Wikipediadiskussion:Projekt matematik/Arkiv 2003-2007

message: Jag funderar på ett sätt att systematisera matematikartiklarna. Kanske kan man ha någon sorts klassificering längst ner i artikeln.
För tex grupp kunde man ha 
Algebra -> Gruppteori -> Grupp
//Wellparp
Ny tanke: Listor kan användas för att systematisera.
Lista över statistikartiklar
Lista över talteoriartiklar
Lista över teorem
//Wellparp
replies: text: Rent generellt kan man säga att det blir mest arbetseffektivt om man systematiserar i någon form av trädstruktur, där varje artikel länkar uppåt till något enstaka intäckande, generellare artikel, och nedåt till ett antal mera specialiserade artiklar. Någon gång har någon försökt få alla artiklar inom ett område att länka till alla andra artiklar inom området, vilket förstås blir en plåga att underhålla när man lägger till en ny artikel (typ dansken och astronomiartiklarna). Så listor är bra, kan man väl säga. Om listorna är korta kan man dessutom ha dem direkt i artikeln istället för i en särskild lista. Typ en översikt om statistikartiklarna i Statistik eller så. Bara lite tankar. // E23 24 oktober 2003 kl.16.18 (CEST)

text: Ett (möjligen mer komlext) alternativ är en sorts "Webbringar". Jag tänker på de länkscheman som förekommer i många engelska matematikartiklar på Internet med bakåt-, uppåt- och framåtpil för hänvisningar till olika artiklar i strukturen (t.ex. ). En fördel med det är att man aldrig behöver länka till mer än tre andra artiklar åt gången, man bara hänvisar till "ett spår" med ett visst tema. En lista med "listor över artikelspår" räcker för att ge en god överblick över alla artiklarna.  / Mats 24 oktober 2003 kl.18.40 (CEST)
Testar nu ett system för trädstruktur hos talteoriartiklarna. Det blir väldigt oöverblickbart och rörigt annars. Jag förstår inte hur de engelska wikipedianerna håller reda på alla artiklarna. Kanske är det ett virvarr?
// Wellparp 15 november 2003 kl.21.45 (CET)
thread_title:  Systematisering 

message: Jag tycker att det är en utmärkt ide att använda sig av ett strukturerat sätt att ange länkar, för att på ett överskådligt sätt sätta in begreppet i sitt sammanhang. Däremot undrar jag om någon har ett tips på hur man rent praktiskt ska få det att se snyggt ut om en artikel skulle kunna passa in i flera olika kedjor av begrepp. T.ex. artikeln normerat rum: jag skulle gärna ha grenar uppåt mot både metriskt rum och vektorrum, utan att de fördenskull bör ligga "på samma gren". Likadant nedåt: det bör finnas länkar som på ett klart sätt talar om att en del normerade rum är Banachrum; en del har en inre produkt osv.
Kort sagt skulle det vara bra om det fanns någon slags klammer man kan använda där... 
Någon som har tips på hur jag ska bära mig åt?
Ps. Jag har försökt placera alla länkar inuti <math>-omgivning och sedan smälla in en \Bigg\{, men lyckades inte få den att acceptera några länkar mellan <math> och </math>. \Mike 2 februari 2004 kl.09.42 (CET)
thread_title:  Trädstruktur för länkar 

message: Jag har funderat lite på hur vi skall använda matematiska symboler (till exempel ⇒) i texterna. Det finns uppenbarligen en del läsare som inte stödjer dessa. Frågan är om vi skall ta hänsyn till dessa. Jag har testat att titta på en tidigare version av artikeln implikation med Opera 7.22, Mozilla 1.6, Mozilla Thunderbird (senaste versionen), och Internet Explorer 6.0 och har inga problem med att se ⇒.Mats Kindahl 24 mars 2004 kl.11.27 (CET)
Den symbol du skriver blir bara en fyrkant för mig. (IE5) // Wellparp 1 april 2004 kl.15.23 (CEST)
thread_title:  Användning av matematiska symboler 

message: Jag har funderat på en annan sak: bevis för diverse teorem och satser. Jag har sett att det finns en del länkar  inlagda som refererar till artiklar med namnen "Bevis för ...". Jag tycker att det kan vara godkänt att ha med bevis för satser, om beviset är kort, men då bör de ligga på samma sida som satsen och inte på en separat sida.
Mats Kindahl 1 april 2004 kl.09.51 (CEST)
Håller med. Vissa centrala satser bör ha bevis. Mindre satser behöver det kanske inte. Man får avgöra från fall till fall. // Wellparp 1 april 2004 kl.15.24 (CEST)
=== Bevisträd ===
En idé jag funderat på är att skapa ett komplett bevisträd, dvs. varje bevis skall kunna härledas bakåt direkt till axiomen. Men det är något man borde ha på en separat wiki kanske... och det är ett brutalt projekt. 
Paxinum 13 juli 2007 kl. 21.35 (CEST)
replies: text: Låter som en mycket rolig idé. --Andreas Rejbrand 13 juli 2007 kl. 21.38 (CEST)
----
Om man vill vara med i projektet, är det bara att skriva upp sig på listan?
Erik 3 april 2004 kl.13.46 (CEST)

text: Det var iallafall vad jag gjorde, och det var ingen som protesterade. :) // Mats Kindahl 3 april 2004 kl.15.42 (CEST)

text: Alla som vill vara med får vara med. Det finns ingen som "äger" projektet. Alla är dessutom välkomna att komma med förslag över utformning av artiklar, bevis etc. Det är detta projektsidan är till för. Välkomna att skriva om matematik! // Wellparp 3 april 2004 kl.18.42 (CEST)
replies: text: :Tack Erik 3 april 2004 kl.22.59 (CEST)

text: :Var gärna med och diskutera utformningen och strukturen hos de matematiska artiklarna. Tydligen skall det komma ett sätt att kategorisera artiklar enklare. Jag vet inte riktigt hur det kommer att fungera, men man skall kunna märka en artikel med dess kategori på något sätt. Eftersom det matematiska området är minst sagt massivt och dessutom komplicerat att kategorisera har jag gjort ett stapplande försök, dels med de olika listorna och dels med "träd"-strukturen. Detta är på långa vägar när det enda sättet att göra och skall bara ses som ett förslag (även om det är infört på en del håll). // Wellparp 4 april 2004 kl.11.54 (CEST)
replies: text: ::Låter bra, det vore väldigt praktiskt att inkludera struktureringen i mjukvaran på något sätt, annars blir lätt de mindre artiklarna hälften länkar.Erik 5 april 2004 kl.22.02 (CEST)
replies: text: ::: Det är på gång, kommer att lanseras inom några veckor. // E23 5 april 2004 kl.22.48 (CEST)
replies: text: ::::Lägger allt (eventuellt) strukturarbete på is så länge då Erik 6 april 2004 kl.15.26 (CEST)
thread_title:  Bevis i artiklar 

message: En idé jag funderat på är att skapa ett komplett bevisträd, dvs. varje bevis skall kunna härledas bakåt direkt till axiomen. Men det är något man borde ha på en separat wiki kanske... och det är ett brutalt projekt. 
Paxinum 13 juli 2007 kl. 21.35 (CEST)
replies: text: Låter som en mycket rolig idé. --Andreas Rejbrand 13 juli 2007 kl. 21.38 (CEST)
----
Om man vill vara med i projektet, är det bara att skriva upp sig på listan?
Erik 3 april 2004 kl.13.46 (CEST)

text: Det var iallafall vad jag gjorde, och det var ingen som protesterade. :) // Mats Kindahl 3 april 2004 kl.15.42 (CEST)

text: Alla som vill vara med får vara med. Det finns ingen som "äger" projektet. Alla är dessutom välkomna att komma med förslag över utformning av artiklar, bevis etc. Det är detta projektsidan är till för. Välkomna att skriva om matematik! // Wellparp 3 april 2004 kl.18.42 (CEST)
replies: text: :Tack Erik 3 april 2004 kl.22.59 (CEST)

text: :Var gärna med och diskutera utformningen och strukturen hos de matematiska artiklarna. Tydligen skall det komma ett sätt att kategorisera artiklar enklare. Jag vet inte riktigt hur det kommer att fungera, men man skall kunna märka en artikel med dess kategori på något sätt. Eftersom det matematiska området är minst sagt massivt och dessutom komplicerat att kategorisera har jag gjort ett stapplande försök, dels med de olika listorna och dels med "träd"-strukturen. Detta är på långa vägar när det enda sättet att göra och skall bara ses som ett förslag (även om det är infört på en del håll). // Wellparp 4 april 2004 kl.11.54 (CEST)
replies: text: ::Låter bra, det vore väldigt praktiskt att inkludera struktureringen i mjukvaran på något sätt, annars blir lätt de mindre artiklarna hälften länkar.Erik 5 april 2004 kl.22.02 (CEST)
replies: text: ::: Det är på gång, kommer att lanseras inom några veckor. // E23 5 april 2004 kl.22.48 (CEST)
replies: text: ::::Lägger allt (eventuellt) strukturarbete på is så länge då Erik 6 april 2004 kl.15.26 (CEST)
thread_title:  Bevisträd 

message: Jag letade efter en artikel om Game of Life men hittade ingen. Jag antar att den bör falla under matematik. Någon som har förslag på översättning (om man nu skall ha en sådan). Erik 5 april 2004 kl.22.43 (CEST)
replies: text: Det är ingen mening att krysta fram en översättning, använd den termen du tror skulle användas i en välskriven svensk text. I detta fallet tror jag det blir Game of Life helt enkelt.
replies: text: :Håller med. Bör det kanske vara The Game of Life? Erik 6 april 2004 kl.08.12 (CEST)

text: :När Conway's Game of Life dök upp i svenska tidningar någon gång för evigheter sen så kallades den kort och gott för "Life". Jag tycker att det är ett lite väl långt namn: ingen kommer att söka på det. Man kanske skulle kunna lägga in den som "Life (matematik)"?Mats Kindahl 6 april 2004 kl.09.03 (CEST)
replies: text: ::Skapar Life och börjar skriva lite. Vi kan ju alltid flytta den. Erik 6 april 2004 kl.11.38 (CEST)
thread_title:  Conway's Game of Life 

message: Jag tittade lite på denna artikel och märkte att det fanns en hel del röda länkar. Dessa sidors eventuella innehåll har dock redan avhandlats i artikeln ganska så uttömmande, så min fråga är: Finns det något sätt att intern-länka till en viss position på en sida? Erik 6 april 2004 kl.17.29 (CEST)
replies: text: Jodå, man kan länka till rubrikavsnitt (sådana som är inom =-tecken) genom att skriva t.ex Wikipedia:Projekt_matematik#Matematiker. Den fjättrade ankan 6 april 2004 kl.17.36 (CEST)
replies: text: :Tack. Erik 6 april 2004 kl.17.46 (CEST)
replies: text: ::Hjälp! Jag får det inte att fungera. Den länkar bara till sidan, inte till rubriken. *Snyft* Erik 6 april 2004 kl.18.01 (CEST)
thread_title:  Trigonometriska funktioner 

message: Tänkte att man kan lägga upp lite sidor med mycket röda länkar till matematiksidor. Datalogi och förstås Lista över matematiker. Den senare behöver göras mycket på, även de blå länkarna. Erik 7 april 2004 kl.19.00 (CEST)
----
Kolla gärna in Wikipedia:Wikipedia är bättre än Nationalencyklopedin där pågår förnärvarande en granskning av en matematisk artikel. // Wellparp 4 april 2004 kl.12.52 (CEST)
thread_title:  Relaterade sidor med mycket rött 

message: Jag började kategorisera några matematikartiklar men då det går att göra in i oändligheten tänkte jag fråga efter tips. Turligt nog sammanföll dessa kategorier som ni föreslagit, men det är lika bra att diskutera lite (jag är inte uppskriven i gruppen!) För närvarande gjorde jag följande
* :Kategori:Matematik och naturvetenskap
** :Kategori:Matematik
*** :Kategori:Matematisk analys (sammanfaller med Lista över analysartiklar)
**** :Kategori:Komplex analys (nödvändig?)
*** :Kategori:Tal (sammanfaller med Lista över tal)
**** :Kategori:Irrationella tal. (nödvändig?)
* :Kategori:Personer
** :Kategori:Matematiker
* :Kategori:Naturkonstanter (nödvändig?)
Dessutom har jag lagt in en rootkategori för :Kategori:Naturkonstanter som i princip kommer täcka några av tal-artiklarna. Jag avvaktar tills vidare. Just nu är det bara 5-6 artiklar inom området matematik som påbörjats kategorisering.
När det gäller matematiker tänkte jag att det också ska vara en rootkategori och inte under :Kategori:matematik och naturvetenskap.
// rogper 1 juni 2004 kl.00.04 (CEST)
Jag funderar på om man ska använda sig av AMS kategorisering (MSC)? Inte för att kategorierna ska ha några "22E46"-namn, men snarare "semisimpla Lie-grupper", som den koden råkar motsvara. Nu är de flesta artiklar här på wp jämförelsevis grundläggande, och därmed räcker det antagligen (till en början) att använda sig av 2- eller 3-tecken-kategorierna. Exemplevis göra en kategori "Lie-grupper" (motsvarar 22E).
I första hand för att dagens system verkar till 80% bestå av att kategorisera allt under :kategori:Matematik - och därmed skulle behöva en genomgång, och det känns onödigt att utveckla ett helt nytt kategoriseringssystem när det trots allt finns ett ganska omfattande som redan är konstruerat.
Eller är detta "overkill"? Eller är den här kategoriseringen "skyddad" på något vis? (men eftersom PlanetMath använder sig av MSC, så det kan väl inte vara helt förbjudet?) 
Ett par alternativ är arXivs system, engelska wikipedians kategorisering, och möjligen även SAB - har någon en fullständig förteckning över den finare indelningen av T (matematik)?
\Mike 3 mars 2005 kl.08.45 (CET)
replies: text: Jag föredrar MSC2000. Kan inte tänka mig att det är skyddat på något sätt. Om vi börjar använda detta system bör vi vara omsorgsfulla med översättningen. (T.ex. heter det väl "halvenkla Lie-grupper"?) /Pontus 3 mars 2005 kl.09.09 (CET)
replies: text: :Det kan nog stämma. Jag drog bara till med något där för illustration (och för att få någon reaktion :). Vi kan förresten be Användare:Jonas Wiklund om hjälp med översättningar av kategorinamnen - det är en matematiker som håller på att lägga in (översättningar av) matematiska ord och begrepp på wiktionary. \Mike 3 mars 2005 kl.13.11 (CET)
replies: text: ::Börjar på en lista över kategorierna i /MSC2000 (hinner inte slutföra den just nu :) Kommentarer?  \Mike 8 mars 2005 kl.11.01 (CET)

text: ::För att se lite vad vi redan har också, så kopierade jag tillämpliga delar av "kategoriträdet" som man kan hitta på http://en.wikipedia.org/wikistats/EN/CategoryOverview_SV_Complete.htm till denna undersida \Mike 5 april 2005 kl.14.49 (CEST)
thread_title:  Kategorisering 

message: Jag började jobba lite på kända matematiker-listan, alla på bokstav A, utom en (Ampere), har nu blå länk :) Översatte mest från den engelska wiki.
jobba på nu ;)
Gurra 23 augusti 2004 kl.08.57 (CEST)
thread_title: kända matematiker-listan

message: ...vad är det egentligen på svenska? Jag fick från början lära mig att det heter "slät", men till och från har jag även sett ordet "glatt" om samma företeelse. Och nu har under senare tid ett antal matematikartiklar skapats där det senare använts. Hur ska vi göra med detta? Någon  slags konsistens vore nog på sin plats... \Mike 5 december 2005 kl.14.25 (CET)
replies: text: Enligt denna ordlista går både "glatt" och "slät" bra. Om vi bara skapar redirects och nämner båda namnen i artikeln glatt funktion, spelar det nog inte så stor roll vad enskilda artiklar använder (bara de inte växlar mellan orden på samma sida). Fredrik 5 december 2005 kl.14.34 (CET)
replies: text: :Ah, tackar, den ordlistan var åtskilligt mycket mer komplett än den lilla jag har använt mig av hittills :) Men jag ska se till att motstå impulsen att "korrigera" de "glatta" funktionerna... \Mike 5 december 2005 kl.14.53 (CET)
replies: text: ::"Slät" har jag nog faktiskt aldrig hört. "Glatt" är termen som jag ser som den konventionella. --SteKa 19 januari 2006 kl.00.12 (CET)
replies: text: :::"Glatt" har jag nog faktiskt aldrig hört. "Slät" är termen som jag ser som den konventionella... Uppenbarligen finns det lite olika tradition här. Själv tycker jag "glatt" är väldigt missvisande eftersom det innehåller betydelsen "hal", vilket inte har något med "smooth" att göra. Däremot har "slät" inte någon sådan betydelse, utan överensstämmer mer med min intuition av vad "smooth" innebär. Kurvan y=x^2 tycker jag är väldigt slät och fin, men huruvida den är hal kan jag inte uttala mig om... Hur som helst, det viktiga är att det finns ett konsensus om vad som ska användas här, och tillräckligt med redirects. JohanK 1 februari 2006 kl.13.28 (CET)
replies: text: :::: Finns det några matematiker här, eller någon annan som vet hur det brukar skrivas i svenskspråkig litteratur? --Boīvı€ 27 maj 2006 kl.16.29 (CEST)
replies: text: :::::Jag har läst en del matematik på Stockholms Universitet. Där sa lärarna glatt funktion, men vi använde engelskspråkig litteratur. Google ger många fler träffar på "glatt funktion" eller "glatta funktioner" än på "slät funktion" eller "släta funktioner". Det tycker jag tyder på att glatt funktion är termen vi bör använda. /EnDumEn ✍ 27 maj 2006 kl.17.10 (CEST)

text: ::::: Jag har läst matematik på KTH.  Där används "glatt" som den matematiska termen "smoth" (en glatt kurva / yta).  Om det i stället skulle gälla ett materials yta eller så, så skulle jag oftare säga "slät". --kaj@kth.se 28 maj 2006 kl.01.37 (CEST)
thread_title: Översättning av engelskans "smooth"...

message: Efter att ha skrivit en del inom matematikområdet den senaste tiden fick jag idag en uppmaning från administratören Användare:Grillo att jag skrev för avancerat. Naturligtvis går mina artiklar att polera så att de blir något mer pedagogiska
och begripliga, men den kritik jag fick (se Användardiskussion:Spakoj) gick ut på att artiklar på Wikin måste vara skrivna för
lekmän (närmare bestämt nämndes 11-åringar...) och inte kräva några förkunskaper. För mig är ett sådant krav det samma som att inte
skriva om högre matematik eller annan vetenskap. Jag tror att wikin har utmärkta förutsättningar att bli ett uppslagsverk som är användbart både för lekmän och för experter, och mitt intresse för wikin är just att utveckla den senare sidan. Detta är inte förenligt med ett krav på att alla artiklar skall vara utan krav på förkunskaper, vilket gör att jag tror att det är vikigt att ta en diskussion om de allmänna riktlinjer som finns för artiklar på wiki, med utgångspunkt i att skriva om högre vetenskap. Hur ser ni som deltar i projekt matematik på detta? Användare:Spakoj
replies: text: (i.o.f.s. inte med i Projekt Matematik, men tycker till ändå) Einstein sa en gång något i stil med "håll det så enkelt som möjligt men inte enklare", vilket är en bra, om än flummig riktlinje. Om en sak går att förklara för en 11-åring så bör den vara skriven så att en 11-åring kan förstå. Det är nog mer än man tror som tillhör den kategorin eftersom matematiken till viss del handlar om att skala bort allt som komplicerar i onödan.

text: Samtidigt så är det absolut så att en hel del kräver förkunskaper och det ska absolut inte vara något hinder för att skriva om det, om man jämför med nationalencyclopedin så är en hel del artiklar tämligen oförståeliga utan förkunskaper. Vad man i sådana fall kan göra är att skriva lite om vad den praktiska nyttan är av metoden etc. i stil med att Fourier-transformer bland annat används för att hantera och lagra ljud (och en massa annat).

text: Att skriva något om sammanhanget bör man alltid göra, om jag vill veta något om X vill jag kunna läsa det mesta i artikeln utan att behöva läsa A, B, Y och Z också, att samma information förekommer i flera artiklar behöver alltså inte vara fel. Sedan bör ju texten som behandlar sammanhanget vara lagom stor, för den som verkligen vill gå in på djupet så gäller det ändå att läsa artiklarna om A, B, Y och Z också.

text: Slutligen så är det viktigaste att det som skrivs förstås av någon, alla har olika styrkor. Det är bättre att skriva krångligt om något än att inte skriva något alls, förhoppningsvis kan någon annan förbättra beskrivningen senare. Gunnar Larsson 29 december 2005 kl.17.28 (CET)
replies: text: :Einsteincitatet är inget fel på, jag tycker det kunde ersätta den naiva formuleringen om 11-åringar och 88-åringar på Wikipedia:Slå fast det självklara! Men faktum kvarstår att en stor del av modern vetenskap kommer vara otillgänglig även om man följer Einstein. Åtminstone när det gäller matematik finns det ju heller ingen konkret, praktisk nytta att tala om.Spakoj 29 december 2005 kl.18.20 (CET)
replies: text: :: Vad som helst går naturligtivis att beskriva "så enkelt som möjligt, men inte enklare".  Vad gäller förkunskaper tycker jag att man kan kräva ungefär vilka förkunskaper som hellst, men att dessa ska finnas med som wikilänkar till artiklar som ger de förkunskaperna. --kaj@kth.se 31 december 2005 kl.22.25 (CET)

text: Har för mig att jag läst på engelska wikipedias riktlinjer för matematiska artiklar att de ska börja med en introduktion där ingen strikt definition ska ges, utan som "vanligt" folk ska kunna läsa, och att strikt definition ska följa senare under en sektion med namnet "definition". Men det är ju uppenbart att artiklar om högre matematik inte kan skrivas så att en 11-åring förstår, ens i inledningen. JohanK 1 februari 2006 kl.13.34 (CET)
thread_title:  Nivå och förkunskaper 

message: Jag tittade förbi sidan graf (som för övrigt måste styras upp), och såg på slutet en lista över beteckningar. Jag tycker att en sådan lista (oavsett vilket matematiskt ämne) måste vara väldigt restriktiv eftersom det oftast finns en uppsjö av olika beteckningar, beroende på tradition, tycke och smak. I det nämnda fallet tycker jag att listan är helt onödig och borde tas bort, och endast de beteckningar som faktiskt används i artikeln borde definieras (definitivt inte som en lista på slutet). JohanK 2 februari 2006 kl.17.44 (CET)
replies: text: Delar din uppfattning helt och hållet. Spakoj 26 februari 2006 kl.16.44 (CET)
thread_title:  Lista över notation &mdash; rimligt? 

message: Jag funderar på vilken notation för funktioner som bör användas på svwiki; att konsekvent använda en enda notation är att föredra. Bör den vanligt förekommande f(x) användas, den mer korrekta f: x \mapsto y eller någon annan? --Andreas Rejbrand 4 april 2006 kl.18.08 (CEST)
replies: text: Använd enklast möjliga notation så länge innebörden är otvetydig. Jag håller inte med om att f(x) skulle vara mindre "korrekt", men det beror på sammanhanget. Jag skulle nog föredra en mer formell notationen för funktioner på speciella mängder eller i artiklar om generella egenskaper hos funktioner (säg, bijektivitet), men inte för att beskriva en vardaglig funktion på \mathbb{R}. Fredrik 4 april 2006 kl.19.19 (CEST)
replies: text: :Det jag menar med att f(x) är mindre korrekt är att f(x) är ett värde, medan själva funktionen är f. Om exempelvis funktionen f definieras enligt f(x) = x^2 så är ju f(x) lika med värdet x^2, som är skapat av funktionen f och den oberoende variabeln x. Fast å andra sidan är ju uttrycket f(x) allmänt accepterat och det vanligaste förekommande, så så länge det är otvetydigt håller jag med om att det kan användas. --Andreas Rejbrand 4 april 2006 kl.19.32 (CEST)
replies: text: ::Om du syftar på formuleringar i stil med "låt f(x) vara en funktion..." så håller jag med om att notationen är felaktig (om än på ett tämligen harmlöst sätt). Oftast borde "låt f vara en funktion..." räcka :-) Fredrik 4 april 2006 kl.20.17 (CEST)
replies: text: :::f:U\rarr V och \;f(x) betyder olika saker, den första innebär att f är en avbildning från rummet U till V och f(x) betyder funktionsvärdet för något x\,\epsilon \, U. Jag tycker man kan använda den beteckning som passar bäst i sammanhanget. JonasJH 22 maj 2006 kl.13.25 (CEST)
thread_title:  Funktionsnotation 

message: Jag har sett att det finns de som önskar enskilda artiklar för varje trigonometrisk och hyperbolisk funktion samt till deras inverser (av lämplig restriktion). På dessa sidor kunde vi då noggrannare beskriva funktionerna. Jag har därför skrivit en enkel mall för trigonometriska och hyperboliska funktioner som jag tänkte kunde användas underst på dessa sidor. Tycker ni andra att detta är ett bra förslag? Mallkoden återfinns på Användare:Andreas Rejbrand/Trigonometriska funktioner --Andreas Rejbrand 5 april 2006 kl.10.55 (CEST)
replies: text: Vid närmare eftertanke tror jag det skulle kunna fungera minst lika bra med fyra artiklar: trigonometrisk funktion, invers trigonometrisk funktion, hyperbolisk funktion, invers hyperbolisk funktion. Särskilt om alla sex versioner (sin, cos, tan, sec, csc, cot) av respektive funktion ska tas upp. I vilket fall är en mall av den här typen ingen dum idé. Fredrik 5 april 2006 kl.11.39 (CEST)
thread_title:  Mall för trigonometriska och hyperboliska funktioner 

message: Har lagt till en tabell för kvalitetskontroll. Ämnena är hämtade från Wikipedia:Artiklar som bör finnas på Wikipedia ändra gärna dessa om ni tycker att något saknas eller är onödigt. Fyll i tabellen genom att ändra tom till kk, stub, ok osv. JonasJH 24 maj 2006 kl.15.31 (CEST)
replies: text: Vore bra om det lades i en mall i stället, som för ala andra ämnesområden. Hade inte sett denna och skapade Mall:Kvalitetstabell/Matematik. Vore bra om informationen som finns här (det är säkert bättre översättningar här) kan sammanfogas med denna så man inte gör samma arbete två gånger. / Elinnea 27 maj 2006 kl.08.53 (CEST)
thread_title:  Kvalitetskontroll 

message: Kan någon titta igenom denna artikel lite snabbt och se om den är begriplig? Tack, Petter 27 juni 2006 kl.00.24 (CEST)
thread_title:  [[Principen om inklusion/exklusion]] 

message: Jag tycker det vore trevligt med något slags "infobox" för artiklarna om heltal. Artikeln "7 (tal)" (till exempel) ser rätt fattig ut. Jag har därför petat ihop ett utkast i Användare:Wasell/Mall-heltal, och exempelartiklar i Användare:Wasell/Exempel 7 (tal) och Användare:Wasell/Exempel 729 (tal).
Förslag och kritik mottages tacksamt, men om ingen misstycker alltför mycket inom den närmaste framtiden, så skapar jag Mall:heltal och slänger in den på artiklarna i :Kategori:Heltal. --Wasell 25 september 2006 kl. 13.53 (CEST)
replies: text: Hälsan har tigit still i två timmar. Ingen har skrikit sig hes. Jag tillämpar därför Wikipedia:Var djärv! och kör hårt i lågt tempo. --Wasell 25 september 2006 kl. 16.03 (CEST)
thread_title:  Infobox för heltal? 

message: Eftersom inte alla är helt ense om hur katalogstrukturen för matematik bör se ut tänker jag ta upp det här så att så många som möjlig kan se det och allt behandlas på ett enda ställe. 
På Kategoridiskussion:Delområden inom matematik har jag tidigare framfört att jag tycker den skall avvecklas, och står kvar vid denna åsikt. I princip alla kategorier under den borde återföras till matematik.
användare:Spakoj har även gjort ett inlägg angående de tre kategorierna :kategori:matematisk typografi :kategori:matematiska grundbegrepp och :kategori:matematisk terminologi här. Jag tycker det i stort verkar vettigt,  de ligger nära varandra och borde kunna slås samman på något sätt.
En annan lätt problematisk kategori är :kategori:räkning, som jag inte riktigt blir klok på- jag tror knappast den kommer att få speciellt många fler kategorier och artiklar i sig. Räknehjälpmedel hör definitivt hemma under matematik, men frågan om verkligen räkneord gör det?
andejons 25 oktober 2006 kl. 18.22 (CEST)
replies: text: Självfallet skall :Kategori:Delområden inom matematik avvecklas, eftersom den försöker fylla samma funktion som :Kategori:Matematik skall ha. Det finns dock fler problem med kategoristrukturen, men att avveckla delområdskategorin är en god början. Att andra språk har en sådan kategori är för övrigt ointressant. --Petter ☏  26 oktober 2006 kl. 01.02 (CEST)
replies: text: :Jag kände mig tvungen att börja titta aktivare på termerna i dag, eftersom en av mina studenter hänvisade till "den fria encyklopedin" för några smått absurda svar på en hemuppgift (att reda ut skillnaden mellan "bråktal" och "tal på bråkform"). Jag började så smått med de flesta på "A" i Matematisk terminologi. Jag har tidigare tänkt att jag någon gång skulle hinna göra något grundligt åt några t taget av dem; men det är nog nödvändigt att gå över dem och fixa så att det lilla som står är rimligt vettigt. (Vilket det oftast redan verkar att vara! Min student hade också missförstått en del korrekta utsagor i artiklarna.)

text: :Mina åsikter om de tre kategorierna :kategori:matematisk typografi :kategori:matematiska grundbegrepp och :kategori:matematisk terminologi är: Den första är faktiskt litet speciell, även om kanske matematiska symboler vore ett bättre namn. De två senare bör slås ihop. Eftersom :kategori:matematisk terminologi har ett antal systerkategorier, t. ex. :en:category:matemathical terminology, så tycker jag att vi behåller den kategorin, och för över "grundbegreppen" dit. :Kategori:matematisk typografi (eller :kategori:matematiska symboler) kan gärna placeras som en underkategori till :kategori:matematisk terminologi.

text: :(Efters)om ingen har emotsatt sig en sammanslagning av "grundbegreppen" och "terminologin" här, så annonserar jag ut detta på WP:PK om ett par dagar. Eller tycker ni att det är bättre att bara djärvt slå ihop dem?--Jörgen B 12 februari 2007 kl. 22.33 (CET)
replies: text: ::Var djärv du. Det var vi när vi diskuterade liknande frågor på Wikipedia:Projekt fysik, och det har inte lett till några större klagomål.

text: ::Angående namnet "Matematisk typografi": jag har svårt att se :kategori:TeX som underkategori till :kategori:matematiska symboler, så jag tycker nuvarande lösning fungerar bra.

text: ::andejons 13 februari 2007 kl. 08.54 (CET)
replies: text: :::Jag har nu ägnat ett antal timmar åt att gå igenom alla artiklarna som förut låg i :Kategori:Matematiska grundbegrepp och byta gategori på dem. Större delen av artiklarna borde skrivas om och/eller utvidgas. Jag har småredigerat här och var, och smält på ett osaligt antal ; litet taskigt kanske, men jag orkade inte skriva om allt nu (och behöver i några fall kolla upp om det finns alternativ terminologi). (Jag har alltså inte markerat vissa mycket korta artiklar; det är precis kvaliteten, inte kvantiteten, som jag tyvärr fläckvis har reagerat mot.)

text: :::Nästa åtgärd bör nu vara att byta ut eventuella andra länkar till den numera tomma :kategori:Matematiska grundbegrepp. Sedan kan den raderas.--Jörgen B 14 februari 2007 kl. 02.58 (CET)
replies: text: ::::Den enda sida som verkade peka mot den var denna, så jag tog bort kategorin.

text: ::::andejons 14 februari 2007 kl. 09.04 (CET)
thread_title:  Kategoristruktur 

message: Av en händelse råkade jag titta in på ett par artiklar inom bland annat sannolikhetslära och andra områden inom matematisk statistik. Självklart kan man inte dra speciellt stora växlar på ett sådant litet stickprov som det trots allt var frågan om, men jag slogs ändå av den bristfälliga artikelkvalitén, och framför allt den konstiga kategoriuppdelningen. Det mesta var en salig blandning av kategorier såsom Sannolikhetslära, Sannolikhetsteori (vad är skillnaden mellan dem?) Matematisk statistik etc. Jag tycker därför att det borde startas ett Projekt:Statistik eller något liknande. Finns det något intresse för detta? Leo 14 januari 2007 kl. 12.43 (CET)
replies: text: Med tanke på hur dött detta projekt är är det nog ingen större idé att dra igång ett helt nytt. Däremot kanske det kan gå att skapa någon slags underprojekt till detta. Tyvärr kan jag inte speciellt mycket om sannolikhetslära, men kan bistå med allmän artikelvård samt administratörsverktyg om så krävs.

text: andejons 14 januari 2007 kl. 20.17 (CET)
replies: text: :Nej, jag är inte heller någon expert, men det var riktigt snårigt bland kategorierna, och det kan säkert finnas en och annan dublettartikel. Du har säkert rätt i att det inte finns något underlag för ett statistikprojekt, med tanke på hur detta projekt verkar fungera. Jag tycker det är tråkigt att detta projekt verkar ha gått i stå. Självklart är matematikartiklarna på engelska Wikipedia av yppersta klass, så visst kan man fråga sig vad nyttan är med goda och informativa artiklar på svenska. Dock tycker jag att ett syfte är att förbättra möjligheterna att kommunicera avancerad matematik på svenska, något som enligt min ringa erfarenhet idag inte är så enkelt. Leo 15 januari 2007 kl. 00.26 (CET)
replies: text: ::Fler än vad man tror har svårt att läsa avancerad text på engelska. Problemet är mycket att matematik i sig rätt mycket är ett språk, och det är svårt att uppfatta nyanserna om man både har den ovana engelskan och den ovana matematiken att brottas med samtidigt. Därför är det faktiskt ett klart egenvärde i att ha goda översättningar av de engelska artiklarna till svenska. (Dessutom hjälper inte engelska artiklar särskilt mycket vad gäller svensk terminologi. Om du för fösta gången träffar på "betingad sannolikhet" i en text på svenska, och undrar vad "betingad" betyder i detta sammanhang, vilket engelskt ord slår du på då? Det är klart att detta kan hjälpas upp om man ger den engelska termen i en kort svensk artikel, men detta är dock inte riktigt normal wikipediapraxis, tror jag.)Jörgen B 23 februari 2007 kl. 00.29 (CET)
replies: text: :::Absolut. Det verkar som vi har liknande uppfattningar om detta. Det är mycket glädjande att professionella matematiker som du redigerar artiklar på Wikipedia (Jag kan inte räkna mig själv dit), och det skulle nog behövas flera för att få någon ordning i oredan. På engelska Wikipedian går det ju tretton professionella matematiker per dussin känns det som. Leo 23 februari 2007 kl. 14.05 (CET)
replies: text: ::::Tja. Jag tror nog att även 'ickeproffs' kan göra en hel del nytta, exempelvis med översättningsarbetet. Det går fortare att gå efter och fackgranska en rimligt god översättning, än att göra den själv:-) Jag ger mig själv också glatt in på områden där jag inte är proffs, även om jag är försiktigare än med matematiken. (För övrigt är jag inte ensamt 'matematikproffs'; exempelvis Jesper Carlström hör definitivt också dit; och jag är å andra sidan inte egentligen ett statistikproffs.) Jörgen B 23 februari 2007 kl. 21.26 (CET)
thread_title: Projekt:Statistik?

message: Jag funderar på att översätta Hierarchie mathematischer Strukturen från tyska wikipedian. Någon som har några invändningar innan jag sätter igång?Oshifima 13 februari 2007 kl. 17.29 (CET)
replies: text: Jag ögnade igenom den, och tycker att den verkar helt översättningsvärd. Kör hårt! Men observera att en minimal svensk systersidsstubbe redan finns: Struktur (matematik), så lägg gärna din översättning på den sidan så att interwikilänkning o. d. fungerar bra. Jörgen B 13 februari 2007 kl. 22.00 (CET)
thread_title: Matematiska strukturer

message: Jag har grävt fram Matematikterminologi i skolan från oredan på mitt skrivbord. Detta är större delen av Skolöverstyrelsens sista utgåva, som kom 1979, i ett nytryck (faximil) från Lärarhögskolan i Stockholm från 2004. (Kapitlet "Datorer" ansågs föråldrat och utgick. Någon ny utgåva kommer aldrig, eftersom SÖ lades ner 1991.) Skriften används alltså nu i utbildningen av blivande matematiklärare. (Jag har varit inne på Skolverkets hemsida, men inte förstått vilken officiell roll det tillmäter SÖ:s dokument.)
Jag planerar att göra följande:
* Göra en ny huvudartikel för :Kategori:Matematisk terminologi, som resonerar om skillnader och normering inom denna.
* I sammanhanget möjligen flytta den nuvarande sidan Matematikterminologi. Jag är osäker om den mest är avsedd för oss eller för läsare. I vilket fall böär det finnas en länk dit från projektsidans önskelisteavdelning.
* Gå igenom terminologin, och antingen ändra eller komplettera där Matematikterminologi i skolan skiljer sig från artikelns nuvarande definition. Det är inte alls självklart att denna skrift skall vara enda norm, särskilt som den alltså bara rör skolan och alltså inte universitet eller högskolor; men det är självklart så, att de betydelser som anges i skriften måste nämnas i artiklarna.
replies: text: Skriften bör EMÅ duga utmärkt som referens.
Har någon någon invändning? Jörgen B 16 februari 2007 kl. 22.42 (CET)

text: Det låter utmärkt. Den nuvarande sidan Matematikterminologi verkar just nu vara i det närmaste obsolet. Många av de röda länkarna är felaktiga, i den meningen att motsvarande artiklar redan finns under annat namn. Sedan finns det några få som knappt går att begripa (t ex "Talvärde av komplext tal" , är det realdelen, absolutbelopp eller något annat?). Därför tycker jag att det är tveksamt om den nuvarande sidan Matematikterminologi ens behöver finnas kvar. De artiklar som behövs kommer ju ändå att återfinnas under :Kategori:Matematisk terminologi. Man kan kanske flytta några av de viktigare rödmarkerade länkarna till projektets önskelista. Leo 20 februari 2007 kl. 15.17 (CET)
replies: text: :Jag håller på att gå igenom Matematikterminologi (när jag hinner). I första omgången lägger jag in termerna från Matematiterminologi i skolan (som röda länkar) och tar bort några kantigheter. I nästa omgång tänker jag gå igenom de röda länkarna. Det betyder att detta är ett gott hjälpmedel för redigering just nu, oavsett om vi senare vill ha detta som artikel eller inte.

text: :Jag har inte hunnit så långt; bara t. o. m. bokstaven D i första genomgången... men för närvarande prioriterar jag detta högre än Sveriges Medeltida Ballader.

text: :En ändring jag tror att jag skall göra rätt omgående, är att om en term består at ett attribut och ett huvudord och det egentligen bara verkar vettigt att ha en artikel på huvudordet, så kan detta markeras direkt i listan genom att bara huvudordet länkfärgas.

text: :Exempel: Just nu finns en röd länk till Avtagande talföljd. Det kan vara vettigt att ha en enda artikel om talföljder, där man bland annat tar upp vad som menas med att en talföljd är konvergent, divergent, växande, avtagande, strängt växande, strängt avtagande eller alternerande. I listan markeras detta bekvämt genom att "Avtagande talföljd" utbytes mot t. ex. "Avtagande talföljd". Man kan förstås dessutom med fördel göra ett antal transportsidor för flerordsbegreppen; men det är trevligt om man förbereder läsaren på vad artikeln har för huvudord. Jörgen B 23 februari 2007 kl. 21.18 (CET)
replies: text: ::Eftersom sidan inte verkade vara särskilt populär som artikel betraktat ligger den nu under Wikipedia:Projekt matematik/Matematikterminologi, så att den kan användas som arbetsmaterial. //Essin 3 augusti 2011 kl. 18.23 (CEST)
replies: text: :::Hoppas någon skriver artikeln Matematikterminologi. (Länken är blå eftersom den numera är omdirigerad till en kategori.) --NERIUM 3 augusti 2011 kl. 20.26 (CEST)
thread_title:  Matematikterminologi 

message: EMÅ bör man hitta Wikipedia:Projekt Matematik direkt i kategorin Matematik. BjörnF har i stället lagt in projektet tillsammans med Wikipedia:Projekt Logik i en :kategori:Projekt med anknytning till matematik, som han i sin tur lagt i :Kategori:Wiki:Matematik, som han har lagt i :Kategori:Matematik. Jag tycker att detta verkar omotiverat krångligt; men inväntar BjörnFs förklaring. Kanske det finns några goda skäl, som väger upp krånglet. Jörgen B 5 mars 2007 kl. 18.54 (CET)
replies: text: Ja, det verkar finnas åtminstone ett steg för mycket i det där trädet. Jag ser ingen som helst poäng med en separat underkategori för två projekt.

text: andejons 5 mars 2007 kl. 19.17 (CET)
thread_title:  [[:Kategori:Matematik]] 

message: Hej mattesnillen, jag snubblade över dessa två artiklar, är de dubbletter månne? //Knuckles...wha? 28 maj 2007 kl. 23.47 (CEST)
replies: text: De är helt klart dubbletter. Excentricitet är det jag har stött på. Petter 29 maj 2007 kl. 23.20 (CEST)
replies: text: :Okej, jag överlåter till er att slå ihop dem. :-) //Knuckles...wha? 30 maj 2007 kl. 08.44 (CEST)
thread_title:  [[Excentricitet]] och [[Excentritet]] 

message: Jag arbetar som lärare på de flesta matematikkurser som ges på nätet i Sverige,
och en av texterna jag skrev om positionssystemet fyllde jag ut den spartanska artikeln innan med. Någon kan väl kolla igenom den och så. 
Paxinum 13 juli 2007 kl. 21.38 (CEST)
thread_title:  [[Positionssystem]] 

message: Hej projektiva matematiker! Skulle någon kunna ge sig på en total omskrivning av artikeln kvaternion? Jag upptäckte i januari att den var kopierad från Nationalencyklopedin och förmodligen något uppslagsverk till, så den behöver bytas ut helt. Jag funderade ett tag på att översätta artikeln på engelska, men insåg snart att jag inte har tillräckligt grepp om terminologin. Kan någon ge sig på det, eller skriva en ersättningsartikel helt från scratch? //Essin 21 oktober 2007 kl. 22.21 (CEST)
replies: text: Jag har nu tittat litet på artikeln. Första delen behöver mycket riktigt skrivas om av upphovsrättsliga skäl, men knappast resten. Skall se vad jag hinner och orkar. Jörgen B 2 november 2007 kl. 22.10 (CET)
replies: text: :När jag omarbetade artikeln litet dök en annan fråga upp. Bör artikeln flyttas till Kvaternioner? Skall vi helt enkelt försöka vara konsekventa åtminstone med avseende på de områden som täcks av mallen , d. v. s. följande:

text: :Notera att vissa av begreppen skrivs i flertal (därför att hela talområdet avses, förmodar jag), men länkar till artiklar med singularisnamn.Jörgen B 3 november 2007 kl. 23.19 (CET)
replies: text: ::Jag anser att det är bra att ha artikelnamnet i grundform, så att det blir så lätt som möjligt att länka från andra artiklar (jämför kvaternioner med kvaternion).

text: ::andejons 4 november 2007 kl. 10.23 (CET)
replies: text: :::Spelar ingen roll, eftersom båda namnen ändå kommer att fungerar genom redirect. Petter 4 november 2007 kl. 22.37 (CET)
replies: text: ::::Förutom det faktum att man skall länka direkt till artikeln, både för att spara på servrar och förhindra trubbel om artikeln flyttas igen (verkar osannolikt, men ändå).

text: ::::andejons 5 november 2007 kl. 08.09 (CET)
replies: text: ::::::Andejons, jag håller i stort sett med om principen om grundform... men observera att vi använder pluralformen för "de vanligaa" sorternas tal (Naturliga tal, Positiva tal o. s. v.)! Jag skriver "vi", men det här gällde nog innan jag kom med i redigeringsarbetet, både här och på en:wiki, tror jag. Jag har inte grävt i varför, utan bara antagit att det beror på att artiklarna mer handlar om hela talområdet än om de enskilda elementen.
replies: text: ::::::Vi har då två frågor, även om de delvis griper in i varandra:

text: ::::::#Bör rubrikerna till artiklar som artiklar som Kvaternion hanteras på samma sätt (samma numerus m. m.) som de till artiklar som Komplexa tal?

text: ::::::#Om svaret på föregående fråga är Ja, på vilket sätt bör vi behandla dem?

text: ::::::Jag kan omedelbart tänka mig fyra modeller: Komplext tal, Komplexa tal, De komplexa talen och Mängden av komplexa tal.

text: ::::::Modell två (Komplexa tal, Kvaternioner) som nu i huvudsak används har en del som talar för sig. Det är inte helt fel att skriva De komplexa talen är en utvidgning av de reella talen, även om det är litet informellt; det är egentligare sett matematiska strukturer som utvidgas. Kvaternion är en fyrdimensionell utvidgning av de reella talen är EMÅ däremot direkt dåligt. Jörgen B 5 november 2007 kl. 14.11 (CET)
replies: text: :::::::Jag är osäker. Det känns som "reella tal" är den bästa formen (eftersom man inte får något som kan böjas lätt hur man än gör), och sedan har jag svårt att bestämma mig för vad som väger över för kvaternionerna: konsekvens eller önskan att ha i grundform.

text: :::::::andejons 5 november 2007 kl. 14.58 (CET)
Jag tar tillbaka och ber om ursäkt för ev. oavsiktligt missledande vad gäller ett påstående ovan: en:wiki har sina talartiklar i singularis, inte pluralis. Jag borde ha tittat efter först, inte bara gått på min minnesbild. En:wikiartiklarna verkar ofta men inte alltid litet mer inriktade på det enskilda objektet, inte på hela talområdet, i artikelupptakten.
Jag kontrollerade hastigt också artikelrubriken på systerartiklarna till Naturliga tal på de:-, fr:-, da:-, no:- och nn:wikina. Samtliga använder entalsformer. Det är förstås ett visst argument för att vi också skulle göra det. Finns det fler som har åsikter om detta? Vet någon om frågan har diskuterats tidigare? Jörgen B 5 november 2007 kl. 16.11 (CET)
thread_title:  Kvaternioner 

message: Jag är nog av den uppfattningen, att så länge som vi håller fast vid det traditionellt europeiska sättet att avskilja heltalsdelen från decimalerna med ett decimalkomma, så bör vi använda det som standard även i matematikartiklarna. Alltså: "fem fjärdedelar" skrives 1,25 snarare än 1.25. Vad tycker ni?--Jörgen B 18 december 2007 kl. 19.15 (CET)
replies: text: Javisst, det står också så i våra språk- och skrivvägledningar, tror jag. Vi har också mellanslag som tusentalsavskiljare (10 000 och inte 10,000) etc. /NH 18 december 2007 kl. 19.21 (CET)
replies: text: :Instämmer. Jag undrar om man på något sätt kunde ändra inställningarna för TeX så att de formaterar komma som decimaltecken.

text: :andejons 18 december 2007 kl. 19.29 (CET)
replies: text: ::Det går, men räkna inte med att det kommer att hända. Bugg 2458 är mer än två år gammal... Fredrik 18 december 2007 kl. 22.06 (CET)
replies: text: :::Min åsikt är att decimalnotationen blir otydlig då man listar flera decimaltal; Vilket av följande två exempel anser ni vara mer lättläst: (A) 1,2, 3,4, 5,6, 2,3 eller (B) 1.2, 3.4, 5.6, 2.3?--Albiki 18 december 2007 kl. 23.24 (CET)
replies: text: ::::Albiki, Svaret är ingalunda självklart (A). (B) kan felläsas som 1. 2,3. 4,5. 6,2. 3, till exempel.

text: ::::NH, kan du ge en länk till adekvat del av skrivreglerna? (Eftersom du har sett detta, hittar du förmodligen fortare dit än vad jag gör.)Jörgen B 19 december 2007 kl. 10.41 (CET)

text: ::::Jag har nog hittat stället nu: Wikipedia:Språkvård#Decimaltecken. Det var väl det du menade, NH? Wikipedia:Språkvård verkar visserligen inte att vara officiell policy eller riktlinjer, men är nog värt att följa - alternativt ändra, om man vill göra en genomgående förändring.

text: ::::Albiki, menar du att du tycker att vi bör använda decimalkomma ibland och decimalpunkt ibland (i samband med uppräkningar), eller menar du att vi alltid borde använda decimalpunkt? Jörgen B 19 december 2007 kl. 14.13 (CET)
replies: text: :::::Komma är ju en mycket vanlig avgränsare inom matematiken; t.ex. används ju tecknet för att avgränsa argumenten i en funktion av flera variabler: f(x_1, x_2, ..., x_n). Åtminstone jag tycker då att decimalpunkten är tydligast - jämför f(1,3, 3,2, 0,45) mot f(1.3, 3.2, 0.45). Komma används även för att avgränsa elementen i en mängd - jämför A = \{ 1,3, 4,5, 4,2\} mot A = \{ 1.3, 4.5, 4.2\}. Lägg till att internationell standard (och datorstandard) är punkt snarare än komma, så undrar jag hur lång tid framöver vi verkligen kommer att använda vårt gamla decimalkomma i grund- och gymnasieskolan. --Andreas Rejbrand 19 december 2007 kl. 15.19 (CET)
replies: text: ::::::JörgenB: japp, det var det jag menade, och något mer ställe som jag inte hittar nu. Andreas: exemplet med mängden skall nog egentligen skrivas såhär:

text: ::::::\{ 1,\!3, 4,\!5, 4,\!2\}

text: ::::::Något enklare, eller i alla fall möjligt, att förstå.

text: ::::::Jag tycker att det finns skäl att behålla den svenska/europeiska notationssättet på Wikipedia i allmänhet - bl.a. för att man helt enkelt säger så. Ingen skulle säga något annat än "pi är ungefär tre komma ett". TT-språket använder komma. Vid slöbläddring i tidningar och böcker hittar jag bara komma. Sen kanske det finns enstaka artiklar om talföljder etc. där man kan använda decimalpunkt, men de måste väl ändå vara ganska få. Har jag sett att man ibland använder semikolon, eller är det hallucinationer? /NH 19 december 2007 kl. 15.40 (CET)
replies: text: :::::::Det står i grundskolläroböcker i matematik att om tydligheten gynnas av det så använder man semikolon som avskiljare. Oshifima 19 december 2007 kl. 18.00 (CET)

text: :::::::Det är riktigt att semikolon används som avgränsare istället för komma, tex om komma används som decimalmarkör. T ex min programvara AlgoSim använder det systemet. --Andreas Rejbrand 19 december 2007 kl. 18.07 (CET)

text: ::::Som svar på din fråga Jörgen B anser jag att man alltid skall använda punkt-notationen, eftersom kommatering används i så många andra sammanhang inom matematiken; exempelvis då man listar element i mängder. Tag exempelvis följande situation:
replies: text: :::::Låt A vara mängden bestående av de två talen \pi och e, avrundade till två korrekta decimaler. Vilken av följande sätt att skriva mängden A har man minst risk att missuppfatta: (a) A={3.14, 2.72} (b) A={3.14,2.72} (c) A={3,14, 2,72} (d) A={3,14,2,72} (e) A={3. 14,2. 72} (f) A={3. 14, 2. 72}?

text: ::::Mitt svar är alternativ (a). Jag anser att man konsekvent skall tillämpa regeln att ett kommatecken skall följas av ett blanktecken. Enligt denna regel är alternativen (b), (c), (d) och (e) felskrivna, medan alternativen (a) och (f) verkar vara ekvivalenta, där (a) framstår som det korrekta av de två. Med denna regel blir förvirringen total mellan (c) och (d), där (d) framstår som en mängd med fyra element: 3, 14, 2 och 72. Det är ibland svårt att uppfatta blanktecken, och då bidrar blandningen med punkt-notation inom ett tal och kommatering mellan tal till att öka läsbarheten. --Albiki 19 december 2007 kl. 22.37 (CET)
replies: text: :::::Eller så kan man göra som Oshifima och Andreas föreslog: A={3,14; 2,72}. Entydigt och korrekt enligt normala svenska skrivregler.

text: :::::andejons 19 december 2007 kl. 22.45 (CET)
replies: text: :::::::Jo, det händer att även jag använder ett semikolon i sådana situationer; t. ex. för att på svarta tavlan tydligt skilja talparen (2,3; 4) och (2; 3,4) åt. Men visst, det finns argument även för den amerikanska konventionen.
replies: text: :::::::Det finns dock också en annan aspekt, Albiki. Vi försöker i stort sett att tillämpa "svensk rättskrivning" på svenska wikipedia. I det här fallet råkar kommatraditionen inte bara vara den traditionellt svenska och (kontinentalt) europeiska, utan dessutom ha stöd i en ISO-standard Sverige anslutit sig till, om jag förstått vår "inofficiella rekommendation" Wikipedia:Språkvård#Decimaltecken.

text: :::::::Andreas Rejbrand är dock inte helt ute och cyklar när han talar om "internationell standard och datorstandard" till förmån för decimalpunkten. Det verkar nämligen i det här sammanhanget som så ofta annars vara så, att amerikaner i allmänhet totalt struntar i alla internationella standarder som inte överensstämmer med vad de själva använder. (Observera hur segt de hänger kvar vid sina fot och tum!) Det är ju till och med så, att traditionell brittisk standard avviker något ifrån amerikansk i detta fall, eftersom decimalpunkten placerades i olika positioner där; men detta struntar också amerikaner oftast i. De dominerar också kraftigt i datastandardsättning; så den amerikanska decimalpunkten är betydligt mer spridd nu än tidigare.

text: :::::::Andreas, gör dock inte misstaget att blanda ihop attributen "internationell" och "amerikansk" (eller precisare "USA-sk")! När jag skriver "europeisk standard" så menar jag inte bara gammal sådan, utan också nu tillämpad, på bl. a. wikipedior. En sammanställning:
replies: text: ::::::::Decimalpunkt föreskrivs entydigt: engelska, och (såvitt jag förstår) skotska.

text: ::::::::Decimalkomma föreskrivs entydigt: tyska, franska, plattyska och rumänska, vilket är de europeiska språk som har egna WPsidor för hur tal skall skrivas, som jag hittade och förstod. Vidare följande systerwikior, med så fin hänvisning som jag kunde åstadkomma: catalanska, danska, italienska, ryska (med tack till översättningshjälp från en kollega); vidare som sagt den svenska.

text: ::::::::'Inte helt entydigt: spanska wikipedia anger att komma skall användas, men påpekar att frågan är under debatt, eftersom detta visserligen är seden i Spanien och Sydamerika, medan man i Mexiko och Mellanamerika däremot använder decimalpunkt; så det diskuteras huruvida man i framtiden skall tillåta båda konventionerna. (Så tolkade åtminstone jag den spanska texten.) Den bokmålsnorska stilmanualen nämner inte explicit vilken konvention som används. Däremot rekommenderas bruket av , där man enligt dokumentationen tycks stoppa in talet formaterat på amerikanskt vis, och få ut det färdigt enligt rådande "locale"!!! I det exempel de ger, förvandlas instoppad decimalpunkt till utskrivet decimalkomma.

text: :::::::Flera av beskrivningarna förstod jag inte. Den portugisiska skulle kunna betyda att båda tillåts; men det kan också vara så, att punkt respektive komma har så självklara innebörder, att de inte behöver förtydligas. I den finska TeXhjälpredan beskrivs det hur decimalkommat används i TeX-text: 3{,}14 "rätt"; 3,14 "fel"; men jag kan inte avgöra huruvida även punkt tillåts. (Inom parentes sagt verkar enligt min ordbok "pilkku" betyda "punkt, till exempel komma", ungefär; vilket inte är så upplysande.) Jag gissar från sammanhanget att den baskiska wikipedian föreskriver kommatecken.

text: :::::::Sammantaget styrker detta att europeisk och "internationellt överenskommen" standard (både svenska, tyska och italienska wikipediorna tycks hänvisa till internationella standardiseringsbeslut) talar för decimalkomma, inte decimalpunkt. Å andra sidan är bruket av decimalpunkt i Sverige numera inte lika begränsat som tidigare. Exempelvis används decimalpunkt i en del svenska matematikläroböcker på högskolenivå, som i Persson och Böijers analysböcker. Jörgen B 20 december 2007 kl. 02.10 (CET)
Ett litet experiment:  blir här hos oss . Jörgen B 20 december 2007 kl. 02.15 (CET)

text: Min åsikt är att punkt i många sammanhang är lättare att läsa än komma, men att det är irrelevant vad jag personligen tycker. Det finns en svensk standard, och den är att använda komma. Det står exempelvis i Svenska skrivregler. Att använda formatnum verkar ju bra. Annars föreslår jag att vi i TeX skriver -299\,792\,458{,}567\,789 och utanför TeX skriver –299 792 458, 567 789. För att få det lilla avståndet skriver man \, och för att få decimalkomma skriver man {,}. Om man exempelvis vill ange koordinater kan man använda ett något större mellanrum: (2{,}5,\ 3{,}5) eller semikolon: (2{,}5; 3{,}5). Jesper Carlström 20 december 2007 kl. 12.01 (CET)
replies: text: :Många yngre personer tycks tro att decimalkommat skulle vara ett speciellt svenskt påfund. Jag träffade nyss en av våra doktorander som trodde att Sverige vore ensamt att använda decimalkomma. Så är det definitivt inte. Så här står det i den wikipediatext som italienarna hänvisar till:
replies: text: ::* il SI usa la virgola come separatore tra i numeri interi e quelli decimali come in "24,51". Nel 1997 ha concesso la possibilità di usare il punto, ma solo per i testi il cui linguaggio principale è l'inglese.

text: :vilket jag (efter konsultation med mer italienskkunnig kollega) tolkar så här:
replies: text: ::* SI använder kommatecken för att avskilja heltalssiffror från decimaldito som i "24,51". Sedan 1997 medger man möjligheten att använda punkt, men endast för de texter vars huvudspråk är engelska.

text: :Texternas på svenska wikipedia "huvudspråk" är i allmänhet inte engelska.--Jörgen B 20 december 2007 kl. 12.16 (CET)
Diskussionen verkar att ha avstannat här. Ingen har heller begärt en ändring av de rekommendationer om att använda kommatecken sv:WP nu har skrivna som Wikipedia:Språkvård#Decimaltecken. Jag tänker därför i fortsättningen ändra decimalpunkter i våra texter, när jag ser dem. Där det är möjligt, tänker jag använda . Ju mer vi gör det, desto lättare blir det att ändra alla decimalkommata till decimalpunkter på en gång, om vi senare beslutar oss för detta.
Jag lägger också in en information om "mallen" på WP:SV, om inte den redan nämns. Jörgen B 1 januari 2008 kl. 20.51 (CET)
thread_title:  Svensk decimalnotation även här?