Wikipediadiskussion:Särskiljning/Arkiv 2012-2016

message: Jag tycker det vore bra med förgreningssida redan då uppslagsordet har mer än en betydelse. Så jag föreslår att nuvarande mening:
”Om det finns fler än tre betydelser av ett uppslagsord, eller om ingen av betydelserna självklart har företräde, används en förgreningssida som listar alla de olika betydelserna.”
ändras till:
”Om det finns fler än en betydelse av ett uppslagsord används en förgreningssida som listar alla de olika betydelserna.”
/--Nyström 21 februari 2012 kl. 16.13 (CET)
replies: text: Jag tycker det vore dåligt. Det är onödigt att låta alla som vill läsa om ettdera namnet klicka sig fram till rätt artikel, istället för bara de som är ute efter den minst vanliga betydelsen. Majoriteten som söker på Sverige är med all säkerhet ute efter att läsa om landet, inte om diverse hymner, Tv-program eller holmar.

text: andejons 21 februari 2012 kl. 16.40 (CET)
replies: text: :Men går inte en sådan "Sverige-lösning" att kombinera med mitt förslag? /--Nyström 21 februari 2012 kl. 17.38 (CET)

text: :Hur är praxis för närvarande? Riktlinjerna här på WP beskriver ju mer vilken praxis/konsensus som vuxit fram över tiden, inte tvärtom. --MagnusA 21 februari 2012 kl. 17.44 (CET)
replies: text: ::Frågeställningen för min del uppstod när jag funderade på göra Tillväxtfaktorer till förgreningssida, men ändrade mig när jag läste WP:Särskiljning. /--Nyström 21 februari 2012 kl. 17.52 (CET)

text: Grensidor innebär alltid ett klick extra för de som söker efter en artikel. När det finns en huvudartikel och bara ett par andra artiklar tycker jag det därför är bättre att högst upp i huvudartikeln direkt länka till de andra betydelserna. Grensidor bör bara användas om det är så många artiklar att det blir för mycket text högst upp i huvudartikeln, eller då ingen av betydelserna har självklart företräde före de andra. ⬤Bοⅰⅵе 21 februari 2012 kl. 18.26 (CET)
replies: text: :Boivies idé låter bra, och den borde även kunna förenas med att tillåta grensida med bara två eller tre betydelser. /--Nyström 21 februari 2012 kl. 18.39 (CET)
replies: text: ::Förmodar att vi pratar om grensidor redan vid "huvudordet" och inte de uttalade grensidorna "Huvudord (olika betydelser)". Enbart två eller tre betydelser är redan nu inte uteslutna: "om ingen av betydelserna självklart har företräde". Helst brukar vi försöka undvika grensidor överhuvudtaget för huvudordet, som Andejons och Boivie säger, men ibland går det inte att se något självklart företräde (POOMF) och då blir en grensida en naturlig nödlösning.

text: ::Däremot undrar jag om det inte står fel med "fler än tre betydelser". Jag har alltid uppfattat praxis att vi försöker undvika grensidor med enbart två alternativ, men för tre eller fler olika betydelser blir det tydligare med grensidor. Det är åtminstone så jag själv gör. --MagnusA 21 februari 2012 kl. 20.12 (CET)
replies: text: ::: Där vill jag gärna se en tydlig anslutning till MagnusA:s praxis. En topplänk går bra, men fler kan bli rörigt. Dock lägger jag ibland in någon extra vid förväxlingsrisk, i fall där en förgreningssida inte löser problemet (annat än möjligen genom ett "Se även" på slutet). Fernbom2 (disk) 4 april 2012 kl. 19.28 (CEST)
replies: text: ::::Jag ser i sig inga hinder att uttryckligen öppna för grensidor med färre än tre betydelser, men anser samtidigt att det redan nu inte finns något utpekat hinder för detta. Jag ser en förgrening som en minivariant av innehållsförteckning och det är inte rimligt att vi skall stirra oss blinda på frågan om "huvudord" i de fall då det inte går att se något självklart företräde. Med tiden kommer åsikten om vad som är huvudord alltid att växla (om än långsamt) och man måste därför alltid göra en bedömning i varje enskilt fall. Vi kan heller inte vara hur dogmatiska som helst bara för att det står i en riktlinje, utan som alltid handlar det om ett resonemang i det enskilda fallet. Jag har aldrig haft något problem att göra förgreningar med två betydelser; frågan om behovet av ett extra klick hit eller dit kan därför inte vara utslagsgivande. Riggwelter (diskussion) 4 augusti 2014 kl. 12.43 (CEST)
replies: text: ::::: Jag tolkar sju månaders tystnad som ett indirekt samtycke till s ståndpunkt. Det finns således konsensus för att det är oproblematiskt med grensidor redan vid två betydelser. Tostarpadius (diskussion) 3 mars 2015 kl. 12.24 (CET)
replies: text: ::::::Man kan inte tala om att konsensus finns för att bryta mot en etablerad praxis när så få har uttalat sig. Något förbud mot dylika har aldrig funnits, men det finns inte någon anledning att skapa dylika när de inte behövs. /Annika (diskussion) 3 mars 2015 kl. 15.29 (CET)
replies: text: :::::::Om alternativet är MagnusAs os Fernbom2s ståndpunkt så ställer jag mig nog bakom den i stället. /ℇsquilo 3 mars 2015 kl. 15.34 (CET)
replies: text: :::::::: Ingen anser att de bör skapas när de inte behövs. Dominerar en betydelse klart räcker det i regel med en topplänk. Det finns dock fall när en känd person inte har artikel på svenska Wikipedia. Det är då enligt min mening klart bättre att ha en grensida än att låta artikeln om en mindre känd med samma namn ligga kvar under huvudordet, för att sedan bli flyttad när den andre från en artikel. När det senare sker är det då enklast att låta grensidan vara kvar, men visst kan man i undantagsfall argumentera för ett annat handlingssätt. Tostarpadius (diskussion) 3 mars 2015 kl. 15.58 (CET)
replies: text: :::::::::Tyvärr förekommer även skapande av totalt onödiga grensidor. Exempelvis när en artikel om en förhållandevis känd person, som finns på ett flertal språkversioner, få särskiljningsled på grund av att någon upptäckt att det finns en namne, som dock endast har artikel på en språkversion (eller inte på någon). Resultatet blir i sådana fall ofta en grensida med en blå och röd länk, eftersom den som utförde sidflyttningen uppenbarligen inte har några planer på att skapa en artikel om den mindre betydande personen. Jag förstår inte vad det är för mening med sådana grensidor. /Annika (diskussion) 3 mars 2015 kl. 16.24 (CET)
replies: text: ::::::::::: När det är den mindre kände som saknar artikel är jag benägen att hålla med. Det är möjligt att jag någon gång skapat en sådan förgreningssida, men principiellt är jag tveksam till fenomenet. Att det funnits någon med samma namn som nämns i en bisats eller gömmer sig i en fotnot någonstans är inte skäl nog att flytta en sida från huvudordet. Tostarpadius (diskussion) 3 mars 2015 kl. 18.46 (CET)
replies: text: :::::::::::: Också jag, utom i ett viktigt specialfall: den eller de mest kända kan vara någon som är välkänd nu, men knappast kommer att lämna något större avtryck i historien, medan den mindre kända kan vara en nu av allmänheten bortglömd vetenskapsman som i tiderna gjort en revolutionerande insats. Då tycker jag ibland att en förgreningssida under huvudordet är bättre än att den för tillfället mest kända ges företräde. --LPfi (diskussion) 4 mars 2015 kl. 10.44 (CET)
replies: text: :::::::::::: Jag håller med. Att envist hävda att den andre är mest betydande leder ofta till konflikt, så den lösningen är det dessutom enklast att nå konsensus kring i det enskilda fallet, om man ser förgreningssida som en möjlighet. Tostarpadius (diskussion) 4 mars 2015 kl. 10.54 (CET)
replies: text: ::::::::::::: Jo, när det inte är självklart vilken artikel som ska räknas som "viktigast", då kan man skapa en förgreningssida under artikelnamnet, även om det finns få betydelser. Däremot, när man redan har bestämt vilken artikel som ska få artikelnamnet utan särskiljningsled, då bör man i mycket större utsträckning lägga förgreningsinformation högst upp i den artikeln, i stället för att skapa en förgreningssida med några få betydelser. De allra flesta vill ju bara läsa "sin" artikel, och kan man undvika att de ska behöva gå omvägen om en förgreningssida, så är det mycket värt. På enwiki är de mycket bättre på att lägga förgreningssinformationen i huvudartikeln; där tror jag mig sett upp till fyra länkar i toppen av en artikel. Men då börjar det nästan inkräkta lite för mycket på den artikelns utrymme. ⬤Bοⅰⅵе 4 mars 2015 kl. 11.10 (CET)
replies: text: :::::::::::::: Hur många artiklar som "ryms" i en topplänk beror också på huruvida det är möjligt att kort och tydligt särskilja artiklarna. Om t.ex. de berörda personerna har haft liknande roller och levt ungefär samtidigt blir det lätt att läsaren klickar fel person om man inte har en utförlig beskrivning, som bättre lämpar sig för en förgreningssida. --LPfi (diskussion) 4 mars 2015 kl. 11.17 (CET)
replies: text: :::::::::::::::Min linje har varit att undvika att skapa alltför många förgreningssidor genom att, i enligt med det globala perspektivet, ge företräde åt en person som kan anses vara internationellt känd (det vill säga finns på ett flertal språkversioner) före den som knappast är känd utanför det egna landet. Man kan också ge företräde åt personer som är relevanta för tryckta encyklopedier framför mindre betydande personer av "Vem är vem"-klass, av vilka det numera finns många på svenska Wikipedia. En person som omnämns i många andra artiklar kan också i många fall anses vara mer betydande än den som inte nämns alls i andra artiklar. Det finns inte något förbud mot att ha förgreningssidor med endast två betydelser och i vissa fall är detta den mest lämpliga lösningen (det händer att även jag skapar dylika). Det är en bedömningsfråga, men jag anser inte att det finns någon anledning att skapa förgreningssidor när de kan undvikas. /Annika (diskussion) 4 mars 2015 kl. 11.44 (CET)
replies: text: :::::::::::::::: Det finns nog ingen som ser en förgreningssida som ett självändamål. Så fort det finns minsta tveksamhet om vem som äger företräde anser jag dock att det är det lyckligaste. Konflikter som den angående vilken Erik Lallerstedt som är mest känd/betydande är helt onödiga. Tostarpadius (diskussion) 4 mars 2015 kl. 13.20 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::Det är mindre lämpligt att ta upp ett enskilt fall här, men eftersom du gör detta får jag väl svara. Arkitektens verk kommer att bestå även i framtiden och artikeln om denne kommer därigenom fortsätta att dra till sig nya läsare, medan ytterst få kommer att intressera sig för kocken om 30 år.  Arkitekten har dessutom fått viss uppmärksamhet även utomlands, vilket knappast gäller kocken, och arkitekten bör därför ha företräde på grund av kravet på globalt perspektiv. Sidflyttning skapar också merarbete i form av omlänkning i de många artiklar i vilka arkitekten nämns och försvårar något länkningen i de ständigt tillkommande nya artiklar av denna typ (länkningen till artikeln om kocken kommer säkerligen alltid att vara mycket begränsad). Vilka är då fördelarna med ditt förslag? Inga alls, av vad jag kan se, så jag kan i varje fall instämma i att denna konflikt är helt onödig. /Annika (diskussion) 4 mars 2015 kl. 20.20 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::: Att jag tog upp det enskilda fallet var främst för att jag ville exemplifiera. Jag hoppades samtidigt på fler röster i det samtalet, vilket skulle underlätta i sökandet efter konsensus. Tostarpadius (diskussion) 4 mars 2015 kl. 22.47 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::::Jag reser bort i eftermiddag p.g.a. begravning, så det blir inte några inlägg från mig de närmaste dagarna. /Annika (diskussion) 5 mars 2015 kl. 12.55 (CET)

text: :::::::::::::::::::Jag upptäckte just ett exempel på en fullständigt onödig grensida: Den mycket betydelsefulla musikvetaren Guido Adler har fått särskiljningsled och en grensida har skapats där han tas upp tillsammans med en rödlänkad tysk medicinare av mycket perifer betydelse. Denna typ av sidflyttningar är för mig helt obegripliga. Anser du verkligen att det råder tveksamhet om vilken av dessa herrar som är mest betydelsefull, Tostarpadius? /Annika (diskussion) 9 mars 2015 kl. 18.26 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::::: Jag är övertygad om att de flesta svenskspråkiga inte har hört talas om någon av dem. Jag ser grensidan som självklar i detta fall. Observera att tyska Wikipedia har motsvarande lösning. Finns interwiki kan jag inte förstå ifrågasättandet av förgreningar. Medicinaren är för övrigt ingen obskyr person utan en alltjämt verksam forskare vid det renommerade Heidelbergs universitet, ett av Europas äldsta. Tostarpadius (diskussion) 9 mars 2015 kl. 22.27 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::::::Avsikten är ju att vi skall vara användarvänliga och underlätta för användarna det som de med största sannolikhet söker. Musikvetaren har med största sannolikhet en egen artikel i alla tryckta encyklopedier från 1900-talet om framåt, medan medicinaren endast finns på tyska Wikipedia. /Annika (diskussion) 9 mars 2015 kl. 22.42 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::::::: Hittills har det varit så, men inte nu längre. Jag hoppas att andra följer efter. Varför skall vi inte ha grensida när tyskspråkiga Wikipedia har det? Det är den grundläggande frågan. Tostarpadius (diskussion) 9 mars 2015 kl. 22.48 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::::::::Det finns ingenting som säger att vi måste göra på samma sätt som dewiki./Annika (diskussion) 9 mars 2015 kl. 22.51 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::::::::: Enligt min mening är det långt bättre än att följa engelskspråkiga i spåren. Tostarpadius (diskussion) 9 mars 2015 kl. 22.53 (CET)

text: Min inställning har jag redan redogjort för ovan. Det spelar också mindre roll om nu kocken eller arkitekten skulle vara den mest kände (jag kan väldigt lite om arkitektur, så för mig är kocken den jag tänkter på när jag hör namnet. Andra må ha andra åsikter), men det känns väldigt märkligt om man skall ta till en särskiljningssida bara för att undvika att någon man har en avvikande mening mot i alla fall inte skall få som den vill. Läsaren som vill nå kocken (arkitekten) blir knappast gladare av att nå den via en grensida än via en topplänk.

text: andejons (diskussion) 5 mars 2015 kl. 13.41 (CET)
thread_title:  Förgreningssida redan fr o m två betydelser 

message: Vilken är den bästa särskiljningen för en artist? Jonathan Johansson (musiker) är musiker, Adele (sångare) är sångare och Madonna (artist) är artist. Ghostrider ♠ 4 april 2012 kl. 19.12 (CEST)
thread_title:  Sångare/musiker/artist? 

message: Jag gjorde några ändringar i avsnittet ingen särskiljning i onödan.
Dels informerade jag - utan att sätta några krav på det att det faktiskt kan vara vettigt att undersöka om det finns andra, mer kända användningar av ämnet man just är i färd att skriva en artikel om och sådana fall skapa en förgreningssida. Tyckte inte det var tydligt tidigare.
Sedan ändrade jag också i texten om att den det mest kända uppslaget alltid skall ha företräde. Jag anser att det centrala är PMMF. Vad som är mest känt kan i många fall diskuteras. Vad som är känt i Skövde är det inte i Umeå, och det som är känt bland 15-åringar är det inte bland 90-åringa osv. Dessutom, om det finns 46 Nils Persson, och en av dem visserligen kan anses som något mer känd än de övriga, är det ju ändå en ganska liten procentuell chans att den som söker på uppslaget verkligen vill hitta just denne Nils Persson. I sådana fall tycker jag att det är bättre grensida på uppslagsordet.
Om någon opponerar sig är det bara att protestera.--FBQ (disk) 1 maj 2012 kl. 15.30 (CEST)
replies: text: Det skulle mao innebära att vi borde flytta Göran Persson till Göran Persson (född 1949) och flytta Göran Persson (olika betydelser) till Göran Persson. Det tycker jag verkar vara kontraproduktivt. /ℇsquilo 5 maj 2012 kl. 12.13 (CEST)
replies: text: : Jag delar ℇsquilos uppfattning i det konkreta fallet. Just principen om POMMF gör att det för vissa uppslagsord finns självklart företräde. Däremot är de tillfällena relativt få. Fernbom2 (disk) 5 maj 2012 kl. 12.22 (CEST)
replies: text: :: Om det tolkades så var jag kankse inte tydlig. Jag håller med om att POMMF gör att vissa upplagsord har självklart företräde, men de bör gälla just de fall då ett uppslagsord har självklart företräde, inte då en råkar vara mer känd än den andra. Jag ser inget skäl att Göran Persson flyttas - möjligen i sådana fall att Jöran Persson stavar sitt namn så och att han i sådana fall faktiskt skulle kunna ses som den mest kända av de tre.--FBQ (disk) 5 maj 2012 kl. 14.34 (CEST)
replies: text: ::: Och jag kan nog tycka att det finns en poäng i att inte försöka ändra för mycket, låt säga att Göran Persson d.y. blev socialdemokratisk partiledare och därefter statsminister? Skulle han överta upplagsordet Göran Persson, för att därefter efter hans avgång göra om det till en grensida då båda var gamla statsministrar? Om det i framtiden skulle dyka upp fler Göran Persson som skulle omtvista den nuvarande på förstaplatsen kommer jag att tycka att det är bättre att göra sidan till en grensida än börja mäta vem som var stadsminister längst, vem som uträttade flest viktiga utrikespolitiska beslut, hade bredast politiskt stöd eller liknande.--FBQ (disk) 5 maj 2012 kl. 14.50 (CEST)
replies: text: ::::Jag har svårt att se distinktionen. Hur känd måste man vara för få självklart företräde till ett artikelnamn? /ℇsquilo 6 maj 2012 kl. 12.59 (CEST)
replies: text: ::::: Svårt att säga - men kan ju exemplifiera med en sida jag sprang på nyss Faust. Goethes Faust är nog definitivt den mest kända. Men folksagan är knappast okänd den heller. Det är inte heller Malows The Tragicall History of the Life and Death of Doctor Faustus som visserligen heter så och inte enbart Faust. Gounods opera är knappast okänd den heller, även om Goethes Faust nog är mer känd. De övriga betydelserna är kanske mindre viktiga. Men låt säga att man hört att Marlows teaterpjäs bygger på en tysk saga och vill läsa mer om den, är det då särskilt bra att man hamnar på Goetes Faust? Är det inte bättre att då hamna på en grensida även om man nu skulle till Goethes Faust när det trots allt finns en ganska stor chans att man faktiskt sökte någon av de övriga artiklarna? PMMF skulle jag vilja komplettera med en principen om största möjliga hjälp för wikipedaanvändaren. I många fall tror jag för övrigt att artikelskribenter inte är så väl insatta i andra områden än just de som se intresserar sig för och där de skriver sina artiklar. Då tycker jag att det är bättre att göra en grensida än att felaktig anta att ett visst område är av större betydele än ett annat. Jag tycker fortfarande att det är bättre med en grensida för mycket än en för litet, särskilt om det inte ens finns en grensida för olika betydelser. Vill man hjälpa till ytterligare kan man ju också utforma grensidan på ett sådant sätt att mer troliga sökalternativ står först. Bland annat anser jag, om det inte står i direktiven att grensidor för personnamn (Hans, Krister) först bör innehålla sådana som främst är kända under sina förnamn. Sedan kan man lista kända personer med förnamnet i bokstavsordning. Lämpligt är ju också att kungar placeras först, sedan andra kända under bara förnamnet.--FBQ (disk) 7 maj 2012 kl. 14.18 (CEST)
thread_title:  ändring 

message: I första stycket i den här riktlinje står om artiklar med namn som kräver ett särskiljningstilägg att dessa [ofta] ska kompletteras med "en hänvisningslänk överst på sidan i kursiv stil."
I stycket Wikipedia:Särskiljning#Hänvisning via en topplänk längre ner står att dessa inte ska användas när det finns en särskiljning med motiveringen att "Det är ytterst osannolikt att en läsare av misstag söker efter till exempel Gustaf Sparre (talman) när han eller hon i själva verket önskar läsa om Gustaf Sparre (justitiestatsminister)".
Förutom att motsägelsen i riktlinjen måste ändras tycker jag slutsatsen att inte ha topplänk är helt felaktig. Jag söker efter Gustaf Sparre utan att ha en aning om ifall han var talman eller justitiestatsminister, vad jag vet är att han var amirral. Jag väljer justitieministern men ser att han inte var amiral, då är man hjälpt av en topplänk som leder till olika betydelser och i vilken man kan prova sig fram och enkelt komma tillbaks till med samma topplänk. Eller som i fallet Gustaf Sparre välja amiralen direkt som visade sig vara varken talman eller minister och särskildes med sitt andra namn.
Dett har aktualiserats i artiklarna om Björn Samuelsson, en vänsterpartist med en moderat namne, vars topplänkar raderats med hänvisning till praxis. Vet jag bara att han var riksdagsman ger topplänken info om att det finns fler och den ger en länk till dessa. För mig är det självklar och värdefull information och support till våra användare. Däremot förstår jag inte vinsten med ta bort dem. Diskussionen startades här:Användardiskussion:Tostarpadius#Angående länk till förgreningssida.--LittleGun (disk) 13 februari 2013 kl. 20.23 (CET)
replies: text: Som framgår av min diskussionssida anser jag att nuvarande praxis är synnerligen välmotiverad. Jag ser inget som helst behov av topplänkar i dessa fall. Tostarpadius (disk) 13 februari 2013 kl. 20.29 (CET)
replies: text: :Varför skulle vi inte bjuda läsarna på den servicen att berätta att de kanske hamnat fel? När det gäller exemplet med Björn Samuelson så har de ju samma yrke, en sökning i en (extern) sökmotor på exempelvis "Björn Samuelson politiker" kräver alltså kunskap om partitillhörigheten för att användaren ska komma rätt. Om då läsaren hamnar fel är det väl trevligt att vi kan upplysa om att det finns en till?

text: :Vad är egentligen anledningen till att de tas bort om nu någon brytt sig om att lägga in dem? Om det bara är "enligt praxis" så undrar jag varför vi har en praxis att raden inte ska vara där, vad ställer den till med som förtjänar att den tas bort? /Hangsna (disk) 13 februari 2013 kl. 22.33 (CET)
replies: text: ::Anledningen att ta bort är att en hänvisningslänk längst upp i artikeln en liten aning stör, dels estetiskt och dels så tillvida att jag som läsare först "tvingas" läsa den innan jag kommer till själva artikeln. Därför bör det vara rimligt motiverat att placera hänvisningen där. Frågan är alltså om det är det. Jag har hittills inte tyckt det, med just den motivering som Littlegun hänvisar till ovan. Om man söker på bara namnet kommer man rimligen till en grensida eller till en sida med topplänk. Men om man väl har kommit till en specifik sida har jag tänkt mig att man först nått grensidan och lätt kan gå tillbaka dit om det visar sig att man hamnat fel. Jag har inte tänkt på att man kanske kommer till den specifika sidan direkt från en sökmotor. Kanske är den möjligheten tillräckligt argument för att motivera topplänk trots allt. Å andra sidan tror jag att den som kommer till en wp-sida med särskiljningsled anar att en sökning på namnet i sökrutan har goda möjligheter att leda rätt. /Dcastor (disk) 13 februari 2013 kl. 23.50 (CET)
replies: text: :::Jag är för hänvisningslänkar. Kommer man direkt från en länk i en artikel kan det vara bra att veta att det finns/har funnits flera personer med samma namn. Många historiska personer har haft samma namn och det är lätt att ta miste. --NERIUM (disk) 14 februari 2013 kl. 09.46 (CET)
replies: text: ::::Topplänkar är till för att läsaren skall hitta rätt artikel, och bör vara så få och korta som möjligt för att inte störa mer än nödvändigt. De är inte till för att ge upplysningar om risker för sammanblandnigar om man kan vara någorlunda säker på att läsaren kommit rätt. Vi har till exempel artiklarna Ajax den mindre och Ajax den större, där risken för sammanblandning är stor (det är därför epiteten tillkommit), men det kan man berätta i artikeln, inte i en not innan den. Kommer fel gör man antingen genom en felaktig länk, och då är det den som bör rättas, eller från en särskiljningssida, och då bör man först se till att de blir bättre.

text: ::::andejons (disk) 14 februari 2013 kl. 11.45 (CET)
replies: text: ::::: Det var omöjligt att förstå innan du var inne och redigerade i artiklarna. --NERIUM (disk) 14 februari 2013 kl. 12.06 (CET)

text: ::::: Man kan även komma fel från en googesökning. På enwiki är de generösa med topplänkar, och där har det hänt att jag haft nytta av dem då jag googlat på något, klickat på första wikipedialänk som kommit upp, och därefter insett att jag hamnat på fel artikel. Däremot vet jag inte om det är skäl nog för att vi också ska bli mer generösa med dem. ⬤Bοⅰⅵе 14 februari 2013 kl. 13.21 (CET)
replies: text: ::::::@Nerium: jag håller med, men det var för att Ajax den store var så förvirrad i allmänhet.

text: ::::::andejons (disk) 14 februari 2013 kl. 13.59 (CET)

text: (avindenterar) Det här är samma ämne som #Förgreningssidor och topplänkar ovan. Där ges IMHO goda argument för att minimera antalet topplänkar från redan särskiljda sidor. Däremot är det, som flera redan har påpekat, bra att ta upp andra ämnen med samma namn i brödtexten om det finns en direkt koppling utöver namnet.

text: Den enwp-riktlinje som refereras till i den tidigare diskussionen togs alldeles nyligen bort. Den huvudsakliga diskussionen om det verkar vara :en:Wikipedia talk:Hatnote#Hatnotes for disambiguated topics, och jag håller nog inte helt med om att de skulle vara eniga där. Tre saker som tas upp där är värda att uppmärksamma:

text: *Topplänkar från en redan särskiljd sida sägs kompensera för att det inte alltid går att nå de särskiljda sidorna med länkar från grundordet.  Det ska alltid gå, om inte är det den änden som ska åtgärdas först. Detta hjälper navigering både inom Wikipedia och utifrån.

text: *Om en betydelse är dominerande ska den verkligen ligga under grundordet. Här tror jag att svwp är bättre än enwp, som ofta lägger på geografiska särskiljningsled i onödan för att passa in i ett mönster. Var gränsen går kan förstås diskuteras, vilket jag bland annat har gjort på diskussion:Austin, diskussion:Princeton och diskussion:Perth, Western Australia.

text: *Om ett särskiljningsled inte är entydigt, men ändå används för en artikel, ska man kunna ta sig därifrån till de andra artiklarna som skulle kunna ha det särskiljningsledet. Om det till exempel skulle finnas en hyfsat känd socialdemokratisk Sven Svensson (politiker) född 1935 ska man därifrån även kunna nå de mindre kända Sven Svensson (bondeförbundare) och Sven Svensson (socialdemokrat, född 1940). I många fall, till exempel de aktuella Samuelsönerna, är det nog lämpligare att omdirigera det icke-entydiga särskiljningsledet till grensidan.

text: //Essin (disk) 14 februari 2013 kl. 14.23 (CET)
replies: text: : Essin har sammanfattat det mesta som behöver sägas i ämnet. Icke-entydiga särskiljningsled bör undvikas i största möjliga mån. Tostarpadius (disk) 14 februari 2013 kl. 14.32 (CET)
replies: text: ::Nja, icke-entydiga särskiljningsled är självklart, det är inte det frågan handlar om. Eftersom särskiljningsled krävs, som i fallet med samuelsönerna, så är grundordet lika, i det här fallet identiskt. Entydigare särskiljning än moderat resp. vänsterpartist är svårt att få. Varför topplänken blir onödig istf service framgår inte. Snarare tvärtom.--LittleGun (disk) 14 februari 2013 kl. 15.09 (CET)
replies: text: ::: Vem blandar samman en vänsterpartist och en moderat? Dcastor skriver ovan: "Anledningen att ta bort är att en hänvisningslänk längst upp i artikeln en liten aning stör, dels estetiskt och dels så tillvida att jag som läsare först "tvingas" läsa den innan jag kommer till själva artikeln." Den är i vägen om den inte behövs, så enkelt är det. Tostarpadius (disk) 14 februari 2013 kl. 15.30 (CET)
replies: text: ::::Den som söker efter en politiker kan mycket väl blanda samman en moderat och en vänsterpartist, kanske är det just partitillhörigheten som den som söker kan vara intresserad av? Jag håller i övrigt med om att vi inte ska ha onödiga topplänkar, så vackra är de ju inte. Men i fallet med Samuelsson så tycker jag det borde vara länkar mellan då vi i detta fall inte använder "Namn (politiker)" som särskiljande utan just partitillhörigheten. Om vi hade använt "Namn (Politiker)" och den andra Samuelsson hade varit "Namn (fotbollsspelare)" så hade jag gott kunnat skippa topplänken. I det aktuella fallet anser jag dock att det är möjligt att hamna på fel person och faktiskt tro att man hamnat rätt, det tycker jag är den största anledningen att länka någon vidare, att berätta att "hey, hamnade du på rätt Samuelsson nu?". /Hangsna (disk) 14 februari 2013 kl. 17.20 (CET)
replies: text: :::::Kan inte annat än instämma. Förstår inte alls vilken skada det skulle göra att vi ger läsarna den servicen att kunna skaffa mer kunskap. Jag har själv många gånger av ren nyfikenhet klickat på en länk till en särkiljningssida. Hur kan det vara i vägen ? Ghostrider ♠ 14 februari 2013 kl. 18.28 (CET)
replies: text: ::::::Det är i vägen eftersom man hamnar i en annan artikel som visserligen kan vara intressant, men som inte är det man ville ha information om. 90.227.135.41 14 februari 2013 kl. 20.01 (CET)

text: :::::Och om man är intresserad av särskiljningssidan, så är det mycket enklare att endast klicka på länken, än att behöva skriva in sökordet. Om man tar bort länken kan man åtminstonde lägga in den under rubriken se även. Ghostrider ♠ 14 februari 2013 kl. 18.30 (CET)
replies: text: ::::::Syftet med topplänkar är att leda rätt om det finns risk att någon hamnat i fel artikel. Under "Se även" i slutet av artikeln är det för sent att påpeka att någon kan ha hamnat i fel artikel. I så fall tycker jag fler topplänkar är ett mindre dåligt alternativ, men föredrar nuvarande riktlinje om färre topplänkar. 90.227.135.41 14 februari 2013 kl. 20.01 (CET)
replies: text: ::::::: Jag instämmer med ip-numret. Tostarpadius (disk) 14 februari 2013 kl. 20.56 (CET)
replies: text: ::::::::Det gör nog jag med, i det fallet att topplänkar inte ska användas till att bygga ett nät (de ska bara vara där de behövs, vilket jag anser att de gör i Samuelson-fallet) samt att innehållet under "Se även" nog bör vara mer kopplat till själva artikeln än att den har ett liknande namn. Men inget av dessa båda fall hör väl riktigt till ämnet vi diskuterade här?

text: ::::::::Vad det handlar om är väl hur stor risken är att någon kan hamna fel och hur lätt vi då ska peka den personen rätt? /Hangsna (disk) 14 februari 2013 kl. 21.00 (CET)
replies: text: :::::::::Varför skulle de behövas? Topplänkarna går tillbaka till särskiljningssidan. Om man bara söker på namnet hamnar man där från början, och kan sedan lika gärna ta sig tillbaka genom att använda webbläsarens historik. Om man vill hjälpa läsaren att hitta rätt politiker direkt kan man ge uppgifter om hemort också - det är nog få tillfällen när varken hemort eller partitillhörighet är nog för att veta att man fått tag i rätt person.

text: :::::::::andejons (disk) 14 februari 2013 kl. 21.08 (CET)
replies: text: ::::::::::Man kanske vill vidga sina vyer? Ghostrider ♠ 14 februari 2013 kl. 23.25 (CET)

text: ::::::::::Om man tar t.ex. fartygsartiklarna, så är det inte helt ovanligt att samma namn burits av flera fartyg, se t.ex. HMS Halland (Hnd), och här tror jag nog att det är många som klickar vidare på topplänken av det skälet att man vill se vilka andra fartyg som haft namnet. Ghostrider ♠ 14 februari 2013 kl. 23.28 (CET)
replies: text: :::::::::::Syftet med topplänkarna är att hänvisa användare som kan tänkas ha kommit fel vidare dit de egentligen ville. Syftet är inte att ge allmänna tips på andra sidor som kan vara roliga att läsa, hur skoj det än kan vara att klicka och se var man råkar hamna. Vore syftet det senare kunde vi ha fyra skärmlängder med länkar överst i varje artikel. /Dcastor (disk) 15 februari 2013 kl. 00.07 (CET)
replies: text: ::::::::::::Precis. Vilket alltid är en risk vid särkilda (?) sidor. Vi kan inte förutsätta att en person som googlar på +Björn Samuelson +politiker vet vilken partitillhörighet denna har, eller på samma sätt googlar om ett fartyg och hamnar fel. Ghostrider ♠ 15 februari 2013 kl. 09.12 (CET)

text: ::::::::::::Det räcker med att ha en topplänk överst. Finns det många artiklar med samma namn är det bättre att göra en förgreningssida. --NERIUM (disk) 15 februari 2013 kl. 09.28 (CET)
replies: text: :::::::::::::Absolut, frågeställningen ovan gäller en eller ingen.--LittleGun (disk) 15 februari 2013 kl. 09.34 (CET)

text: (avindenterar) Vad jag skulle vilja se är att vi använder topplänkar när vi går ett extra steg för att särskilja artiklarna eftersom risken att någon hamnar fel då är större och (enligt min mening) tillräckligt stor för att läsaren kan tro att den hamnat rätt. (Jag förutsätter att läsare inte har stenkoll på våra regler för namngivning och särskiljning i flera led.) För att ta exemplet med Björn Samuelsson. Där finns det två politiker och en jazzmusiker. Skillnaden mellan en musiker och en politiker gör det osannolikt att den som läser hamnar på fel och inte förstår det. Om det bara funnits en politiker hade vi haft Björn Samuelsson som förgrenar mellan Björn Samuelsson (jazzmusiker) och Björn Samuelson (politiker) och då hade vi inte behövt ha topplänkar i björnarna. Däremot, när vi får gå ett steg längre för att skilja dem åt, det vanliga (yrke) räcker inte utan vi måste specificera personen ännu mer, då tycker jag en topplänk är på sin plats.

text: Ett redan existerande exempel är Maria Karlsson, en förgreningssida. I artikeln Maria Karlsson (manusförfattare) behövs ingen topplänk, den naturliga särskiljningen räcker. Däremot så finns där två fotbollsspelare: Maria Karlsson (fotbollsspelare född 1983) och Maria Karlsson (fotbollsspelare född 1985). För dessa båda artiklar räcker inte (fotbollsspelare) för att skilja dem åt utan vi måste gå ett steg längre för att skilja personerna, då bör vi ha topplänkar mellan dessa artiklar. /Hangsna (disk) 15 februari 2013 kl. 09.35 (CET)
replies: text: :Behöver vi särskiljningsord behöver vi topplänk tycker jag.--LittleGun (disk) 15 februari 2013 kl. 15.43 (CET)
replies: text: ::Jag håller helt med LittleGun i den frågan. Topplänkar är ett av de viktigaste verktygen för att bygga ett nät. Därför tycker jag att det är självklart att alla särskiljda artiklar har en topplänk till en förgreningssida eller motsvarande. /ℇsquilo 16 februari 2013 kl. 14.17 (CET)
replies: text: :::Och jag tycker de inte har något som helst med nätbyggande att göra. Om jag hamnat på Göran Persson (född 1960), varför skulle jag vilja ha en länk till f.d. statsministern? Jag ser ingen situation där det är rimligt - antingen har jag sökt på namnet och klickat mig fram till rätt person, eller så har jag hamnat där via en direktlänk, och då får man väl anta att den faktiskt pekat på rätt person.  Varför skulle då det faktum att han har tre namnar (varav en också politiker, verksam samma tid och i samma parti) vara så viktigt att det måste kastas i mitt ansikte det första som sker?

text: :::andejons (disk) 16 februari 2013 kl. 16.09 (CET)
replies: text: ::::Eller så har du sökt på namnet och klickat dig fram till fel person. Det var kanske den f.d. statsministern som du ville till, men inte hade någon aning om att han är född 1949. Lyckas man komma till någon av de tre riksdagsmän som heter Anders Svensson så har man ingen aning om ifall man läser rätt artikel om man inte får en topplänk där man kan hitta de andra två riksdagsmännen med samma namn. /ℇsquilo 17 februari 2013 kl. 11.46 (CET)
replies: text: :::::Jag ändrar mig, topplänkar kan nog användas oftare. Men Mall:Olika betydelser blir fel eftersom X (jazzmusiker) inte är en annan betydelse av X (politiker) (om inte musikern också är känd som politker). Någon variant av Mall:Förväxlas passar bättre. 90.227.135.41 17 februari 2013 kl. 12.30 (CET)
replies: text: ::::::Om jag söker på Göran Persson så hamnar jag direkt på statsministerns sida. Om jag inte fattar att jag hamnat rätt utan går vidare till särskiljningssidan och väljer "Göran Persson (född 1960), socialdemokratisk politiker från Skåne" istället för "Göran Persson (född 1949), socialdemokratisk partiledare och svensk statsminister 1996–2006", så har jag alltså kapitalt misslyckats två gånger. I det läget så får vi väl sätta topphänvisningen i 300% och illrött om det skall kunna tänkas hjälpa. Och om jag nu skulle söka på Anders Svensson istället, så kommer jag till en särskiljningssida, där jag återigen bör kunna antas göra rätt val. Kan jag inte det så fungerar webbläsarens historik lika bra som någon topplänk.

text: ::::::andejons (disk) 17 februari 2013 kl. 13.22 (CET)
replies: text: :::::::Om man ska fortsätta med Göran Persson som exempel så är detta ett mycket troligt scenario: Någon vill veta mer om Göran Persson och hans valförlust. Han använder då antingen Wikipedias egna söksida eller Google och skriver in "'Göran Persson förlustval'". Första länken på sökresultatet (både för vår söksida och Google) är till en wikipediaartikel med sammanfattningen "'Göran Persson (född 1960) - Wikipedia Göran Persson, benämnd Göran Persson i Simrishamn i riksdagen ... Persson förlorade 2010 sin riksdagsplats i och med socialdemokraternas förlustval.'". Personen har ingen aning om när Göran är född så han är övertygad att han hittat rätt. När han väl kommer till artikeln så kommer han antingen tycka att vi har en väldigt mager artikel om Göran, eller så kommer han inse att han faktiskt kommit fel men det finns ingen topplänk som leder honom rätt. Jag var själv emot topplänkar tills jag läste igenom denna diskussion och tänkte om. De behövs.AlphaZeta (disk) 17 februari 2013 kl. 15.13 (CET)
replies: text: ::::::::Om någon vill veta mer om valet så är inte rätt artikel Göran Persson, utan rimligen Riksdagsvalet i Sverige 2006 (eller för den delen Riksdagsvalet i Sverige 1998), men dit kan vi rimligen inte dirigera läsaren genom några topplänkar.
replies: text: :::::::::andejons (disk) 17 februari 2013 kl. 17.16 (CET)

text: ::::::::Tycker AlphaZetas inlägg förklarar varför topplänkarna fyller en bra funktion och en service för läsarna. Ghostrider ♠ 17 februari 2013 kl. 19.39 (CET)
thread_title:  Topplänkar 

message: :Diskussionen flyttad från Diskussion:Harry Persson --Stighammar (diskussion) 25 mars 2014 kl. 12.17 (CET)
Bifoga gärna källor till de rödlänkade namnen så ökar chansen att artiklarna blir skrivna. Vänligen Pontuz (diskussion) 24 mars 2014 kl. 16.21 (CET)
replies: text: Jag tog tillfället i akt att skriva om en av de nu levande rödlänkade, Harry Persson (pianist), så då är det ytterligare en med i diskussionen...  Däremot vet jag ännu inget om den listade "skådespelare, född 1923", men det kan vara en lokal teateraktör eventuellt? Pianisten är också född 1923 och har varit skådespelare i en TV-serie, om det möjligen kan vara denne medverkande i Röd snö (TV-serie) som åsyftas? Det är inte omöjligt.--Bemland (diskussion) 25 mars 2014 kl. 03.27 (CET)
replies: text: : Jag kan inte förstå poängen med att lägga in källor på förgreningssidor. Däremot vore det positivt om de finge poster på Wikidata. Tostarpadius (diskussion) 25 mars 2014 kl. 06.10 (CET)
replies: text: :: Jag ser det som ett problem att långa listor med röda länkar kan vara helt ostyrkta och det är omöjligt att veta varifrån personen fått informationen. Där kan stå strunt och det är svårt/omöjligt att rensa ut. Ang wikidata: Med tanke på hur ofta formuleringarna i rödlänkarna på förgreningsidor ändras, och hur sällan objektet på wikidata skulle uppdateras, tror jag det vore olyckligt. --Stighammar (diskussion) 25 mars 2014 kl. 08.48 (CET)
replies: text: ::: Det jag menar är att det är på Wikidata källorna hör hemma, inte på våra förgreningssidor. Saknas dylika hör de däremot inte hemma där. Tostarpadius (diskussion) 6 juni 2014 kl. 07.15 (CEST)
replies: text: :::: Att vara tvungen att gå till Wikidata för att avgöra sådana saker är inte en praktisk arbetsmetod. den exkluderar IMHO alldeles för många människor. --Stighammar (diskussion) 8 juni 2014 kl. 00.22 (CEST)
replies: text: ::::: De som eventuellt exkluderas av detta kan lugnt låta rödlänkarna stå kvar. Tostarpadius (diskussion) 8 juni 2014 kl. 06.24 (CEST)
replies: text: ::::::Skulle det kanske annars vara en ide om man klickar på rödlänken och sen lägger in källor på diskussionssidan till den (blivande) artikeln? /Hangsna (diskussion) 8 juni 2014 kl. 09.26 (CEST)
replies: text: ::::::: Det kan man mycket väl göra i undantagsfall. När artiklarna finns på andra språkversioner och objekten därmed redan på Wikidata ser jag det som överflödigt. Tostarpadius (diskussion) 8 juni 2014 kl. 14.23 (CEST)
Wikidata i all ära, men den information som anges på svenska Wikipedia bör också vara källbelagd här. Om en post i en lista är rödlänkad bör en källa motivera dess plats (alternativt en länk till en annan artikel, såsom i fallet med Edvard Perssons son). Är posten blålänkad anser jag att det räcker att artikeln som länken pekar på motiverar postens plats (med källstöd förstås). /Dcastor (diskussion) 30 november 2015 kl. 11.03 (CET)

text: Att fylla förgreningssidor med källor är i mina ögon direkt olämpligt. Finns artiklarna länkade på motsvarande ställe på någon annan språkversion räcker det mer än väl. Tostarpadius (diskussion) 30 november 2015 kl. 18.18 (CET)
replies: text: : Det finns väl ingen länk vare sig till Wikidata eller artiklar på andra språkversioner från rödlänkade poster på förgreningssidor? Vi brukar inte ha källreferenser eller liknande länkar på förgreningssidorna, men antingen sådana explicita länkar eller en referens synlig bara i redigeringsläge (<-- se [länk] -->) hjälper åtskilligt om man vill rensa i listan. Det senare borde vara okontroversiellt. --LPfi (diskussion) 1 december 2015 kl. 15.50 (CET)
replies: text: :: Nej, jag rensar gärna bort sådant krafs. Tillfälligt kan man ha text som endast ses i redigeringsläge, men i längden ser jag det som en styggelse, med enstaka undantag. När finns det skäl att plocka bort namn, annat än när de lagts in av okända IP-nummer? Tostarpadius (diskussion) 1 december 2015 kl. 15.57 (CET)
replies: text: ::: "Att fylla förgreningssidor med källor är ... direkt olämpligt." Varför då? Vad bottnar detta motstånd mot källor i? Det är väl klart att det är rimligt att man utifrån en förgreningssida (inklusive artikel länkad därifrån) skall kunna bedöma huruvida påståenden på nämnda sida om en person går att belägga? /Dcastor (diskussion) 1 december 2015 kl. 16.07 (CET)
replies: text: :::: Naturligtvis är länkarna avsedda att vara tillfälliga: när artikeln skrivits behövs de inte längre, och bara sådant som är värt en artikel skall finnas med. Men utan länkarna är det mycket svårt att veta om ett (för en själv okänt) artikelämne bör ha en artikel. Jag undanber mig å det bestämdaste att behöva analysera artikelhistoriken för att se om en punkt i listan lagts in av en pålitlig användare eller inte – och att konsekvent ta bort rödlänkar som lagts in av okända är väl knappast lämpligt (skall man behöva analysera och bedöma användarens redigeringshistorik också – en vandal kan mycket väl vara inloggad och ha konstruktiva redigeringar). Google och Wikidata är trubbiga verktyg – det är inte alltid klart huruvida ett Wikidata-objekt syftar på artikelämnet ifråga, en massa relevanta artikelämnen saknas på nätet och det är jobbigt att kontrollera huruvida någon av Google-träffarna syftar på Göran Persson (författare), 1920-1953. --LPfi (diskussion) 1 december 2015 kl. 22.17 (CET)
replies: text: ::::: Jag ser detta mest som en teoretisk fråga. Det finns normalt ingen anledning att rensa i dessa listor. Källor hör absolut inte hemma där. Dold text kan jag till nöds acceptera. Själv brukar jag gå till andra språkversioner. Det är helt obegripligt för mig att det bär emot. Tostarpadius (diskussion) 2 december 2015 kl. 01.38 (CET)
replies: text: :::::: Det är inte helt ovanligt att personer som aldrig skulle klara SFFR läggs in på förgreningssidor, och jag tycker endast artikelrelevanta artikelämnen skall tas upp på förgreningssidorna (plus eventuellt korta förklaringar om etymologi eller dylikt). Att inte överhuvudtaget rensa skulle betyda att man lämnar fältet fritt för allsköns lustigkurrar (alla källarbandsartister skulle förstås också figurera på grensidorna). De andra språkversionerna ger gott stöd (jag brukar ofta utvidga förgreningssidor på basen av vad som finns på andra språkversioner), men dels är vars och ens språkkunskaper begränsade, dels finns det gott om artikelämnen som inte ännu behandlas på någon som helst språkversion. Utom fall som den ovannämnda (tänkta) författaren har jag svårt att tänka mig vilken sökning som skulle berättiga strykandet av Li Dong (politiker), 1943–. --LPfi (diskussion) 2 december 2015 kl. 11.40 (CET)
replies: text: ::::::: Jag har överhuvudtaget inte sett detta problem i verkligheten och då har jag ändå sysslat företrädesvis med biografier och namnförgreningssidor här i snart sju år. Tostarpadius (diskussion) 2 december 2015 kl. 16.24 (CET)
replies: text: :::::::: Vi har ett enormt problem med bristande källangivelser. Uppslagsverket fungerar ändå, men är sämre än vad det kunde varit. Likaså fungerar förgreningssidorna utan källor, men de vore mycket bättre med. Varför vissa informationsbärande sidor skulle vara undantagna från källkrav är mig en gåta. /Dcastor (diskussion) 6 december 2015 kl. 22.45 (CET)
replies: text: :::::::::Håller helt med Dcastor att källkrav ska krävas på alla sidor. För ett exempel, gå till: Andreas Johansson En förgreningssida som har en rödlänk till Andreas Johansson (fotbollsspelare, född 1990). En spelare på elitnivå eller i korplaget? AlphaZeta (diskussion) 6 december 2015 kl. 23.03 (CET)
replies: text: ::::::::::: Källor har inte på förgreningssidor att göra. Misstänkta tramsinläggningar bör rullas tillbaka direkt. Vi kan vara skoningslösa mot okända ip-nummer i detta fall. Tostarpadius (diskussion) 22 januari 2016 kl. 21.26 (CET)
replies: text: ::::::::::::När jag började med fixandet av förgreningssidor efterfrågade jag källor och fick svaret, inte på förgreningssidor. Jag tror att det är bra om faktakoll och relevanskoll sker i artiklarna och inte på förgreningssidorna. Om påståendet på en förgreningssida inte finns förklarat i målartiken bör det tas bort oavsett om skrivet av IP nummer eller den mest förtrodda. Påståenden utan målartikel bör tas bort eller flyttas till en artikel. Dessa är inte så vanliga på förgreningssidor. Röda länkar är vanligare, många kommer från översatta förgreningssidor från de vanligaste språken vi förstår, personer, orter och musik där alla inte ens alltid är rödlänkade. Röda länkarna kan vara kvar utan källor så länge de är korta nog, verkar rimliga och inte försöker kringgå den koll som sker i artiklar. Om det finns wikilänkar till de röda länkarna från artiklar bör de finnas kvar på förgreningssidan. Röda länkar som går till raderade artiklar bör tas bort som t.ex Andreas Johansson även om det som i detta fall finns wikilänkar från artiklar. Maundwiki (diskussion) 23 januari 2016 kl. 14.17 (CET)
[åter till vänster]
Så hur gör vi med fall som de ovannämnda "[Göran Persson (författare)] (1920–1953)" och "[Li Dong (politiker)] (1943–)" och med en "[Johan Aspgren (musiker)] (1988–)", om vi antar att sådana poster lagts in av oinloggade från telia-adresser eller konton med ett mindre antal andra redigeringar? De verkar väl rimliga, men kan vara interna skämt eller kompisar/släktingar utan relevans. Författaren kan man stryka om han antas vara svensk och inte finns i Libris, men varför anta att han är svensk? En kinesisk politiker kan ha haft en betydande karriär utan att finnas omskriven på svenska eller engelska. Musikern borde eventuellt hittas på Internet, men om vi hittar en relevant solist Johan Aspgren, omskriven utan födelseåret, skall vi då anta att det är honom rödlänken syftar på och inte en okänd namne?
Det är möjligt att missbruk inte förekommer allmänt, men jag ser inte fram emot en situation där vi inser att någon lagt in ett stort antal halvbekanta på olika förgreningssidor, användande olika ip-nummer och marionetter, så att vi antagligen upptäckt bara en bråkdel av skämtposterna. Skall vi då stryka alla rödlänkar eller låta skämten ligga kvar?
--LPfi (diskussion) 23 januari 2016 kl. 20.57 (CET)

text: Som denna MNP. Maundwiki (diskussion) 25 januari 2016 kl. 21.01 (CET)
thread_title:  Bifoga gärna källor till de rödlänkade 

message: Jag har nu påbörjat en uppstyrning av strukturen och språket på denna sida. Materiellt ska det mesta vara intakt, med ett undantag: 
Jag har infört förtydliganden angående hur vi bör hantera de situationer med länkar till ett subjekt som saknar artikel, men där artiklar om andra subjekt med samma namn finns. Ändringarna återfinns i styckena "2.2.1 Länkar till förgreningssidor" och "1.4 Alltid en sida under uppslagsordet". 
Kontentan i ändringarna är, att länkar i dessa fall bör peka mot en grensida. Subjekt som inte är relevanta för en egen artikel bör helt avlänkas, men i annat fall bör länken till grensidan i dessa fall kvarstå.
Alternativet att rödlänka till ett artikelnamn med särskiljningsled är, att man inte vet vilket namn/särskiljningsled en framtida artikel kommer att få. Risken är då att länken kvarstår som röd och obrukbar även efter att en ny artikel skapats. Bakgrunden är en diskussion jag haft med användare:Maundwiki. 
Synpunkter välkomna. /Urbourbo (diskussion) 22 september 2014 kl. 15.22 (CEST)
replies: text: Håller med, det finns ju även andra skäl att försöka skapa en grensida med rödlänkar - om användare NN1 skapar en artikel om fotbollsspelaren Nils Nilsson i Örgryte och därefter en mängd anknytande artiklar där det kanske handlar om flera hundra inlänkar till denne Nils Nilsson. Om NN2 senare vill skapa en artikel om Nils Nilsson nobelpristagare och författare, så kommer man för att göra om Nils Nilsson till grensida tvingas ändra i hundratals artiklar. Om det nu finns dussintals kända Nils Nilsson och ytterligare några halvkända, så finns det garanterat ett antal omnämnanden av namnet som rödlänkas, en del kommer troligen att ha rödlänkats innan artikeln om fotbollsspelaren i Örgryte skapades. Ibland kommer då att framgå tydligt att det inte var fotbollsspelaren som åsyftades, i andra fall kommer det att vara tveksamt. Då är det bättre att uppslaget går till en grensida där mer betydande namn kan listas, oavsett om personerna har artiklar eller inte och man faktiskt kan se förslag på vilka Nils Nilsson det skulle kunna handla om.FBQ (diskussion) 23 september 2014 kl. 10.53 (CEST)
replies: text: : Jag delar absolut inte uppfattningen att länken helst bör gå till grensidan. Tvärtom bör man om möjligt lägga in en rödlänk där också med det särskiljningsled som kan anses vara lämpligt. När artikeln väl tillskapas blir det annars ett hästjobb att gå igenom och se vad som hör dit. Tostarpadius (diskussion) 24 september 2014 kl. 16.55 (CEST)
replies: text: :: Problemet är, att det blir jobb oavsett. Om folk rödlänkat, så gäller det att kolla upp så att de rödlänkarna använder samma särskiljningsled som du valt för den nya artikeln. Skillnaden är, att om länkarna istället pekar till grensidan så är du säker på att besökaren alltid kan hitta fram till rätt artikel, även innan alla länkar pekar direkt på rätt artikel. /Urbourbo (diskussion) 25 september 2014 kl. 13.08 (CEST)
replies: text: ::: Om rödlänken finns på förgreningssidan är det givetvis den benämningen som bör användas. Vill man ändra det när artikeln väl skapas bör en omdirigering läggas in. Ett aktuellt exempel är Ludwig Fischer. Där låg tidigare krigsförbrytaren under huvudordet, vilket kan anses ha varit naturligt eftersom det var den enda artikel som fanns. I samband med att jag skrev om operasångaren gjorde jag en genomgång av länkarna. Det visade sig då att ett inte föraktligt antal gick till racerföraren. Dessa hade tidigare felaktigt lyst blått. Om jag nu hade låtit dem gå till grensidan hade så fortfarande varit fallet för alla som inte använder specialfunktionen. Genom att använda ett särskiljningsled och länka dit även från förgreningen har vi fått ett incitament som borde öka sannolikheten för att någon åtgärdar bristen. Rödlänkar är ofta effektiva på det sättet. Därmed inte sagt att vi som regel bör ta med alla personer som finns på motsvarande engelska eller tyska namförgreningssidor. Det får bedömas från fall till fall. Finns det redan länkar eller det handlar om sådana som har artiklar på ett flertal (kanske rentav flertalet) språkversioner bör vi definitivt ta med dem. Detta med att minska risken för felaktig länkning är för övrigt ett gott argument för att ha grensidor även i fall där det bara finns två personer som har samma namn. Endast när en av dem äger bestämt företräde är en topplänk att föredra. Antalet länkar in kan, men behöver inte, vara en indikation på hur det ser ut. Tostarpadius (diskussion) 19 februari 2015 kl. 08.46 (CET)
thread_title:  Justering ang länkar till grensidor 

message: På svenska Wikipedia har förklaringen på en grensida normalt föregåtts av ett komma. På senare tid har minst en användare börjat sätta in tankstreck istället. Själv föredrar jag den tidigare lösningen, men vill inte ändra tillbaka överallt utan gemenskapens stöd. Därför initierar jag ett samtal om frågan. Tostarpadius (diskussion) 29 november 2015 kl. 08.14 (CET)
replies: text: Några exempel? /Hangsna (diskussion) 29 november 2015 kl. 08.27 (CET)
replies: text: : Stödjer den tidigare lösningen med kommatecken. (Hoppas jag själv inte råkat sätta in tankstreck; hittar inget.)  DavidIvar (diskussion) 29 november 2015 kl. 08.33 (CET)
replies: text: :: Historiken för Lista klargör vad det handlar om. Tostarpadius (diskussion) 29 november 2015 kl. 08.44 (CET)

text: Jag tycker det ser snyggt och tydligt ut i artikeln Lista. Om det också är språkligt korrekt så tycker jag gott det kan rekommenderas i stället för kommatecken. ⬤Boⅳⅰᴇ 29 november 2015 kl. 16.30 (CET)
replies: text: : Varför ser det snyggare och prydligare ut med tankstreck? I mina ögon är det tvärtom. Tostarpadius (diskussion) 30 november 2015 kl. 02.02 (CET)
replies: text: ::Jag föredrar tankestrecket. Det ger en mycket tydlig uppdelning mellan artikelnamn och förklaring. För mig absolut mer lättläst. AlphaZeta (diskussion) 30 november 2015 kl. 11.39 (CET)
replies: text: ::: I mina ögon är det en sorglig och olycklig utveckling. Fler röster behövs för att avgöra denna viktiga framtidsfråga! Tostarpadius (diskussion) 30 november 2015 kl. 18.19 (CET)
replies: text: ::::Tankstreck ska absolut undvikas eftersom det inte känns igen av Wiki-mjukvaran som en särskiljning, det fungerar alltså inte att skriva  och få förväntat resultat. /ℇsquilo 30 november 2015 kl. 19.56 (CET)
replies: text: :::::Jag vill minnas att tankstrecket blir mer och mer använt rent allmänt i språket. Ser man till hur de brukar användas får nog båda skiljetecknen ses som korrekta i sammanhanget, sedan kan man ju tycka olika om vilket som är lämpligast. Tankstrecket står förvisso ut mer rent visuellt, men i sammanhanget kanske det inte är så angeläget att separera uppslagsord och förklaring? Tror nog jag tycket att det fungerar något bättre med komma, men det är ingen stark preferens.

text: :::::andejons (diskussion) 30 november 2015 kl. 20.05 (CET)
replies: text: ::::::Är det meningar vi skriver på dessa sidor? Alltså språkliga meningar, som börjar med stor bokstav och avslutas med punkt. I sådana fall tycker jag att kommatecken är bra. Är det dock bara en "enkel uppräkning" med en liten förklarande rad efteråt (och alltså inte en hel mening) så tycker jag att ett avskiljande streck gör jobbet bra och ser snyggt ut.  /Hangsna (diskussion) 30 november 2015 kl. 20.09 (CET)
 Nu förstår jag inte riktigt vad du menar. För att undvika missförstånd, vi pratar alltså om vi ska ha förgreningssidorna så här:
* HMS Eugenie – en svensk fregatt
* 45 Eugenia – en asteroid
* Eugenia (jakt) – en jakt och dess replika
eller så här
* HMS Eugenie, en svensk fregatt
* 45 Eugenia, en asteroid
* Eugenia (jakt), en jakt och dess replika
AlphaZeta (diskussion) 30 november 2015 kl. 20.16 (CET)

text: Meh! Det där har ju inget med Wikipedia:Särskiljning att göra! /ℇsquilo 30 november 2015 kl. 20.31 (CET)
replies: text: : Och var skall frågan då avhandlas? Tostarpadius (diskussion) 30 november 2015 kl. 20.39 (CET)
replies: text: ::Wikipediadiskussion:Förgreningssidor kanske? /ℇsquilo 1 december 2015 kl. 10.34 (CET)
replies: text: ::: Men hittar någon dit, när sidan omdirigeras hit? Den nyaste tråden är från 2007.Tostarpadius (diskussion) 1 december 2015 kl. 10.54 (CET)
replies: text: :::: Jag föredrar tankestrecket. Det ger en tydligare uppdelning mellan artikelnamnet och förklaringen. Lättare att läsa. Voyager85 (diskussion) 2 december 2015 kl. 21.01 (CET)
replies: text: :::::Jag har föredragit tankestreck. Men när jag nu tittar runt och jämför, så får jag medge att en utformning med kommatecken kan upplevas lugnare, mindre rörig. Konstaterar också att man på enwp och dewp rekommenderar kommatecken. Det vore helt OK för mig att använda det i fortsättningen. --JohanahoJ (diskussion) 6 december 2015 kl. 17.01 (CET)
replies: text: ::::::Jag skulle fortfarande vilja att någon kommenterar min fråga, är det (språkliga) meningar vi skriver eller vad är det? /Hangsna (diskussion) 6 december 2015 kl. 20.30 (CET)
replies: text: :::::::Jag uppfattar det enbart som en lista. "HMS Eugenie, en svensk fregatt" är ingen mening. I så fall får man skriva "HMS Eugenie är en svensk fregatt." AlphaZeta (diskussion) 6 december 2015 kl. 20.35 (CET)
replies: text: ::::::::Jag föredrar helt klart tankstreck. Jag instämmer med Voyager85 om att det blir en tydligare uppdelning mellan uppslagsordet och förklaringen. Jag själv använder i princip alltid tankstreck på förgreningssidor. Att skriva ”HMS Eugenie är en svensk fregatt” på förgreningssidor är däremot en olycklig lösning. --Omnibit (diskussion) 21 december 2015 kl. 22.14 (CET)
replies: text: :::::::::: En olycklig lösning som ingen förespråkar, vad jag kan se. Eftersom samtalet inte lett fram till konsensus kommer jag att ändra skiljetecken när jag av andra skäl redigar grensidor. Tostarpadius (diskussion) 22 januari 2016 kl. 21.22 (CET)
thread_title:  Vilket skiljetecken?