Diskussion:Interkalation (litteratur)

message: Skapat sidan Interkalation (litteratur), men inte utan viss vånda. Det verkar inte finnas någon Wikipediaartikel på något annat språk för detta begrepp. Men jag är inte säker då jag helt enkelt inte vet vilken term jag ska använda på andra språk. Detta verkar vara ett ord som nästan uteslutande nyttjas inom ”akademierna” och verkar mest bara finnas på engelska och tyska. På engelska används företrädesvis termen Intercalation (då i första hand avseende det inskjutna partiet) eller så Sandwich technique och eftersom det är en så utpräglad teknik i Markusevangeliet, Markan Sandwich, dvs markinsk inskjutning. Därutöver kallas inskjuten ibland också insertions, interpolation (vilket är olyckligt eftersom det normalt betyder att text infogats av någon annan än författaren) och omtaget framing (nästan lika olyckligt eftersom det avser en annan teknik). På tyska används ibland termerna Schiebungen och Ineinanderschachtelungen, dock inte på tyska Wikipedia.
 
Men på svenska verkar vi inte ha någon term för begreppet, vad jag kan se. Om jag söker på Internet hittar jag nästan bara min egen användning av ordet interkalation och i de få fall jag hittar något annat, verkar man använda den engelska benämningen Markan Sandwich också på svenska.
 
Det förefaller alltså som om detta begrepp, i likhet med vad som ofta sker på andra håll, saknar en accepterad svensk benämning – en klassisk så kallad ”domänförlust” i det svenska språket. Det finns ordet ramberättelse (framing story), men det avser en annan litterär teknik med omslutning av längre partier text. Jag dristar mig därför till att även på svenska använda termen ”interkalation” och kanske kunna skapa en accepterad svensk benämning på fenomenet (såvida det nu inte redan brukas i lönndom?), trots att interkalation kan uppfattas som enbart det inskjutna partiet. Någon hade uppenbarligen tänkt likadant som jag, eftersom ”interkalation (litteratur)” redan fanns på förgreningssidan. Ordet väljer jag dels för att det bygger på det latinska ordet för inskjutning, dels för att engelskan nyttjar Intercalation och tyskan Interkalation (i andra sammanhang, åtminstone) och dels för att det även på svenska finns ett ord ”interkalation” som betyder just ”inskjutning” och som brukas inom andra discipliner som exempelvis kemi, biologi och tidräkning. Roger Viklund (diskussion) 28 september 2016 kl. 12.10 (CEST)
thread_title:  Rätt ord på svenska 

message: Jag läste artikeln med anledning av omröstningen om månadens bästa artikel, men undrar lite över källorna. Tre av de sju (Crossan, Edwards & Shepherd) finns inte i Libris och är alltså inte tillgängliga på svenska bibliotek. Hur ser åtkomsten till dessa källor ut? /Ascilto (diskussion) 31 oktober 2016 kl. 13.21 (CET)
replies: text: Hej Ascilto! Jag är inte riktigt på det klara med vad du menar med hur åtkomsten ser ut. Set ut för mig eller ser ut för andra? Vad gäller mig: I alla artiklar som jag skriver och källbelägger har jag alltid läst källan, antingen då hela boken eller artikeln, eller så den del därur som berör det som avses att beläggas. I vissa fall har jag tillgång till böckerna eller artiklarna hemma i form av tryckta alster eller digitala texter på datorn, i andra fall är det sådant som jag har läst med hjälp av exempelvis Google Books. Även denna gång har jag givetvis läst källorna. Crossans ”Who Killed Jesus?” har jag hemma, men den finns även på svenska bibliotek och jag har nu lagt dit Libris och ISBN. Den har jag läst i sin helhet. Edwards’ ”Markan Sandwiches” är faktiskt en artikel, men eftersom texten ”| periodical” fallit bort framgick inte detta. Det är nu åtgärdat. Även den har jag tillgänglig och har läst i sin helhet. Shepherds doktorsavhandling har jag också tillgång till, i digital form, men där har jag läst endast den del som har bäring på interkalationer. Roger Viklund (diskussion) 31 oktober 2016 kl. 18.10 (CET)
replies: text: :Tack så mycket! Om man söker i Libris på Who Killed Jesus med frågetecken får man till svar att den inte finns, men om man söker utan frågetecken får man flera resultat, ser jag nu. Nu kan jag lugnt rösta, jag väljer fortfarande mellan din artikel och en annan. Nu är det uppenbart att din artikel inte är en översättning, eftersom interwiki saknas, men i andra fall vill jag undvika att rösta på översättningar som mörkar att de är det (en del användare kopierar över källor från andra språkversioner utan att ha läst dem), därav försiktigheten. Detta är en vana jag har från deltagandet på Artikelnomineringar. /Ascilto (diskussion) 31 oktober 2016 kl. 18.41 (CET)
replies: text: ::Jag översätter mycket sällan artiklar från andra språk, mest för att de oftast är så dåliga. Som regel tittar jag knappt på vad de innehåller, för att inte förledas i en viss riktning. Endast när jag är klar med artikeln, kan jag kontrollera om det finns något väsentligt på andra språkversioner som jag inte har tagit med. För övrigt är min erfarenhet att det mycket sällan finns översatta artiklar som är bra eftersom språket alltför ofta är så dåligt att åtminstone jag inte kan koncentrera mig på innehållet.
replies: text: :::Där har du flera poänger, likväl har vi ett antal utvalda artiklar som är översättningar med importerade källor. Det finns några användare som försvarar det med hull och hår. /Ascilto (diskussion) 31 oktober 2016 kl. 19.14 (CET)
replies: text: ::::Flera av dessa utvalda artiklar har mängder av språkfel. Vid omröstningar kan en artikel rätt omgående få många röster på utmärkt-status, trots att de innehåller hundratals språkfel av mer eller mindre allvarlig karaktär. Ibland, och efter att flera redan har röstat på "utmärkt", brukar jag göra en översyn av delar av texten, och ibland av hela. Men artikeln blir som regel antagen vare sig det görs en grundlig språkgenomgång eller inte.
replies: text: :::::Min erfarenhet är att man ofta kan påverka utfallet om man kommer med noggranna invändningar eller bifall. /Ascilto (diskussion) 31 oktober 2016 kl. 19.32 (CET)
thread_title:  Tryckta källor