Diskussion:Lista över svenska ordaccentsskilda minimala par

message: Sorry, jag var för klåfingrig och tog bort min ändring igen. --Salcional 27 september 2007 kl. 23.14 (CEST)
Har "Elsass" huvudtryck på första stavelsen? Om trycket ligger på slutet, som i madrass, passar det inte. Skvattram 27 oktober 2007 kl. 19.48 (CEST)
replies: text: Ja, Elsass har tryck på första stavelsen. Salcional 27 oktober 2007 kl. 23.39 (CEST)
replies: text: :OK, men eftersom regionen idag ligger i Frankrike, är det då inte den franska formen som fungerar, eller bör fungera, som dess officiella namn i svenskan? Skvattram 28 oktober 2007 kl. 16.55 (CET)
replies: text: ::Jag vet inte vilken av formerna Alsace och Elsass som är vanligast i Sverige. I vilket fall som helst ser jag inte att det spelar någon roll för frågan om Elsas/Elsass ska få vara med på listan. Salcional 28 oktober 2007 kl. 21.47 (CET)
replies: text: ::: Frågan är väl om Elsass är ett svenskt ord, dvs ett namn som används på svenska. Å andra sidan kan man nog fråga sig samma sak om konjunktivformen av svärja. Jag är imponerad av den som hittade ordet, men jag tror inte att 99 % av dem som talar svenska som modersmål skulle förstå det, och det har nog inte använts så särdeles många gånger de senaste tvåhundra åren. Gråzon ... —CÆSAR 28 oktober 2007 kl. 23.27 (CET)
replies: text: :::: Kul att lyckas göra någon imponerad :) Jag kan kanske nästan hålla med om att det är lite gråzon där, men personligen tyckte jag ju att det var mer ljusgrått än mörkgrått. Jag tror också att en del av perfektparticipen i listans minimala par existerar som självständiga ord (i stället för i sammansättningar) mest i teorin, t.ex. stånden, så det finns väl en och annan grå fläck på fler ställen. Det är svårt att sätta en tydlig och subjektivitetsfri gräns. Fler får väl tycka till.
Skvattram 28 oktober 2007 kl. 23.49 (CET)
Skvattram 28 oktober 2007 kl. 23.49 (CET)
Skvattram 28 oktober 2007 kl. 23.49 (CET)
replies: text: :::::Stånden var tydligen ett dumt exempel, då det inte fanns med, men perfektparticipet stigen är väl ganska "teoretiskt". Vad ska förresten knullen med grav accent betyda?
Skvattram 28 oktober 2007 kl. 23.52 (CET)
replies: text: :::::: Jag tänkte ta upp det med. Substantivet knulle (jfr knalle) är utdött enligt SAOB, och jag betvivlar att någon böjer verbet knulla starkt. Egentligen borde ordkolumnerna få varsin förklaringskolumn så att det alltid framgår vad som menas. —CÆSAR 29 oktober 2007 kl. 10.02 (CET)

text: :::::: Knullen (med akut accent) var nog snarare tänkt som bestämd form plural av ett knull än som particip. Skvattram 29 oktober 2007 kl. 11.55 (CET)
replies: text: ::::::: Ja, det har jag ingen invändning mot. Funnes perfektparticipformen knullen så skulle den dock uttalas med grav accent, som du efterfrågade. Ordet lades till av en oinloggad med ett enda bidrag, så det kan vara fråga om ett skämt. —CÆSAR 29 oktober 2007 kl. 12.55 (CET)

message: Skulle det funka med breven - brevvän som minimalt par, eller blir v-ljudet något längre i brevvän på grund av att det hör till båda ordleden?
Skvattram 29 oktober 2007 kl. 22.13 (CET)
replies: text: Jag tycker att breven - brevvän fungerar. Salcional 1 november 2007 kl. 18.46 (CET)
replies: text: : Jag tror nog många uttalar det lite åt hållet brev-vän, så jag tog bort det. /NH 17 januari 2012 kl. 17.21 (CET)
replies: text: ::Instämmer.  Dessutom är det inte alla svenska dialekter som uttalar e och ä likadant i den positionen.  Jag gör det inte. Lsj 17 januari 2012 kl. 17.39 (CET)
thread_title: Breven/brevvän?

message: Skall detta verkligen ses som två par: världen-värden och värden-värden? Man skulle kunna skriva det som ett, med världen/värden i akutkolumnen och värden gravkolumnen. Personligen tycker jag det vore vettigare så.
Skvattram 29 oktober 2007 kl. 22.21 (CET)
thread_title: Världen/värden

message: Jag tror vi bör utesluta plurala verbformer. Annars kan vi få hur många som helst där. (maten, lagen, hoppen etc) I princip är plurala verbformer formellt avskaffade, till skillnad från konjunktiv faktiskt. Vad gäller träden, dock, så lär det enligt NE finnas ett substantiv som heter (ett) träde och som heter träden i plural, så ordet kan vara kvar och i princip skulle trädet - trädet kunna läggas in också.
Skvattram 1 november 2007 kl. 19.51 (CET)
Jag tog därför bort kommentaren om imperativ, så att träden med grav accent får vara plural av substantivet träde. Jag har även själv lockats att räkna med plurala verbformer, men lyckats lägga lite band på mig själv. Förut har jag för mig att det i anslutning till listan fanns ett stycke text där det också stod att "om man även räknar med plurala verbformer blir de minimala paren" betydligt fler, så att man i alla fall var medveten om dem. Eventuellt låg listan i artikeln om ordaccent då. Man kunde kanske likväl ha en kommentar om det i anslutning till listan här också och i så fall ange ett exempel där i stället för i själva listan.
Skvattram 1 november 2007 kl. 20.00 (CET)
Skvattram 1 november 2007 kl. 20.00 (CET)
replies: text: Dina resonemang är vettiga. Salcional 1 november 2007 kl. 20.13 (CET)
replies: text: :Instämmer till fullo! Inkluderade just trädet i listan. Träde är en annan ordform för träda, som jag länkade till.//Kiewbra 27 februari 2012 kl. 00.50 (CET)
thread_title: Träden

message: Hör detta ordpar hit? Plural av "ett [geometriskt] plan" respektive bestämd form av "en [t.ex. djävulsk] plan"?
replies: text: Nej, såvitt jag kan se (höra) så uttalas de exakt lika. Jag tolkar ditt första ord som bestämd form pluralis av "ett [geometriskt] plan". Salcional 24 juli 2011 kl. 22.56 (CEST)
replies: text: :Båda har samma ordaccent i min idiolekt. Bort med dem. Lsj 24 juli 2011 kl. 22.57 (CEST)
replies: text: ::Det skulle fungerat med pluralformen: "I planen eder tid dåligt, herr Hans". Men pluralformer har vi alltså bestämt oss för att inte ta med. --Mlewan 17 januari 2012 kl. 16.58 (CET)
replies: text: :::Skulle det inte blivit "planeren" i det fallet? 惑乱 分からん * \)/ (\ (< \) (2 /) /)/ * (disk) 28 oktober 2012 kl. 00.41 (CEST)
replies: text: ::::Av "planera" alltså... Jo, undrar hur jag tänkte där. Det finns ett verb "plana" också, men det blir riktigt krystat att få till ett bra exempel med det. --Mlewan (disk) 31 oktober 2012 kl. 22.25 (CET)
thread_title:  Planen? 

message: Kul lista! Lite kul att knäcka orden. Jag sätter ut lite förtydliga-mallar på ord jag inte begriper vad som avses. Kan ju hända att jag missar det uppenbara, men det är ju rätt lätt att lägga till en förklaring i högerspalten eller göra en wikilänk av ordet. /Kiewbra 23 februari 2012 kl. 22.24 (CET)
thread_title: Förklaringar

message: Det finns inget "länder" med grav accent som betyder "ger resultat". Alla presensformer av er-verb har akut accent. Skvattram 24 februari 2012 kl. 01.33 (CET) Pluralformen av länd, däremot, uttalas väl med grav accent, dvs inte med samma accent som "händer" och "tänder" eller som "länder" i betydelsen stater/nationer. Skvattram 24 februari 2012 kl. 01.37 (CET)
replies: text: Jag ger mej direkt på verbet! Jag utgick från uttalsanvisningarna i NE:s ordbok. Lända är ett gammalt verb som betyder typ "ger resultat", men naturligtvis ändras ordaccenten vid böjning. Däremot anger faktiskt ordboken explicit akut ordaccent för pluralformen av länd. Jag är inte den som tänker säja emot, det är inte direkt ett ord jag har hört många gånger i obestämd plural... Kiewbra 24 februari 2012 kl. 01.44 (CET)

text: Sjyst att du hakade på den här lilla uppstyrningen förresten. Jag är ärligt nyfiken på vad som menas med en del av de ord som jag har markerat. (Jag misstänker att några kan var felaktiga böjningar.) / Kiewbra 24 februari 2012 kl. 01.50 (CET)
replies: text: :Jag använder det inte heller vardagligen, men tycker det låter konstigt att uttala det med akut accent. Tvåstaviga er-pluraler har oftast grav accent, såvida de inte tillhör någon av följande grupper:
1. folkslag, folkgrupper: britter, ester, goter, khmerer
2. ord som i singular slutar på obetonad -el, eller -en: fabler, cykler, regler, sägner
3. ord med vokalförändring i pluralböjningen: städer, böter, nötter, getter (Söner är ett undatag.)
4. beståndsdelar i kroppen, som förekommer i stora mängder: celler, nerver, vener, porer
Därtill finns några undantag: Saker, larver, normer, dogmer, spasmer och ett par stycken till. Gränder är också ett sådant undantag. Det kan ha fått sin plural i analogi med alla omljudspluraler på -er: stränder, änder, bränder m.fl. För länder av länd funkar nog inte den förklaringen, eftersom sammanfallande former skapar oklarhet. Möjligen kan länder av länd föras till grupp nummer 4. I så fall måste "länder" utgå från listan, eftersom det inte finns någon variant med grav accent. Skvattram 24 februari 2012 kl. 02.01 (CET)
När man skriver om ord, t.ex. "perfekt particip av ge" kan vi väl markera orden kursivt "perfekt particip av ge". Jag tycker det blir tydligare så. Skvattram 24 februari 2012 kl. 02.05 (CET)

text: :Spännande! Du har onekligen bättre kåll än mej i de här frågorna. Du kanske också kan reda i frågan nedan? ;)
thread_title: Länder

message: Jag ifrågasätter giften som bestämd form plural av gift. Det skulle ju vara analogt med bord-borden, men jag tror ändå att den rätta böjningen är gift, gifter, gifterna. /Kiewbra 27 februari 2012 kl. 00.46 (CET)
replies: text: Det är möjligt, även om neutrum-ord som slutar på konsonant normalt får nollplural (ingen ändelse), så finns det undantag, och "gifter, gifterna" låter verkligen inte främmande. Det finns dock även ord som har två godkända böjningsmönster. Jag skulle vilja kolla i SAOL eller ännu hellre i SAOB. Vi ska reda ut det, men för egen del har jag inte möjlighet att göra det på ett par dagar. Men även "gifter" är då ett minimalt par: gífter (ingår äktenskap) - gìfter (farliga ämnen) Skvattram 27 februari 2012 kl. 11.07 (CET)
replies: text: :SAOL och NE:s ordbok anger böjning gift -et -er. Kan man ur detta dra slutsatsen att det är gifterna som gäller å inte giften? Här är SAOBs entry, som är lite för fackmässig för mej att begripa mej på: http://g3.spraakdata.gu.se/saob/show.phtml?filenr=1/85/14.html

text: :Jag lägger till gifter-gifter som uppenbarligen är ett minimalt par. /Kiewbra 27 februari 2012 kl. 12.37 (CET)
replies: text: ::Ja, ta bort giften. Skvattram 28 februari 2012 kl. 23.34 (CET)
thread_title: Giften

message: Vi har en liknande situation nu med mod, dropp, och spad, alla tre med t-genus. Jag kan inte hitta belägg för att någon av dem kan böjas moden, droppen, spaden i mina ordböcker. (Som förmodligen ursprungligen avsågs, och som nån nu har wikilänkat till mod, dropp och spad.) / Kiewbra 29 februari 2012 kl. 00.35 (CET)
replies: text: Mod är väl lite osäkert om det finns i plural, men droppen och spaden är väl inte konstiga? En googling ger bland andra "Dag efter dag kopplades de olika droppen bort." "Spara även lite av de olika spaden." /jssfrk (d|b) 29 februari 2012 kl. 13.28 (CET)
replies: text: :Hoppas det är okej att jag lade in en ny rubrik. Mod skulle jag gärna ta bort med en gång, det känns helt uteslutet. Som sagt hittar jag inte pluralböjningarna i några ordböcker, men å andra sidan vill jag järna tycka att vad som är korekt bestäms av dem som använder språket. Kan du länka till en relevant google-sökning? Jag får inte upp resultat om nåt annat än droppar och spadar...Kiewbra (diskussion) 2 mars 2012 kl. 16.46 (CET)
replies: text: ::"Moden" kan vi nog stryka som sagt, jag har svårt att se att det kan finnas i plural. Jag sökte på "de olika droppen" och "de olika spaden" inom citattecken för att få relevanta träffar, men det går säkert att söka på andra sätt också. Orden följer ju annars "vanlig svensk grammatik"; de är neutrum med nollplural, alltså får de -en i plural. Det behöver inte stå i ordböcker, det följer av deklinationen (den femte, för att vara exakt). /jssfrk (d|b) 2 mars 2012 kl. 17.03 (CET)
replies: text: :::Då är jag med på noterna. Jag tog bort mina mallar från droppen och spaden, och raderade moden. Tacke för förklaringarna! Kiewbra (diskussion) 6 mars 2012 kl. 13.23 (CET)
thread_title: Moden droppen och spaden

message: Jag fixade till listans sortering, som var inkosekvent. Zoona/sona låg t.ex under s, medan oskar/åskar låg under o. Jag valde ljudsorteringen (dvs zoona/sona under s) av framför allt några skäl:
1. Båda kolumnerna blir otvetydigt sorterade.
2. Besläktade ordpar kommer intill varandra.
3. Mycket var redan ljudsorterat.
4. Det kändes bra.
Hoppas inte det var ett dåligt drag.
/Kiewbra (diskussion) 7 mars 2012 kl. 21.18 (CET)
thread_title:  Sortering 

message: Någon har lagt in genitiver av ordpar som också finns med i grundform/nominativ. Ska vi inte hoppa över genitiverna, eftersom sådana par alltid bildas när båda orden är substantiviska? Det känns onödigt och överflödigt att ha med dem. Däremot kan man ha med en kommentar om att de finns men har hoppats över i texten före själva listan. Skvattram (disk) 12 mars 2012 kl. 22.24 (CET)
replies: text: Helt klart! Jag hade en känsla av att nåt inte stämde, utan att sätta ord på den... ;) Kiewbra (disk) 12 mars 2012 kl. 23.06 (CET)

text: Där en genitiv åkså blir en verbböjning, bonas - bonas? Kiewbra (disk) 12 mars 2012 kl. 23.10 (CET)
replies: text: :Inte lika illa, men kanske ska man hoppa över det också, eftersom det i båda fallen är ett grammatiskt tillägg till något som redan var ett minimalt par, ett tillägg som inte påverkar betoningen eller antalet stavelser. Jag känner mig inte lika bestämd om denna sak, som ju gäller samtliga tänkbara fall där bestämda pluraler på -na sammanfaller med infinitiv av verb, men lutar åt att de bör hoppas över. Skvattram (disk) 12 mars 2012 kl. 23.38 (CET)
Jo, jag tycker vi hoppar över dem och av samma anledning hoppar vi över "regeln - regeln", eftersom det även där hos båda orden rör sig om ett grammatiskt tillägg som inte påverkar antalet stavelser eller betoningen. Det räcker då att "regel - regel" finns med. Skvattram (disk) 12 mars 2012 kl. 23.44 (CET)
thread_title: Genitiver

message: Finns pluralformen "ören"? Har inte "öre" oförändrad plural; det heter ju "50 öre"?
Skvattram (disk) 13 mars 2012 kl. 17.53 (CET)
replies: text: <<slår upp>> NE:s ordbok har pluralformen ören, med två exempelmeningar: "de lyckades samla ihop tillräckligt många ören för att växla till sej en enkrona för telefonautomaten" och "några ören hit eller dit spelar väl ingen roll" Det kanske lever kvar från då ören inte bara fanns i teorin. ;) /Kiewbra (disk) 13 mars 2012 kl. 19.41 (CET)
thread_title: Öre

message: Nu jick jag ijenåm artikeln och satte efter bästa förmåga kommatecken mellan betydelsenyanser och semikolon mellan helt sjilda innebörder, efter förslág från Skvattram. Gränsen är väl inte solklar, å eftersom jag inte har full kåll på vad allt betyder får ni järna sjustera indelningen om nåt komma nånstans känns mer som ett semikolån. /Kiewbra (disk) 13 mars 2012 kl. 19.47 (CET)
thread_title:  Betydelsenyanser / sjilda innebørder 

message: Det finns tydligen en sɔrts växter sɔm heter dån. SAOL: dån s. -en. Säger detta något om pluralfɔrmen? Ev. har vi ett minimalt par med verbet dåna. /Kiewbra (disk) 14 mars 2012 kl. 13.11 (CET)
replies: text: "Dånen" bör vara bestämd singular och det bör då uttalas med akut accent, eftersom det är bildad till en enstavig stam. Även den bestämda pluralen av neutrumordet "dån" uttalas med akut accent, så inget minimalt par där. "Dåna" bör inte förekomma i böjningsmönstret för växten "dån". Eftersom genus ska vara utrum bör pluralen vara -ar eller -er och bestämd plural sluta på -arna eller -erna. Skvattram (disk) 14 mars 2012 kl. 22.14 (CET)
thread_title:  Dåna 

message: "Kubben" (kubbe-n) har aldrig akut accent. Sammansättningar (t.ex. "huggkubben") räknas som egna ord med egna accentmönster. "Huggkubben" har grav accent med huvudtryck på "hugg", starkt bitryck på "kubb" och svagtryck på "en". Tonen sjunker något på "hugg", stiger på bitrycksstavelsen och sjunker åter på svagtrycksstavelsen. Om man ser till just relationen mellan stavelserna "kubb" och "en" i "huggkubben" så är den som en akut accent - det är riktigt - men en sammansättning räknas som ett ord med en accent för hela ordet. Alla enkla ord med grav accent blir som akutaccentuerade när de ingår som slutled i en sammansättning, eftersom sammansättningen har grav accent och stigande ton på efterledets mest betonade stavelse, jfr. "manad" - "uppmanad", "kvistar" - "grankvistar", "gubben" - "tomtegubben". Sett isolerat är alltså relationen mellan näst sista och sista stavelserna i dessa ordled som en akut accent, trots att de som självständiga ord har grav accent; det är en fonetisk regel i svenska språket. Sammansättningarna som helhet har dock grav accent. Ska vi ha en kommentar om att ordet "även kan ha akut accent", med hänvisning till sammansättningar, för ordet "kubbe-n", så ska vi ha de på alla ord: 
*tomte-n - jultomten
*ande-n - dödsanden
*bena - mittbena
*boken (halvskämd) - jätteboken
*fästen - rövarfästen
*värde-n - marknadsvärden
*slagen (utsatt för slag) - ihjälslagen
osv.    
Skvattram (disk) 21 mars 2012 kl. 11.38 (CET)
replies: text: Tack för informationen, kul grejer! Det var dock inte så jag menade, men jag förstår att det blev missförstånd. Huggkubben och vedkubben var bara tänkta som exempel på ordets betydelse. Ordet separat skulle jag aldrig uttala med akut accent, men jag tänkte att vissa nog jorde det eftersom SAOL angav kubb som en alternativ form till kubbe. Säger man kubb i singular (enstavigt=akut) borde väl den accenten behållas till best form? Kiewbra (disk) 23 mars 2012 kl. 22.31 (CET)
replies: text: :Ja, den som säger "kubb" i obestämd singular om en sådan sak som en huggkubbe, den personen säger säkerligen den bestämda formen "kubben" med akut accent, medan den som säger "kubbe" i obestämd singular säger den bestämda formen "kubben" med grav accent. Jag hade också själv kikat på kubb/kubbe i SAOL, men tyckte det blev för krångligt att ta itu med när de räknades som alternativa varianter av samma ord. Jag kikade igenom G och H i SAOL idag och samma sak gäller tydligen "grep" och "grepe". Skvattram (disk) 23 mars 2012 kl. 23.11 (CET)
thread_title: Kubben

message: Paret "rått kött" och "råttkött"  förmodar jag  inte platsar här då "rått kött" inte är ett ord, men kanske vore det intressant med en lista över sådana par också? Eller är jag ute och cyklar gällande grav och akut accent på dessa köttstycken? Lowbop (disk) 23 oktober 2012 kl. 20.55 (CEST)
replies: text: "Rått kött" kan uttalas ungefär som ett tvåstavigt ord med akut accent, men det kan nog variera för mycket för en listning. Jämför t.ex. "blå bär" och "blåbär". "Blåbär" är ett ord som har akut accent. "Uttalet av "blå bär" kan vara ungefär likadant, men behöver inte vara det, och oftast blir det nog lite starkare tryck på "bär" när det är ett separat ord än när det utgör en del av sammansättningen "blåbär". Skvattram (disk) 23 oktober 2012 kl. 23.02 (CEST)
thread_title:  Flera ord 

message: "Kummel" i betydelsen stenhög eller gravröse uttalas väl med akut accent, men hur är det med fisken "kummel". Jag har nog aldrig hört någon säga fisknamnet, utan bara sett det i skrift. Skvattram (disk) 21 december 2012 kl. 12.08 (CET)
replies: text: Slog upp det. Akut på båda. -- Kiewbra (disk) 1 januari 2013 kl. 16.24 (CET)
thread_title:  Kummel 

message: Någon har lagt in att personnamnet Axel, till skillnad från appellativen axel, uttalas med grav accent. Jag har aldrig hört någon uttala Axel med grav accent. Finns det ens som alternativ?
Skvattram (disk) 19 mars 2013 kl. 00.51 (CET)
replies: text: Hur skulle man annars uttala Axel, om inte med grav accent? :)  Nej, skämt åsido, jag uttalar nog Axel Teichmann med akut accent, men personer jag möter i verkliga livet, i en västsvensk kontext, uttalar jag gravt.  Utan tvekan. Fomalhaut (diskussion) 21 januari 2021 kl. 18.24 (CET)
thread_title:  Axel 

message: Borde inte länkarna gå till wiktionary eftersom det är "ordaccentsskilda"? Till exempel axel och Axel. Maundwiki (diskussion) 14 oktober 2015 kl. 23.51 (CEST)
thread_title:  Wikilänkar 

message: Passar ordparet viken/viken in? Jag vet inte om "viken" i "den här lappen är viken på mitten." gillas. Moberg (diskussion) 10 december 2016 kl. 11.25 (CET)
thread_title:  Viken, participvariant av vikt 

message: Ursäkta felklick av mig; jag skull göra ogjord eftersom redigeringen var oförklarad och, såvitt jag kan förstå, omotiverad. Jan Arvid Götesson (diskussion) 19 maj 2019 kl. 23.15 (CEST)
thread_title:  Felaktig tillbakarullning av mig efter Maundwikis redigering 

message: Ditt bidrag (Babben–babben) var korrekt. Egennamn (proprier) är substantiv lika väl appellativ. Och det som förut kallades slangord är riktiga ord. Jan Arvid Götesson (diskussion) 10 mars 2020 kl. 05.09 (CET)
replies: text: Visst, de hör hit så länge man kan belägga deras existens (eller i alla fall inte tvivla på den). --Per W (diskussion) 10 mars 2020 kl. 08.58 (CET)
thread_title:  Egennamn och det som förut kallades slangord tas med i listan (Babben–babben). 

message: Hur gör vi med icke‑svenska personnamn på personer som alla känner till, och som kommer att stå i historieböckerna? Kaja Kallas – fågeln kaja kallas av några ornitologer Coloeus, av några Corvus. Jan Arvid Götesson (diskussion) 18 maj 2022 kl. 14.49 (CEST)
thread_title:  Icke‑svenskspråkiga, mycket kända personer?