nya kläder och skor. Efter några timmar var proceduren med gubbarna klar och poliserna kunde avlusa sig själva. Gubbarna fick en skjuts tillbaka till T-centralen och verkade glada och tacksamma, när de nu väl stod inför fullbordat faktum.
Någon JO-anmälan för rättsövergrepp och olaga frihetsberövande har ännu inte inkommit, men det kanske inte är för sent. Jag vet inte hur lång preskriptionstiden är för pådyvlad avlusning". Nils Bejerot, publicerad i Folket i Bild/Kulturfront 1986:16
13 april 2007 kl. 21.25 (CEST)~
Fint... Frågan är hur man inte blir lakonisk när man skall referera det på ett sakligt encyklopediskt sätt. »SteiNbergERdb 13 april 2007 kl. 21.52 (CEST)
thread_title: Försvinnande stycke

message: Att Bejerots tolkning av statistiken fick häftig kritik av RFHL redan när den lades fram är inget kontroversiellt påstående. Avhandlingen blev trots kritiken godkänd. Bejorot blev  förklarad som docentkompetent vilket enligt akademisk praxis innebär att avhandlingen sågs som mer än godkänd.  Det diskussion i grunden handlar om är hur utvecklingen hade blivit om man inte infört den fria tilldelningen av narkotika. I efterhand har några, bland annat en norsk statistiker(?), valt att formulera i grunden samma kritik men nu framförd med hjälp av diverse statistika facktermer. Eftersom jag läst 20 poäng i statistik så jag förstår facktermerna men jag ser i sak inget nytt. Till ex kritiken att uppgifterna kommer från polisstatistik (är det en nyhet att Bejerot var konsult åt polisen ?), att det kan finnas fel (vilken undersökning som inte kan innehålla fel?), ej utanför statistisk konfindensintervall (dvs nästan 100% ökning på ett år, kan det vara en slump??) osv. Därför bör det nämnas att detta är vad kritikerna skriver. Andra delar inte deras uppfattning. Leif Stenberg 24 april 2007 kl. 23.54 (CEST)
replies: text: Hans undersökningar var begränsade i tid, 1965-1970 i början, och senare förlängt av han själv något i boken. Senare forskning har lagt till info för senare år och gjort matematiska analyser av tidslinjen. Det är inte enligt kritikerna. Det är en forskningsrevision. Att det sen förekommit kritik hela tiden är en sak. Men "enligt kritikerna" bör i så fall sitta på rätt ställe. Sen, det är nog viktigt att peka ut att det faktiskt kan vara ett problem att är polisstatistik, och att slutsatsen, att narkomani sprids på ett epidemiskt sätt, faktiskt kan bedömmas som hängande i luften rent vetenskapligt om än att den är intressant och kanske nyttig i förståelsen av narkomani i samhället. Allt detta har sen skett utefter en tidslinje, mycket av forskningen torpideras först på åttitalet och mycket på nittiotalet. Att blanda ihop den vid publiseringen förda kritiken och den senare är nog olyckligt. Kanske är den bästa att ta det i två sammanhang, att rönen och de politiska implikationerna. »steinbergerdb 25 april 2007 kl. 02.39 (CEST)
replies: text: :Vad är titel och författare till den forskningsrapport som påstås ha torpederat resultaten, den borde finnas publicerad i någon form på Internet om den inehåller så sensationella resultat. Dessutom borde finnas massor av länkar till denna rapport.Leif Stenberg 25 april 2007 kl. 09.27 (CEST)
replies: text: ::Den ena är Leif Lenke & Börje Olssons Legal Drugs - The Swedish Legalizing Experiment of 1965-1967 in Retrospect och sen är det Ole-Jorgen Skog som gjort analysen av tidslinjen, vad den hette framgår inte. Angående att bekämpa drogbasen finns: Nils Christie och Kettil Bruuns Den gode fienden. Alla dessa är missbrukforskare eller kriminologer eller annat. Om du inte hittar originalundersökningarna så finns ett bra kapitel i , som också är mycket gediget. »steinbergerdb
thread_title: Bejerots avhandling

message: Detta är något som får göras från scratch tror jag, för vilken struktur skall vi ha? Personligen skulle jag hellre vilja se en kronologi, där man följer honom. Det här med serietidningarna var ju på 50-talet. Sen hans kritiska granskande av legaliserings projektet, hans smittometafor som sedemera blivit kritiserad. Hans roll som narkotikapolitisk fader. Tillsist hans tid som krönkör och opinionsbildare. I stället för som nu... Hans gärning inom serietidningsvärden eller för finländska alkoholister är ju inte heller mycket till gärningar i jämförelse med narkotika och även norrmalmstorg. »steinbergerdb 26 april 2007 kl. 03.41 (CEST)
thread_title:  Rubriker 

message: Enligt Bejerot samlade polis och kriminalvård under början av 1980-talet ihop spillrorna av decenniers tanklösa utraliberala socialpolitik. Jag kan hålla med om att Bejerot ansåg det, men omdömmet "tankelös ultraliberal socialpolitik" är inget direkt citat och är väl kontroversiellt för att stå som icke -citat. Det är lite obegripligt till på köpet. För vilka säger att 60-70 och det tidiga 80-talet var tankelösa experiment i ultraliberalism på socialområdet? Jag efterlyser omformulering på något sätt. Eller förtydligande att det inte är ett okontroversiellt omdöme, det Bejerot ger om de då gångna decenniernas politik. »steinbergerdb
Parallelt med sin karriär som polisläkare på 60 och 70-talet vandrade han från Clarté och Sveriges kommunistiska Parti (SKP) till Fib/kulturfront där han ansåg skötsamhet och kina som ideal Vad jag förstått av det jag läst är det utomordentligt sant att han var välvillig till Kina, och så även metoderna för opiumrökningsbekämpningen i Kina (liksom hur de bekämpade amfetamin i Japan på 50-talet). Jag har hört att han var maoist. Men medlem i SKP fram till på 70-talet? Jag har också läst att han gick ur SKP på slutet av 50-talet och då snarast funderade på om han skulle gå med i SAP eller inte. Så frågan är vad är sant? »steinbergerdb PS. Källan är inte angiven för stycket, men kommer från Arenaartikeln Den nationella baksmällan. DS.
replies: text: Vad menas med att Bejert skulle ha gått från Clarte  till SKP? Menas SKP på¨50-talet eller SKP på 70 talet? Det "bevis" jag hittat är att 6 av hans mer än 600 artiklar publicerats i SKP-s tidning Gnistan; om det visar något så är det väl att han partipolitiskt obunden debattör är en mer passande beskrivning.Leif Stenberg 6 maj 2007 kl. 00.01 (CEST)
replies: text: :Jag tror som du, att han han var med i SKP tills slutet av 50-talet och sen inte varit partiansluten. Jag har läst i en intervju, jag tror det var i minnesboken, att under tiden många gick över till SAP så velade han, han ville på något sätt testa systemet och inte ha partibok, vilket han verkade tycka vara osportsligt. Jag tror dock att han var forsatt vänster och eventuellt medlem i clarté. Men jag vet inte. Kanske skall ta bort det, tillsvidare? »steinbergerdb

text: :"Konflikten [1956] resulterade i att Nils Bejerot lämnade det kommunistiska partiet och andra vänsterföreningar för att satsa all sin kraft på läkaryrket. Han var besviken på politiken, på bristande civilkurage hos kamraterna i Clarte och kollegerna i föreningen Socialistiska läkare, där han en tid var sekreterare." FIB/Kulturfront var han dock med från början. Allt detta kommer ur Minnesboken. Jag tycker det väger tyngre än Linton om medlemskap på 70-talet. »steinbergerdb
Hela artikeln känns som ett nordkoreansk hyllningtal till den forna ledaren. Är det Bejerot vänskapsförening som kidnappat wikipedia?
thread_title:  Mindre bra saker... 

message: Jag gjorde en omdisponering och följande nyskrivna stycke fick inte plats: "Bejerot skrev flera år efter sin doktorsavhandling ett kapitel i sin bok Missbruk, alkohol, narkotika och frihetBejerot:Missbruk, narkotika och frihet, sid 59-76 en egen kommentar till svängningarna i statistiken. Han han pekade på att förändringarna i narkotikapolitiken inte bara bestod i förändringarna i den legala förskrivningen av narkotika utan även av polisoffensiven våren 1970, nya former av injektionsmissbruk med heroin, gripandet av storlangaren Karl Pauksch 1972, variationer i gränsen för åtalseftergift för eget innehav av narkotika under 1970 talet samt variationer i gränskontrollen med mera. Hans personliga slutsats var dock fortfarande att en restriktivare narkotikapolitik är ägnad att minska missbruksaktiviteten." Jag har inget emot att det är med, men det är inte längre lätt att passa in det. LS som skrev det, har nog bäst förutsättningar. »steinbergerdb 14 maj 2007 kl. 20.00 (CEST)
thread_title:  Det tappade stycket. 

message: En av Bejerots poänger var att bruket av narkotika   sprids genom någon form av personliga kontakt med personer som redan använder narkotika. Bejerot använder ofta jämförelsen med epidemier i den vanliga medicinska betydelsen. Sådana epidemier kan bekämpas på flera sätt men ett vanligt sätt är att så snabbt försöka identifiera smittbärarna,  isolera dem från kontakter med icke smittade och behandla dem under kontrollerade former. Chansen att begränsa spridningen är större ju tidigare man kan identifiera de smittade personerna och sätta in åtgärder. 
Det är ett missförstånd om man tror att Bejerot förslag till åtgärder enbart bestod av att sätta folk i fängelse.  Uppföljning av andra myndigheter än polis och åklagare var också viktiga i hans perspektiv. I hans samtid var dock detta i Sverige så självklart så det fanns ingen anledning för Bejerot att föra någon polemik om att man bör göra åtgärder av typ stöd till familjer, föräldrar, rådgivning, frivillig vård osv.  Det han ville visa var att det inte räckte med dessa åtgärder. "Smittbärarna" skulle identifieras och isoleras om det var nödvändigt för att skydda andra medborgare.   
Men jag tycker att siffrorna 1 på 100 i USA jämfört med 1 på 1400 är mycket relevanta om man diskuterar effekterna av den narkotikapapolitik som inspirerats av  Bejerot.  Han blir i artikeln anklagad för att vara inhuman .  Men om hela paketet av åtgärder i slutänden leder till väldigt få personer sitter i fängelse, åtminstone jämfört med USA, så bör det väl tvärtom ses konsekvenserna av Bejerots politik ses som mycket humana, åtminstone om man mäter hur stor andel av befolkningen som sitter i fängelse.  --Leif Stenberg 6 april 2008 kl. 22.37 (CEST)
replies: text: Nu skiljer sig ju straffrättligt tänkande överhuvudtaget mellan USA och Sverige, helt oavsett Bejerot. Få sätts i fängelse och ännu färre så länge som i USA. Men nu, med dina tillägg i artikeln blir det tillräckligt begripligt. Överhuvudtaget bra, faktiskt. Steinberger 7 april 2008 kl. 00.18 (CEST)

text: Jag tog bort avsnittet med fängelsejämförelsen. Jag tror den kan vara missvisande i detta samanahang av anledningar man kan utläsa ovan - dessutom borde det ändå stå klart nu att han inte ville få in varenda sate till narkoman i finkan. Jag tog även bort hans försvar av sin doktorsavhandling. Emellertid är det inget försvar, de skedde innan de seriösa retrospektiva undersökningarna av legalförskrivningen och Bejerots avhandling. Skall de tas med måste det framgå, men jag tycker det är onödigt. Jag har försökt att linda kritiken lite i gengäld. Steinberger 7 april 2008 kl. 20.57 (CEST)
LS verkar vara av åsikten att uppenbart är fel att han diagnostiserade och medicinskt dokumenterade det första fallen av intravenöst missbruk 1954. Jag har emellertid källor för det. Emellertid vill jag säga att huruvida det hade uppmärksammats utanför medicinska kretsar är för mig okänt. Eventuellt är begåvade men knarkande konstnärer inte "administrativt synliga". De läkare de går till kanske inte är intresserade av att dokumentera sina patienter på det sättet, ect. Kanske är det så att det skall till en vikarie, utan lojalitetsband till sina patienter, för att göra "den fösta upptäkten". I en annan källa än den jag angett här (men som jag inte kommer ihåg vilken det var), läste jag att det var det första fallet av "epidemiskt" narkotikamissbruk. Om det nu inte bara skall uttydas som "smittad narkomani" så kanske man avser det första kända fallet av narkotikamissbrukare utan varje form av självinsikt och vilja att sluta... Steinberger 7 april 2008 kl. 23.24 (CEST)
thread_title: Missbrukarens påverkan på andra

message: Jag gjorde mig omaket att kolla upp huruvida socialstyrelsen använder sig av Bejerots epidemiska spridningsteori, och nej. I de fall de använder ordet epidemiskt eller epidemiologiskt så syftar de på olika epidemiologiska studier. Det är verkligen inte samma sak, och jag tycker det är djupt missvisade att påskina att det vore så.  Steinberger 12 april 2008 kl. 15.46 (CEST)
replies: text: Vad jag vet har ingen drogforskare angripit vetenskapsgrenen epidemiologi, varför skulle de det? Steinberger 12 april 2008 kl. 18.36 (CEST)
I Drogernas Historia av en amerikan som heter David T Courtwright, påstås det att injection av amfetamin uppstod i Sverige. Uppgiften kommer förmodligen från en viss professor Gunnar Inghe som sätter början på injectionsmissbruket till början av 50-talet och då först subcutant. På annat håll har jag fått reda på att ett konstnärssällskapet som kallades Metamorfos (ibland skämtsamt Metamorfin) hade medlemmar med hög kompetens på området farmakologi och exprimenterade med morfin och amfetamin, bland annat, under slutet av 40-talet. Således finns det två historieskrivningar. Vilken är rätt: Bejerot/Hartelius eller Courtwright/Inghe/diverse? Inghe var död när B/Hs bok skrevs, men han var han som socialläkare på Karolinska under 40-talet och hans åsikter väger i mina ögon tyngre än en enkel mening i vad som framstår som en politisk debattbok. Steinberger 15 april 2008 kl. 07.22 (CEST)
thread_title:  Epidem... 

message: Leif Stenberg gjorde ett intressant tillägg. Han hade tidigare skrivit att "Det är ett missförstånd om man tror att Bejerot förslag till åtgärder enbart bestod av att sätta folk i fängelse". Och det kan jag gå med på. Sen kommer tillägget: "... eller tvångsvård." Nu börjar det intressanta för sen så refererar Stenberg själv ett avsnitt där Bejerot/Hartelius/RNS bland annat önskar sig behandling under hot om tvång (eller åtminstone drakoniska åtgärder) medelst föreskrifter i villkorliga domar. Detta är en spetsfundighet, för i mina ögon är det ingen skillnad mellan föreskrifter med hot om fängelse vid avvikelse från behandling och egentlig tvångsvård. Skillnaden är oerhört teoretisk och abstrakt för till exempel en missbrukare som skulle få en sådan dom, vad blir alternativen? Jag kan förstå hur hot om tvång ger en schimär av frivillighet genom att den lägger individens öde i dess egna händer, och att detta förmodligen är gynnsamt ur behandlingsynpunkt. Men, det spelar ingen roll, det är manipulativt, oärligt och definitivt inte NPOV. Steinberger 15 april 2008 kl. 19.08 (CEST)
thread_title:  De jure och de facto tvångsvård... 

message: Jag är ganska säker på att han gått på vid någon medicinsk skola i London och läst epidemiologi. Men jag kommer inte ihåg var jag läst det. Vad jag förstått så var detta innan 1965, då han gav sig in i debatten. Det är ju förövrig ganska logiskt var han fått sin inspiration från om man läser Narkotika och Missbruk (eller vad det heter). Jag har försökt att komma ihåg var jag såg det här med skolan, och även letat något litet, men jag hittade det inte igen. Jag kommer inte ens ihåg om det var i en bok eller på internet. Men det är ju ganska centralt, så om någon vill leta och hittar det så skall det ju läggas till i biografin. Biografin borde dessutom utökas och nagelfaras betydligt mer, då jag misstänker att det är ganska ofullständig. Steinberger 9 maj 2008 kl. 00.52 (CEST)
replies: text: :”Som WHO-stipendiat hade han studerat epidemiologi vid London School of Hygiene” [Jonas Hartelius  i Nils  Bejerot— forskaren, folkupplysaren, pionjären i kampen mot narkotikan sid 78]Leif Stenberg 9 maj 2008 kl. 12.45 (CEST)
replies: text: ::Synd bara att det saknar årtal, Jag har för mig att det stod vilket årtal i källan jag läste, eventuellt 58, men jag är verkligen inte säker. Skall ta mig en lång funderare, för jag tror inte att det är i "forskare, folk..." som jag själv snappat upp det.Steinberger 9 maj 2008 kl. 13.13 (CEST)
thread_title:  Skola i England? 

message: Leif Stenberg ändrade i natt flera stycken på texten och markerade de ändringarna som "språkliga justeringar": kritiken vid disputationen kom från medlemmar i betygsnämnden och andra forskare, inte från RFHL-hejdukar som han försöker antyda. Det är tydligt att han anstränger sig hårt för att polera Bejerots idag något buckliga sköld. Om han hävdar att personerna som kritiserade honom vid disputationen var RFHL-anknutna så får han nog visa det. Jag rullar tillbaka den ändringen. 
replies: text: :a)Att RFHL-anknutna personer var var mycket aktiva vid disputationen hävdas av Carol Bejerot i en bok som var min källa. Eftersom RFHL kritiserades starkt av Bejerot så framstår Carol Bejerots påstående som trovärdigt.  
b) Betygsnämndens roll är att vara kritiska och ifrågasätta  metoder och slutsatser.  Att ledamöter i en betygsnämnd ställer kritiska frågor är inte detsamma som att de tycker att en avhandlingen är bristfällig. Deras roll är ju att ifrågasätta och pressa doktoranden.  Det saknas som jag ser det underlag för att påstå att betygsnämnden skulle ha varit mer än vanligt kritiska Bejerots avhandling. 
Jag har tagit bort alla ord som pekar ut vilka som var kritiska vid disputationen. Leif Stenberg (diskussion) 9 april 2014 kl. 19.38 (CEST)
thread_title:  Redigering för att dölja information 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 4 externa länkar på Nils Bejerot. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20110927050525/http://www.drugtext.org/Second-Brain-Report/drug-addiction-2.html till http://www.drugtext.org/Second-Brain-Report/drug-addiction-2.html
*Korrigerade formatering/användning för http://www.rfhl.se/rfhl_special_001/oberoende/8.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20121016232133/http://www.drugtext.org/Addiction/changing-images-of-the-addict-and-addiction.html till http://www.drugtext.org/Addiction/changing-images-of-the-addict-and-addiction.html
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070926235343/http://eskilstuna.se/templates/Page____21140.aspx till http://eskilstuna.se/templates/Page____21140.aspx
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 23 maj 2017 kl. 07.06 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Nils Bejerot. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070928125530/http://www.snpf.org/Artiklar/nils_bejerot__polisl%C3%A4kare.htm till http://www.snpf.org/Artiklar/nils_bejerot__polisl%C3%A4kare.htm
*Lade  till http://www.shef.ac.uk/content/1/c6/04/19/07/chatwin.pdf
*Lade  till http://www.nilsbejerot.se/non.pdf.
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070816131851/http://www.arenagruppen.se/ag5/p.asp?authID=3&ID=1122&type=3&cat=arena till http://www.arenagruppen.se/ag5/p.asp?authID=3&ID=1122&type=3&cat=arena
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 8 september 2017 kl. 18.47 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Nils Bejerot. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20110606161128/http://www.shef.ac.uk/content/1/c6/04/19/07/chatwin.pdf till http://www.shef.ac.uk/content/1/c6/04/19/07/chatwin.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 7 april 2019 kl. 09.47 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade