Diskussion:Klassisk autism/Arkiv 2008

message: I sin nuvarande utformning tar artikeln tydligt ställning för den starkt kontroversiella och ifrågasatta Lovaas-metoden. Däremot nämns ingenting alls om det som kallas tydliggörande pedagogik eller pedagogiskt arbetssätt, vilket är det i Sverige dominerande förhållningssättet vid autism. /Annika 6 mars 2008 kl. 13.53 (CET)
Instämmer. Men med hjärnskade-förklaringen blir beteendemodifikation (ett inövat ytligt uppförande)  som "behandling" logiskt. Ett psykodynamiskt perspektiv ger den barnpsykotiska individen en bättre prognos; tillståndet är inte statiskt utan kan utvecklas åt rätt håll med psykoterapi. Staffan Jacobson 12 mars 2008 kl. 02.12 (CET)
replies: text: Artikeln skall självfallet inte heller ta ställning för det föråldrade synsätt som Staffan företräder, där skulden för "barndomspsykosen" lades på "kylskåpsmammor" och den viktigaste insatsen ansågs vara att skyndsamt skilja barnet från föräldarna. Den vinklingen är lika POV som att förespråka Lovaas-metoden. /Annika 12 mars 2008 kl. 10.01 (CET)
Med tanke på vad som kom efter den så var den inte så dum, och framförallt satte den barnets behov främst även om det kunde vara känsligt för omgivningen. Staffan Jacobson 16 mars 2008 kl. 02.00 (CET)
replies: text: :Hur står sig :en:Autism, som är Featured article? (Jag har inte läst den.) /Nicke L 12 mars 2008 kl. 10.08 (CET)
replies: text: ::Den engelska artikeln förefaller vara neutral vid snabbläsning. I en svensk artikel bör dock strukturerad pedagogik inspirerad av :en:TEACCH lyftas fram då denna är den klart dominerande i Sverige. /Annika 12 mars 2008 kl. 16.12 (CET)
replies: text: :::Specialistavdelningar runt omkring i Sverige använder numera beteendeterapi och TEACCH som kompletterande och likvärdiga metoder. Habiliteringsverksamheten i Stockholm rekommenderar exempelvis att tillämpad beteendeterapi alltid ska vara en del av ett stödprogram för att detta ska anses vara genomtänkt.(www.autismforum.se/gn/export/download/Evidensbaserad_habilitering/1_Rekommendationer.pdf) Ingen annan metod har så mycket forskningsstöd som beteendeterapi,och jag är böjd att tro mer på en förklaringsmodell utifrån vilken interventioner ger resultat än en som låter politiskt korrekt men inte ger några resultat i annat än anekdotiska fall. Instämmer dock med Annika64 i att artikeln även bör innehålla information om TEACCH. // PK74

text: :::Artikelns formulering har ändrats för att inte vara lika POV. Att beteendeterapi är kontroversiellt visar inte minst den senaste tidens debatt om "kontrolltagning" och Lovaas har till och med gått så långt att han använt elchocker för att bestraffa "oönskat beteende" hos barn med autism. Det tycker du är helt OK?/Annika 7 april 2008 kl. 22.01 (CEST)
replies: text: :::::A) TBA är vedertaget vid autism även om det finns personer som inte gillar det.
replies: text: :::::B) Lövås slutade använda elchocker för tio år sedan, precis som alla andra beteendeterapeuter. Att hävda att en åsikt man inte gillar per automatik leder till en extrempunkt är ett billigt och omoget sätt att argumentera//PK74 7 april 2008 kl. 22.27 (CEST)
Att skriva "förespråkare för beteendeterapi hävdar att det finns god evidens för denna metod" är ett POV:igt cirkelresonemang, eftersom den som påpekar att det faktiskt är på detta sätt blir avfärdad som subjektiv "förespråkare". Personer som är ideologiskt motiverade mot dessa metoder kan däremot låtsas vara de objektiva. Faktum är att  forskningsläget faktiskt är sådant att beteendeterapeutiska metoder i nuläget har ett starkt forskningsstöd. Sedan får man tycka vad man vill om det, men att ljuga om det är fel. --PK74 7 april 2008 kl. 22.40 (CEST)

text: Jag har inte hävdat att artikeln är bra i sin nuvarande utformning, men tidigare tog den klart ställning för Lovaas-metoden, utan att ens nämna TEACCH. Det kan inte anses vara någon extrempunkt att ta upp vilka metoder som den person du försvarar har använt. Även om han slutat använda elchocker utgår han fortfarande från det behavioristiska synsättet. Det är lika kontroversiellt nu som då, oavsett hur du försöker vrida till det. Det finns personer med autism som varit utsatta för Lovaas-metoden som barn och som själva kan säga vad de anser om metoden. Det är något som du borde ägna uppmärksamhet. /Annika 7 april 2008 kl. 22.59 (CEST)
replies: text: :Ja, beteeendeterapin befinner sig för närvarande i medvind i Sverige, som PK74 skriver, vilket är mycket oroväckande och ett stort steg bakåt. Lyssna t.ex. på Ulrika Aspeflo, som är en känd utbildare inom autismområdet, och som medverkade i Janne Josefssons program om "kontrolltagning" och vad hon anser om beteendeterapin./Annika 7 april 2008 kl. 23.20 (CEST)

text: :A) Det Ulrika Aspeflo lär ut (PECS) är en logopedtillämpning av TBA. PECS-manualen är skriven av en TBA-psykolog och en logoped.

text: :B) Det finns inom TBA, precis som inom allt annat, personer som inte borde arbeta med detta. Alla metoder kan leda till övergrepp och lidande. Med detta sagt innebär alla former av psykoterapeutisk behandling ett visst mått av själslig vånda. Tyvärr kan det vara så att personer med svårigheter att se sina egna problem inte förstår syftet med en intervention. I dessa fall måste vårdnadshavare göra ett etiskt övervägande mellan att låta bli att hjälpa, p.g.a. lidandet, och att hjälpa trots lidande och motstånd.

text: :C) Det enda jag gör är att påpeka att det inte är kontroversiellt längre med TBA vid autism, se hänvisningen ovan. Extrempunkten är att påskina att detta  är samma sak som att försvara bruket av plågsamma elchocker. Jag försvarar inte ens bruket av TBA  vid autism, jag bara påpekar det felaktiga i att hävda att det fortfarande är kontroversiellt. Jag skulle säga att metoden har sina motståndare men inte att den är kontroversiell. Det är inte samma sak.--PK74 7 april 2008 kl. 23.41 (CEST)
replies: text: ::Läs här vad Ulrika Aspeflo anser i frågan: Pedagogiskt perspektiv (pdf-fil). /Annika 8 april 2008 kl. 00.13 (CEST)
TBA har ingenting med s.k. kontrollgrepp att göra, om någon tror det så är de felinformerade. Med TBA är den sortens metoder överflödiga. Aspeflos beskrivning av beteendeterapi är dessutom helt uppåt väggarna felaktig vilket hennes kollegers debattsvar i senare nummer av Pedagogiskt Perspektiv  visar. På mitt jobb arbetar samtliga beteendeterapeuter på det integrerade sätt som hon i artikeln framhäver som sitt, det som helt enkelt är landstingets rekomendationer.--PK74 8 april 2008 kl. 02.33 (CEST)

text: Lovaasmetoden utgår från ett auktoritär och konsekvensbaserad syn på funktionshindrade, och detta är samma beteendeterapeutiska synsätt som ligger till grund för s.k. "kontrolltagning". Med det förhållningssätt som Aspeflo förespråkar är beteendeterapi utesluten. Jag har träffat många professionella inom autismområdet som tar helt avstånd från beteendeterapin och föräldrar till barn med autism som aldrig skulle låta sina barn delta i något sådant. Du borde läsa kursen Autismspektrum , som anordnas av universiteten i Växjö och Örebro i samarbete med RFA Utbildningscenter Autism för att få ett annat perspektiv, än det som som tydligen råder på ditt jobb. Nu är inte Wikipedia rätt plats för att debattera detta, men jag hoppas du inser att Lovaas-metoden fortfarande är mycket kontroversiell även om den (tyvärr) gått framåt i Sverige på senare år. /Annika 8 april 2008 kl. 13.09 (CEST)
P.g.a. starkt forskningsstöd och kliniskt bevisad effektivitet är intensiv beteendeterapi en av standardbehandlingarna inom habiliteringen. Beteendeterapeutiska metoder används dessutom av många skolor och boenden för barn med dessa funktionshinder. Att Annika64 tycker illa om beteendeterapi gör inte dessa åsikter till allmän sanning. Dessutom är denna diskussionssida helt rätt ställe att diskutera detta eftersom diskussionen rör huruvida artikeln i sitt nuvarande skick är för mycket POV.--PK74 8 april 2008 kl. 22.50 (CEST)

text: Det är ju du som försöker göra beteendeterapin till allmän sanning trots att den är starkt kontroversiell. Trots att den inte tas upp överhuvudtaget på de kurser som anordnas av RFA Utbildningscenter Autism hävdar du gång på gång att den är vedertagen och okontroversiell. Det går alltid att tvinga barn till lydnad och framtvinga det beteende man önskar med mer eller mindre hårdhänta metoder, och det tycks vara den väg du vill gå. Är du verkligen helt okunnig om den starka kritik som finns mot beteendeterapin eller vill du inte kännas vid den? Denna sida är till för att diskutera artikeln och inte ämnet i allmänhet. Om du vill propagera för ett auktoritärt förhållningssätt till funktionshindrade barn bör du vända dig någon annanstans. /Annika 8 april 2008 kl. 23.25 (CEST)
replies: text: :Återigen: det jag vänder mig mot är ordvalet "kontroversiell" i artikeln, eftersom jag ser det som POV-pushing. Det är precis det diskussionssidorna är till för. Jag försöker inte propagera för något, jag har dock ett annat perspektiv än du tack vare utbildning och erfarenhet (både personlig och yrkesmässig). Jag har till en början försökt förklara varför jag ser ordvalet som POV-pushing. Eftersom du konsekvent bemött detta med att tillskriva mig åsikter jag aldrig uttryckt tvingar du mig att ständigt förklara vidare. Jag har även försökt hålla debatten städad men det verkar lönlöst. Tyvärr verkar du inte kunna respektera andras perspektiv.

text: :Den beteendeterapi du beskriver har funnits, men slutade existera för 10-20 år sedan. Majoriteten av beteendeterapeuter ägnar sig inte åt att "tvinga barn till lydnad", utsagan visar dels på okunskap, dels på bristande insikt om denna. Jag är medveten om kritiken mot beteendeterapi, problemet är att den "kritik" du framför är baserad på fördomar och okunskap. Den är varken saklig eller informerad. Just nu verkar det som att den största POV-pushern på denna sida är du, Annika. Jag kan peka på objektiva stöd för mina påståenden, du kommer med förtal och indirekta personangrepp.--PK74 9 april 2008 kl. 18.43 (CEST)
replies: text: ::Du vägrar fortfarande att acceptera att det finns en stark kritik och motstånd mot beteendeterapin och vill framställa den som "vedertagen och okontroversiell". Du är uppenbarligen helt kompromisslös i ditt ensidiga ställningstagande för Lovaasmetoden och avfärdar en av Sveriges mest kända utbildare inom autismområdet, Ulrika Aspeflo, som okunnig. Det som den här diskussionen visat är att du är helt ovillig till att medverka till att ämnet behandlas neutralt. Jag har för övrigt själv både högskoleutbildning och personlig erfarenhet vad gäller autism. /Annika 9 april 2008 kl. 20.32 (CEST)
replies: text: :::Här har du ett lästips, PK74, i denna artikel på engelska Wikipedia: :en:Lovaas technique beskrivs metoden på ett mer neutralt sätt än det ensidigt positiva som du förespråkar. /Annika 9 april 2008 kl. 22.10 (CEST)

text: :::Jag förstår att du gillar den artikel du länkade till, den beskriver i stort sett bara kritiken mot EIBI och inaktuella data. Men på ett sätt  är artikeln bra: den påstår aldrig att metoden är kontroversiell, det påstås bara i denna artikel. Lika vinklad som du tycker att min bild av beteendeterapi är, lika vinklad tycker jag att din är. Du tycker att jag inte är neutral, jag tycker att du inte är neutral. Vem har rätt? Det får vi nog lämna till läsarna, du har inget tolkningsföreträde för denna artikel hur mycket du än tycker att du har det. Det är det som är det fina med WIkipedia. Jag vet att det finns kritik mot beteendeterapi, den brukar i allmänhet komma ifrån personer med många åsikter men få erfarenheter av den. Det du beskriver (tvång, elchocker, fasthållning osv) har i min erfarenhet ingen motsvarighet i verklighetens beteendeterapier. Du har uppenbarligen aldrig arbetat tillsammans med en beteendeterapeut, jag har arbetat tillsammans med flera utav Sveriges absoluta toppskikt inom gebitet. Ang. Aspeflo menar jag att hon genom sin, av sina kolleger kritiserade, artikel uppvisar samma okunnighet om hur beteendeterapi bedrivs. Att hon är en kompetent "autismlogoped" vet jag, det ena har ingenting med det andra att göra. Och återigen, det ironiska är att det som hon gjort karriär på är en tillämpning av den behavioristiska språkteorin. Om hon påstår saker om tillämpad behaviorism så påstår hon det rent logiskt om sig själv.--PK74 10 april 2008 kl. 01.07 (CEST)
replies: text: ::::Det är ju du som från början som representant för beteendeterapin krävt att få tolkningsföreträde i denna artikel och ensidigt få framföra er bild av denna metod som vedertagen och okontroversiell och negligera den hårda kritik som framförs mot denna. Min linje har däremot varit att artikeln måste balanseras för att bli neutral. Det verkar också finnas stora luckor i dina kunskaper när du från början inte kände till vad Aspeflo anser i frågan och Pedagogiskt Perspektiv är inte någon tidskrift vilket du vill ha det till ovan. Vem är du egentligen? Jag börjar misstänka att det är egna ekonomiska intressen som styr dig. Wikipedia är dock inget reklammedium. /Annika 10 april 2008 kl. 01.47 (CEST)
Man tar bara till antydningar och beskyllningar när man vill dölja en brist på hållbara argument. Märk väl hur jag bemöter dina argument och för fram stöd för min åsikt medan du hela tiden beskyller och antyder än det ena, än det andra. Tyvärr, jag motiveras inte ekonomiskt till att skriva som jag gör, så du kan inte avfärda mina argument på det simpla sättet heller. Jag är helt enkelt intresserad av att din enda version av hur artikeln får se ut ska få lite motstånd. Jag får väl också påpeka att även du gömmer dig bakom anonymitet på din användarsida. --PK74 10 april 2008 kl. 02.44 (CEST)

text: :Jag har under lång tid redigerat en mängd artiklar i vitt skilda ämnen på Wikipedia och har under denna tid knappt redigerat alls i artikeln om autism. Du har kommit hit i ett syfte - att i en enda artikel ensidigt lägga fram din syn på hur barn med autism skall bemötas, utan att vilja acceptera att det bland professionella finns ett starkt motstånd mot den metod du företräder. Under sådana förutsättningar faller dina anklagelser mot mig för att bedriva POV-pushning om autism som ett korthus och det är istället din neutralitet som det för en tredje part finns all anledning att ifrågasätta. /Annika 10 april 2008 kl. 11.09 (CEST)

text: :Jag tycker det är meninglöst att vi fortsätter denna diskussion, och föreslår därför att vi båda låter denna artikel vara. Om du är intresserad av att seriöst bidra till Wikipedia, PK74, finns det åtskilliga mindre kontroversiella artiklar som behöver förbättras, t.ex. Virkning, Trädgård, Bedřich Smetana och Gobiöknen. Om ägnar dig åt att höja kvaliteten på denna typ av artiklar, i stället för att lägga all din energi på ämne i vilket du själv har en stark övertygelse, ökar ditt anseende på Wikipedia avsevärt. /Annika 10 april 2008 kl. 13.39 (CEST)

text: :Återigen så skriver du som om du vore någon slags åsiktspolis med absolut tolkningsföreträde. Hela poängen med mina inlägg har varit att öka neutraliteten hos denna artikel. Det är ett enda ord jag vänder mig emot, ett påstående som saknar referens. Påståendet att beteendeterapi är vedertagen behandling får stöd av solida referenser. Detta struntar du i, och verkar anse att just dina fördomar är den objektiva sanningen och helt POV-fria. Det är de inte. Du kanske skriver bra artiklar i övrigt, det är faktiskt helt ovidkommande. Diskussionen rör just denna artikel, och detta ämne verkar beröra dig så mycket att du struntar i att faktagranska. Angående att låta sidan vara som den är: grundsatsen för Wikipedia är att användare ska kunna gå in och ändra, ingen version ska kunna anses vara den "sanna". Det står oss bägge fritt att gå in och ändra så länge vi kan peka på referenser som stöder våra påståenden. Det menar jag att jag definitivt kan. Om en sida är kontroversiell eller inte har inget med detta att göra. Men visst, i övrigt är jag rädd för den här diskussionen som vi har fört är meningslös eftersom du verkar slå vakt om dina fördomar och okunnighet. Mina inlägg på den här diskussionssidan slutar nu, jag har sagt det jag vill säga och talat för döva öron alldeles för länge. Gissningsvis kommer du skriva ett sista ord.--PK74 11 april 2008 kl. 01.29 (CEST)
replies: text: ::Ja, du kan göra de ändringar du vill, men det förväntas att du formulerar dig neutralt och på ett sätt som kan godtas av samtliga inblandade parter. Du får inte inte heller försöka ta bort POV-märkningen förrän de inblandade enats om att neutralitet uppnåtts i artikeln. I så fall riskerar du att bli blockerad från redigering på Wikipedia. /Annika 11 april 2008 kl. 03.22 (CEST)
Men Annika, istället för att hela tiden hänvisa till _en_ logoped(!) som jobbar med personer med autism, så kanske du kan lägga upp lite källor som grund för ditt tyckande/vetande. De artiklar jag hittar som stödjer ditt resonemang är alla från 70-80talet.

text: Wikipedia är inte rätt ställe för en diskussion för och emot Lovaasmetoden. Avsikten här är att artiklarna skall ge neutral information även i kontroversiella frågor. Den som läser artikeln :en:Lovaas technique, som är försedd med källor, inser att Lovaasmetoden är kontroversiell, och att Aspeflo, som är en av Sveriges mest kända utbildare på autismområdet, tar klart avstånd från metoden visar att kritiken fortfarande är aktuell. Att då, som PK74 ovan, med största möjliga envishet hävda att metoden är "vedertagen och okontroversiell" är oförenligt med Wikipedias krav på neutralitet. Att Lovaasmetodens anhängare tycker att kritikerna har fel är inte oväntat, men det gör inte metoden till "okontroversiell". /Annika 21 juli 2008 kl. 23.52 (CEST)
replies: text: :Nu är ju beteendeterapi och tillämpad beteendeanalys inte samma sak som Lovaas EIBI, det är viktigt att komma ihåg för de av oss som bryr sig om faktagranskning. Hur som helst, ring upp vilken modern specialistavdelning som helst i Sverige (inte de ideologiskt och ekonomiskt motiverade "autism-skolorna") så får man veta att det snarare är så att beteendeterapeutiska metoder tillsammans med tydliggörande pedagogik är standard, trots att det finns de som är ideologiskt motvalls detta. Stockholms Landsting har till exempel ett rutinavtal med Psykologpartners Banyancenter för tillhandahållande av sådana tjänster. Hur är det möjligt om metoderna är så fruktansvärt kontroversiella? PK74
replies: text: ::Jag har träffat många professionella inom området som är skarpt kritiska till beteendeterapin och den behavioristiska människosyn som ligger till grund för denna. Uppenbart är att du av POV-skäl inte vill kännas vid någon som helst kritik mot Lovaas-metoden. Du borde ta kontakt med RFA och RFA Utbildningscenter Autism för att en vidare syn på dessa frågor. I annat fall, skaffa en egen hemsida där du kan föra fram så mycket POV du vill. Wikipedia skall inte ta ställning i kontroversiella frågor. /Annika 24 juli 2008 kl. 17.57 (CEST)
replies: text: :::Under rubriken "Varningsignaler 2" finns ett par tveksamheter enligt mig.  Kan verkligen "Trots och aggressivitet mot föräldrar" duga som indikation på autism? Vad jag vet är det, åtminstone i perioder, ett helt normalt beteende både hos autistiska och icke-autistiska barn. Staffan Jacobson 29 augusti 2008 kl. 10.52 (CEST)
replies: text: ::::Trots och aggressivitet mot föräldrar är i min erfarenhet relativt vanligt innan familjen lärt sig tillräckligt om autism för att kunna interagera med barnet på lämpligt sätt.

text: ::::Det stämmer att majoriteten av vad som räknas till indikationer på autism är i perioder förekommande även hos neurotypiska ("normala") barn. Skillnaden mellan dessa barn och barn med autismtillstånd är att de senare uppvisar en mycket avsevärd försening i sin utveckling vidare från detta. Viktigast av allt är att ett barn i någon form av autismtillstånd inte uppvisar ett fåtal av dessa indikationer utan ett flertal, spridda över olika situationer. Detta kanske behöver förtydligas i texten. --83.250.129.255 31 augusti 2008 kl. 00.18 (CEST)
replies: text: :::::Jag ändrade den meningen till det litet mer neutrala  "Utagerande mot  föräldrar och andra vuxna", men Du får gärna göra om det. Staffan Jacobson 31 augusti 2008 kl. 22.23 (CEST)
replies: text: ::::::Din (Staffans) formulering är väldigt bra måste jag säga. Mer faktiskt riktig också, i min mening.--83.250.135.57 1 september 2008 kl. 21.53 (CEST)
Är det inte lite ensidigt att EIBI är den enda av punkterna under "behandlingsmetoder" där kritik mot metoden verkligen poängteras? Känns lite som POV-pushing. Jag kan utan ansträngning komma på solida, vettiga argument mot samtliga behandlingsmetoder. Att skriva in dessa argument skulle dock orsaka en del upprörda känslor hos dem som förespråkar dessa alternativ, något jag ser att den här artikeln har förmågan att göra. Känns som att jag skulle behöva lite uppmuntran från er andra för att göra det. Det skulle vara enklare men mer osanningsenligt att bara skriva vad metodförespråkarna själva vill skriva, d.v.s. ingen kritik mot någon av metoderna (i likhet med punkterna TEACCH och homeopati).--192.44.243.18 31 augusti 2009 kl. 11.40 (CEST)

text: :Jag har tagit bort det långa stycket om kritik mot EIBI eftersom det funnits en extrem obalans i mängden kritik som står med under de olika behandlingsrubrikerna. Någon rättvisa ska det vara.--192.44.243.18 14 december 2009 kl. 11.44 (CET)
replies: text: ::Var god censurera inte bort källbelagd relevant kritik. Om du anser att obalans föreligger kan du dock lägga till kritik mot de andra behandlingarna./Annika 14 december 2009 kl. 12.27 (CET)
thread_title:  POV 

message: Varför raderades min artikel om Autismofobi?
Det talas ju om Islamofobi och en mängd andra fobier i dagens samhälle, så varför kan det inte finnas något sådant som Autismofobi?
Jag har själv diagnosen Aspergers syndrom och har flera gånger i mitt liv mött mängder med människor, inte minst inom Svenska myndigheter som t ex Vägverket, med både rädsla och fördomar om personer med autistiska "funktionshinder" som t ex Aspergers syndrom!
Ett exempel på autismofobi är Vägverkets rädsla att personer med Asperger, ADHD etc skulle utgöra en trafikfara pga sitt "handikapp"! (Anonym användare; inget IP)
replies: text: Å andra sidan finns det ett företag i Danmark som endast anställer folk med Aspergers eftersom dom kan fokusera på en sak i taget bättre än människor utan Aspergers! Mer av den sorten säger jag. Staffan Jacobson 30 april 2008 kl. 00.06 (CEST)
thread_title:  Autismofobi 

message: Detta stycke skulle kunna nämna de vanligaste inriktningarna inom behandlingen av autism, med en kortfattad beskrivning för var och en.
Exempelvis:
*Lövås
*Kognitiv beteendeterapi
*Barnpsykoterapi
*TEACCH
*pedagogiskt arbetssätt
*Snoezelen
*Övrigt
Fyll gärna på under de olika rubrikerna!  Fler referenser är också önskvärda.Staffan Jacobson 29 augusti 2008 kl. 08.05 (CEST)
replies: text: Den här artikeln verkar gå framåt, inte sant? Att en stor del av autisterna är pojkar och/eller utvecklingsstörda har jag inte hittat någon lämplig plats för i artikeln, men det borde nämnas. Är det någon som vet de exakta procentsiffrorna? Staffan Jacobson 6 september 2008 kl. 04.55 (CEST)
replies: text: : Man skulle kunna ta upp komorbiditet under en egen rubrik. --83.250.140.97 16 september 2008 kl. 21.13 (CEST)
replies: text: ::Bra förslag, gör det! Staffan Jacobson 21 september 2008 kl. 23.51 (CEST)
thread_title: Behandling; förslag

message: Flera nyanser har försvunnit ur språket tillsammans med det psykodynamiska synsättet och det autistiska barnet blir nu mer ett objekt än en person i denna artikel. Vad betyder det att "Flera tvillingstudier har hittat att genetik förklarar mer än 90 procent av variationen i de studerade stickproven"? Är det lika ovigt tänkt som det är skrivet? Och var finns källorna? Jag tror nog att förra månadens variant på texten var bättre. Rulla tillbaka! S.J. 2 december 2008 kl. 03.59 (CET)
Hela artikeln känns hafsigt skriven. Det finns stavfel och lösryckta fraser på flera ställen. Har fixat några men många stycken är under all kritik vad gäller meningsbyggnad. Moleman 7 juli 2009 kl. 22.41 (CET)
replies: text: Instämmer. Inledningen är under all kritik. Obegripligt och med hela meningar länkade. Gör om, gör rätt.
replies: text: :Nu har jag gått igenom språket och ändrat alla språkfel.(29/7 2009).Men varför försvann bilden på 18 månaders autistisk pojke som leker med klossar? Den visar att det faktiskt är ett barn artikeln behandlar, inte ett neuropsykiatriskt objekt.Sätt gärna dit bilden igen.
replies: text: ::Återställd då permblockade användare inte får redigera. --Βονγομαν 31 juli 2009 kl. 09.21 (CEST)
thread_title: Rulla tillbaka till tidigare version!