Diskussion:Stål

message: Innehöll från början grav desinformation, t e att smältpunkt för tenn är strax över 1000 grader. Man kan därför misstänka att annat är lika okunnigt skrivet. För ämnet stål irrelevanta uppgifter om bronsåldern bör rensas bort. M m, m m. Ämnet stål mkt brisfälligt belyst. Korrektheten av givna sifferuppgifter ifrågasätts, behöver faktakontrolleras.     /     82.182.149.179 19 juli 2005 kl.06.00 (CEST)
Jag finner att uppgifterna stämmer med den artikel som finns på engelska wikipedia och jag har anpassat den svenska så att den har liknande upplägg. Jag har därför tagit mig friheten att ta  bort kvalitetskontrollrutan. Om någon anser att det finns ytterligare felaktigheter så lägg gärna tillbaka den och kom med mer specifika synpunkter... 
Jag håller med om att ämnet stål behöver belysas mer. /Eribro 13 september 2006 kl. 13.22 (CEST)

message: Frågan är vart siffran 1,7 % är hämtad. Det brukar ju ligga runt 2,1% i vissa källor. --Llamas 18 december 2007 kl. 22.14 (CET)
replies: text: Som det står i nordisk familjebok "Stiger kolhalten öfver 2 proc., är järnet ej smidbart. Det benämnes då tackjärn. Gränserna mellan tackjärn och stål och särskildt mellan stål och mjukt järn äro rätt sväfvande.

text: Så här tycker järnkontoret i jkutbpak_del1.pdf:

text: "Stål brukar definieras som smidbart järn. Med smidbart järn menas en järnlegering som går att bearbeta. Järn är bearbetbart om det håller under ca 1.7% C. Detta gäller för olegerade stål medan gränsen kan höjas upp mot 2.0% C om även andra legeringsämnen är närvarande.

text: --Grotte 19 december 2007 kl. 19.40 (CET)
replies: text: :Nordisk familjebok i all ära, men det bör ju vara en aktuell källa på saker. Frågan är vart gränsen för stål / gjutjärn skall dras. Den dras idag enl. Karlebo Materiallära vid 2%. Detta anser jag vore mer rätt att sätta den till 2 % eftersom varken stål eller gjutjärn används olegerade i detta gränsområde. Vad jag försöker säga är väl att det inte finns en namngiven speciell stålsort mellan 1,7-2% och gränsen till gjutjärn inte går vid 1,7%. Benämningen tackjärn är tvetydig eftersom den föråldrad och kan betyda såväl råjärn som gjutjärn. --Llamas 6 januari 2008 kl. 23.39 (CET)
replies: text: ::Det är alltså på grund av detta att Ettrig hade lagt till en kvalitetskontrollmall. Nja, om man tittar på :Image:Diagrama Fe C zona de los aceros.svg ser man att austenit-fasen går till 2,1 viktsprocent kol, men att stål brukar ligga kring eutektikum. Jag tar bort mallen, det finns nog värre problem med den här artikeln. /Pieter Kuiper 25 november 2008 kl. 21.33 (CET)
replies: text: :::: Jag lade till att det behövs lite källor för det är ganska mycket information som skulle må bra av en källa eller två--Llamas 28 januari 2009 kl. 22.28 (CET)
thread_title: Kolhalt

message: När det gäller källanvisningar så är det väldigt många artiklar som skulle behöva mycket mer källor. Bra att det flaggas för att källor behövs men jag tycker dock att man kan specificera mer vad det är för information som behöver källanvisningar. /Eribro 13 december 2009 kl. 18.43 (CET)
replies: text: Håller helt med. Det är lite svårt att veta exakt vad som behöver källor. Var går till exempel gränsen för när flaggan behövs? Jonas 25 september 2011 kl. 11.45 (CEST)
replies: text: :Flaggan lades i november 2009, då käll-läget var betydligt sämre än idag. Du får gärna byta ut den mot de mer specifika  om du vill. -- Lavallen 25 september 2011 kl. 11.47 (CEST)
thread_title: Källor

message: Ang detta.
Ja, austenitiska stål är alltid icke-ferromagnetiska. Men skalan mellan austenitiska och icke-austenitiska är lite flytande. Grovt förenklat kan man säga att gränsen vid 769 grader flyttas nedåt med vissa legeringsämnen. När den gränsen når rumstemperatur är stålet per definition austenitiskt. Ett stål som inte är austenitiskt (men nästan) har därför dåliga ferromagnetiska egenskaper. -- Lavallen 16 augusti 2011 kl. 09.04 (CEST)
thread_title:  {{mall|förtydliga här}} om austenitiskt stål eller stålets magnetism 

message: Under Historik i dokumentet nämns puddlingsmetoden, där jag blev länkad till puddelprocess.
Heter metoden/processen puddlingsmetoden eller puddelprocessen eller är båda samma sak?
Om det ena av dessa två ord är fel borde inte det felaktiga ordet bytas ut mot det korrekta?
Lemshimmer (diskussion) 20 februari 2019 kl. 14.46 (CET)
thread_title:  Puddlingsmetoden 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Stål. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20061202220251/http://lotsen.ivf.se/ till http://lotsen.ivf.se/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 12 april 2019 kl. 07.23 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade