Diskussion:Lasse Olsson

message: Biografin över Lasse Olsson utgår från en längre artikel jag skrev i Släktforskarnas årsbok 1997 rörande denne och hans ättlingar i Hälsingland. Jag har här brutit ut den del som berör enbart Lasse Olsson. Texten är inte ord för ord hämtad från årsboken, eftersom jag har passat på att redigera och komplettera artikeln ytterligare. / Urban Sikeborg, --Minor 22 januari 2012 kl. 17.41 (CET)
Mange01: Tack för din granskning av artikeln. Jag har ändrat texten i det andra stycket som du lade till med uppgifter från andra Wikipedia-artiklar. Mitt intryck generellt av de artiklar som rör 1500-talets person- och släkthistoria här är att de är mycket opålitliga och något man bör ta i med tång enbart, eftersom de för släktuppgifterna bygger på föråldrad genealogisk litteratur som haft som syfte att framställa personerna och släkterna i en så skimrande dager som möjligt.
*Lasse Olssons söner Anders och Hans adlades visserligen med tre björnramar som sköldemärke, men de använde aldrig Björnram som tillnamn. Sedan 1900-talets början finns en standard bland historiker om hur man korrekt ska namnge äldre frälsepersoner. Kan de inte beläggas ha använt ett tillnamn och de inte kan kopplas till en tidigare frälsesläkt med ett etablerat namn anger man deras namn och eventuell sätesgård med en beskrivning av sköldemärket inom parentes och utan stor bokstav. Sonen Anders ska alltså skrivas Andreas Laurentii (tre björnramar) och sonen Hans blir Hans Larsson till Isnäs (tre björnramar). (Andreas Laurentii kallas faktiskt Bureus efter mormoderns släkt Bure på det ännu bevarade huvudbaneret ovanför hans grav i Uppsala domkyrka, men han skriver sig själv veterligen inte med detta namn under livstiden.)
*Att Mats Andersson Björnram skulle ha varit sonson till Lasse Olsson är en del av den förfalskade släkttavla från 1700-talet som jag nämner i avsnittet om Lasse Olssons ursprung där tre med varandra obesläktade familjer förts samman till en. Se närmare ingressen till stamtavlan för adliga ätten nr 300 Björnram i Gustaf Elgenstiernas edition av Riddarhusets stamtavlor, Den introducerade svenska adelns ättartavlor, bd 1 (1925). 
*Den uppgift som skvalpat runt också på Wikipedia att mågen Anders Sigfridsson (Rålamb) skulle ha adlats av Erik XIV är likaså felaktig. Det hävdades visserligen av hans son, men något sköldebrev finns inte bevarat, inte heller gjorde han den frälserusttjänst som adelsmännen var skyldiga att utföra. Som en av Jöran Perssons kumpaner gjorde Anders Sigfridsson som denne: lade sig egenmäktigt till med adligt vapen och lät skriva sig till sätesgård. Se närmare Almquist, Jan Eric: ”Den friherrliga ätten Rålambs ursprung”, Släkt och Hävd 1964, nr 1 (utg. Genealogiska Föreningen, Stockholm), samt densammes ”Blev prokuratorn Jöran Persson någonsin adlad?”,  Släkt och Hävd 1964, nr 2, sid. 88, samt hans artikel ”Anders Sigfridsson [Rålamb] († 1581)” i Personhistorisk tidskrift 1964, sid. 85.
*Vad beträffar ändringarna av Gustav I till Gustav Vasa tycker jag att det borde återställas. Kungen och dennes släkt hade en vase i sin vapensköld, men varken han eller någon av hans ättlingar kallade sig Vasa. Namnformen Gustav Vasa är belagd i Sverige tidigast 1739 och fick antagligen sitt egentliga genombrott med Gustav III:s opera med samma namn, uruppförd 1786. För detaljer, se Hans Gillingstams mastodontavhandling Ätterna Oxenstierna och Vasa under medeltiden (1952), sid. 123. Gustav Vasa används visserligen på diverse håll, men de historiker som själva använder namnet brukar påpeka att namnkombinationen är oegentlig. I den akademiska litteraturen kallas han därför ofta och fortfarande Gustav I. Jag använder namnformen för egen del som ett slags lackmustest på hur noggrann en författare är när han/hon berör denne monark. Att Gustav Vasa är en slarvig och anakronistisk benämning råder det inget tvivel om. Därför känns det bara frustrerande när jag ser Wikipedia-artikeln Gustav Vasa inledas med ”Gustav Vasa, också kallad Gustav I …” För att vara exakt borde det stå "Gustav I, sedan 1700-talets slut också benämnd Gustav Vasa ..."/ Urban Sikeborg, --Minor 23 januari 2012 kl. 22.03 (CET)
replies: text: (Redigeringskonflikt) Nu säger artikeln lite annorlunda än övriga artiklar om medlemmar i släkten Björnram. Går det att flytta material dit, eller harmonisera artiklarna? Artikeln Björnram känns ju som lite av en huvudartikel.

text: Lasse Olsson omnämns som adlig och Björnram i många nätkällor, exempelvis , och i flera böcker fram till 1960-talet. Mange01 23 januari 2012 kl. 22.11 (CET)
replies: text: :Jag har tänkt att uppdatera Björnram-artikeln också (och dem om Rålamb och Anders Sigfridsson), men jag får ta en sak i taget. Där grundar sig uppgifterna på Gabriel Anreps edition av Riddarhusets stamtavlor från 1858 och därifrån har det spridit sig i litteraturen. Dessa stamtavlor var från 1700-talet och inskickade av de adliga ätterna själva. Eftersom hög ålder och förnäma släktförbindelser innebar hög status skedde en hel del "förbättringar" i familjeträdet när dessa genealogier sammanställdes. Nils Ahnlund påvisade redan 1924 i Svenskt biografiskt lexikon att Lasse Olsson var ofrälse och att uppgifterna om hans adelskap berodde dels på förväxling med sönerna, dels på ren förfalskning på 1700-talet. Jag har själv följt Lasse Olsson i 1500-talets källmaterial, såväl i Riksarkivet som i tryckt form. Han omnämns med samma epitet som ofrälse, han skriver sig aldrig till sätesgård, han för inget adligt vapen utan använder ett enkelt ofrälse bomärke, han gör ingen rusttjänst (något som adeln var skyldig att utföra som ersättning för sin skattefrihet). Dessutom skulle ju hans söner inte behöva adlas om de var födda adliga. / --Minor 23 januari 2012 kl. 22.35 (CET)
thread_title: Allmänt

message: :Hej igen Urban! Är det verkligen etablerat i modern litteratur att kalla hans söner för Tre Björnramar istället för Björnram? Det skulle behöva flera källor.
 
replies: text: Parallellfall är Gustav "Vasa", Jacob Henriksson Hästesko och Svante Nilsson (Sture) som vad vi vet själva inte använde namnen Vasa, Hästesko och Sture, men är kända i litteraturen under dessa namn. På Wikipedia tycker jag inte att de ska spela så stor roll vad de kallade sig själva, det avgörande är istället vad moderna författare skriver. Mange01 24 januari 2012 kl. 11.22 (CET)
Bra fråga, Magnus, och på den svarar jag både Ja och Nej. Bruket att heraldiskt beteckna de hundratals personer och släkter som inte själva använde det namn som senare generationer tillskrivit dem och som inte kom att introduceras på Riddarhuset är nödvändigt på grund av de omfattande och okritiska sammanblandningarna i äldre litteratur (och som spökar fritt på Wikipedia). Med heraldisk beteckning menar jag en "ID-kod" som består av vapenbeteckning, skriven med liten begynnelsebokstav och inom parentes; om detta bruk, se prof. Bengt Hildebrands Handbok i släkt- och personforskning (1961), sid. 218 f). Eftersom Hans Larsson till Isnäs aldrig lade sig till med namnet Björnram och inga av hans döttrar heller gjorde det – hans ende son dog ung i pesten – är det alltså fel att här belasta honom med det. Han blir alltså Hans Larsson till Isnäs (tre björnramar). Och så betecknas han senast i Henrik Impolas stora verk Frälset och dess rusttjänst i Finland på 1500-talet (Helsingfors 2011), sid. 139 f.
Det finns två, möjligen tre specialfall:
# I fackmannakretsar har man fixerat vissa konventionella namn för mer kända medeltidsätter som utslocknade innan de hann introduceras på Riddarhuset. Där har vi bland annat ätten Vasa. Namnet skrivs då inom parentes efter vederbörande släktmedlems dopnamn och fadersnamn. Men i den kategorin faller inte Lasse Olssons två adlade söner.
# I den genealogiska litteraturen är det vanligt att till en person lägga till ett släktnamn inom parentes om detta namn upptagits av dennes barn eller eller inte alltför avlägsna ättlingar, i rent identifieringssyfte. På samma sätt gör man om släkten levde fram till introduktion på Riddarhuset (inrättat 1626), då släkten var tvungen att anta ett fixerat ättenamn. Detta namn brukar man retroaktivt lägga till inom parentes för förfäderna på manssidan som levde före introduktionen. Eftersom åtminstone en dotter till Andreas Laurentii i vuxen ålder faktiskt benämnde sig Björnram (se min artikel i Släktforskarnas årsbok 1997, sid. 110, om denna Christina Björnram) skulle man därför kunna kunna skriva honom Andreas Laurentii (Björnram) – och det är möjligen ett bättre sätt att namnge just denne. I prof. Nils Ahnlunds personartiklar om Hans Larsson och Andreas Laurentii i Svenskt biografiskt lexikon 1924 är själva artikelrubriken "(Björnram) Hans Larsson" och "(Björnram) Andreas Laurentii". Skälet till detta är att fram till dess hade ingen rett ut deras släktförhållanden; hade han inte satt Björnramsnamnet inom parentes hade ingen hittat dem. I de stora genealogiska databaserna och på diverse hemsidor lever fortfarande de felaktiga kopplingarna mellan Lasse Olssons familj och åtminstone tre andra släkter med namnet Björnram, och där skulle Wikipedia bidra till förvirringen om man inte markerade att personerna i fråga faktiskt inte hette Björnram i stället för att faktiskt tydligt ange hur läget är. (De flesta halkar väl in på Wikipedia när de googlar efter namn som Björnram.)
# Om man anser sig behöva markera ett tillnamn som felaktigt tillskrivits en person kan man lägga till namnet inom citationstecken och parentes. Jag gjorde själv så i rubriken till min biografi över Lasse Olsson för att göra en identifiering lättare i Libris och i litteraturförteckningar. Lasse Olsson blev där Lasse Olsson ("Björnram"), där citationstecknen markerar ett avståndstagande i sig.
Att det viktigaste skulle vara vad moderna författare kallar dem håller jag inte helt med om, eftersom det argumentet i mitt tycke har en lätt postmodernistisk anstrykning :-). Ambitionen är ju att Wikipedia ska hålla en encyklopedisk nivå och då menar jag att vi ska försöka vara korrekta om det går utan problem. Och här är det ju inga problem; man bara gör en omdirigering från Björnram till en artikel med rätt namn. Däremot görs i litteraturen hela tiden varsamma normaliseringar av namn för personer i äldre tid, både då det gäller stavning och namnform. Vi skriver inte Røricus sturæ utan Rörik Sture, för att ge ett exempel. Men det är ju en annan fråga ... Så där – efter min ordrika förklaring är förvirringen total :-) Kontentan är väl att man måste aktivt undersöka hur varje enskild person som levde under medeltiden och 1500-talet och som förtjänar en egen Wikipedia-artikel ska benämnas. Nu finns lyckligtvis så pass många moderna biografiska och genealogiska verk av hög kvalitet att det inte är särskilt svårt. / Urban, --Minor 24 januari 2012 kl. 18.28 (CET)

text: Jag måste hålla fast vid att Wikipedia liksom andra uppslagsverk måste hålla sig till etablerad standard i litteraturen, även om man kan argumentera för andra bättre sätt att namnge personer. När det gäller artikelnamn är källor särskilt viktiga. Och är det verkligen vanligare i moderna källor med Lasse istället för Lars, och Olsson istället för Olofsson? Vilka källor betecknar sönerna på samma sätt som du - Tre björnramar?  Mange01 26 januari 2012 kl. 23.16 (CET)
replies: text: :Med etablerad standard menar vi väl båda de senaste årtiondenas litteratur, inte vad personerna ifråga felaktigt kallades på 1700- eller 1800-talet, och det är just den jag följer. Det finns en tydlig tendens under den akademiska person- och släkthistoriska litteraturen under det senaste halvseklet att inte slentrianmässigt klistra på historiska personer namn och namnformer som de inte själva använt och som först senare generationer begåvat dem med. (Särskilt under 1700-talet lade man urskillningslöst till släktnamn för alla tidiga släktmedlemmar även om detta släktnamn upptagits av ättlingarna först flera århundrade senare. I stället låter man skrivkunniga personer få behålla sina namn i den namnform de själva använde, men med lätt moderniserad stavning; kungahusets medlemmar hör till de få undantagen. Därför heter numera kammarrådet Broder Andersson Rålamb i Svenskt biografiskt lexikon Broor Andersson, eftersom det är så han skriver sig och så han benämns i samtida handlingar; han använder aldrig det tillnamn Rålamb som hans halvbröder och hans söner gör.

text: : Vad beträffar namnformen Lasse så får jag intrycket att du betraktar den som något av ett smeknamn, men så var inte fallet på 1500-talet. Då var i stora delar av landet Lasse och Lass de dominerande namnformerna och Lars var i minoritet och i några landskap rentav sällsynt. För exakta siffror rörande användningen av respektive namnform per landskap, excerperade från tiondelängder (de flesta från 1580-talet) för samtliga socknar i riket, se Ingwar Fredrikssons Svenskt dopnamnsskick vid 1500-talets slut (1974), Anthroponymica Suecana 7. (För att ge ett exempel: i Hälsingland fanns 1583 78 hushållsföreståndare med vårt nutida namn Lars i någon form. Av dessa skrivs 54 Lasse, 24 skrivs Lass och endast 1 Lars.) Kung Gustav själv kallar Lasse Olsson för enbart Lasse Olsson, vad jag kan erinra mig, och det är den namnform jag mött i det samtida kamerala och judiciella källmaterialet. Men vad jag tycker är rätt irrelevant här eftersom du frågade om den etablerade litteraturen. I Äldre svenska frälsesläkter : ättartavlor utgivna av Riddarhusdirektionen genom Folke Wernstedt, Hans Gillingstam och Pontus Möller, d. I:3, 1957–1989, sid. 248, kallas han enbart Lasse Olsson. I Svenskt biografiskt lexikon, bd 31 (2002), sid. 159, står han likaså enbart som Lasse Olsson. Båda verk är så pass ultimata de kan bli då det gäller personhistoria.

text: : Vad gäller det där med tre björnramar så har jag gått in på det tidigare i diskussionen och också gett exempel från det allra senaste standardverket över Finlands frälse, där Hans Larsson till Isnäs bara heter Hans Larsson (tre björnramar), så jag kanske inte behöver gå in på det igen. / --Minor 27 januari 2012 kl. 01.58 (CET)

text: : P.S. Jag glömde en sak i bara farten. Sidan som heter "Lars Olofsson Björnram" finns fortfarande kvar, även om den omdirigerar hit. Söker man på den obsoleta namnkombinationen hamnar man här, så ingen riskerar ju att inte hitta artikeln. / --Minor 27 januari 2012 kl. 02.03 (CET)
replies: text: ::Vilket namn använder nutida källor om personen? Din motivering för att använda "Lasse Olsson" känns vettig, men det måste ju finnas konsensus bland andra historiker för att det namnet ska användas idag, det är ju det enda som spelar någon roll. --Ace90 29 januari 2012 kl. 07.31 (CET)
replies: text: :::Som jag säger: det är Lasse Olsson han kallas. Han är en bifigur i Vasatidens historia och det är knappt någon historiker som har ägnat honom någon större uppmärksamhet utöver vad jag angett ovan. Ivan Svalenius nämner honom i förbigående med namnvarianten Lasse Olofsson i sin biografi Gustav Vasa (1963), men därutöver finns inget skrivet, vad jag känner till. Han nämns inte alls i det nyligen utgivna Sveriges historia, bd 3. Låt karln få heta vad han hette även här; att några okritiska släktforskare fortfarande skriver honom med namnet Björnram efter att ha skrivit av Anreps Ättar-taflor från 1858 kan rimligen inte få avgöra vad han ska heta på Wikipedia.

text: ::: Jag vet inget annat uppslagsverk där man förväntas visa sådan hänsyn för historiskt felaktiga uppfattningar som på Wikipedia. Jag antar att det beror på att vissa bidragsgivare använder föråldrad litteratur med utgången upphovsrätt som underlag för artiklarna så att dessa verk framstår som den etablerade litteraturen. Deras uppgifter blir då de normala och etablerade och behöver inga motiveringar för sitt existensberättigande medan de nya och korrekta kräver ingående försvarstal för att få ligga kvar. I den akademiska världen lägger man ner energin på att visa vad som är rätt genom referenser och noter och nämner på sin höjd i förbigående att det som tidigare sagts är felaktigt. I fallet med Lasse Olsson måste jag tydligen till och med i inledningen gå in och redovisa att han aldrig var adlig, trots att det behandlas i ett särskilt avsnitt längre fram i artikeln. Men ser man på Lasse Olssons betydelse som person så är ju detta en mycket perifer detalj. Jag känner bara till två släktforskare som på Släktforskarförbundets Anbytarforum hävdat att Lasse Olsson var född adlig; i övrigt finns inte en enda släkttavla i den genealogiska databasen DISBYT som hävdar något sådant, trots att där annars finns mycket skräp. Att han var ofrälse och inte hette Björnram har varit den etablerade uppfattningen i den akademiska litteraturen i snart ett sekel och de senaste akademiskt framforskade personhistoriska verk som berör honom nämner honom enbart Lasse Olsson. Kan vi inte nöja oss med det? / --Minor 29 januari 2012 kl. 13.32 (CET)
thread_title: ''Björnram'' eller ''Tre björnramar''

message: Avsnittet om Lasse Olssons troliga härkomst från Östergötland och den detaljerade redogörelsen för äldre, felaktiga uppgifter om dennes härstamning flyttades nyligen till direkt efter inledningen. Jag tycker inte att det funkar bra att den typen av resonemang passar in där. Det mesta av informationen i stycket rör perifera detaljer, hur man tidigare försökt koppla Lasse Olssons till frälsesläkter, och informationen står inte i proportion den tyngd stycket automatiskt får genom att inleda artikeln. Jag har därför lagt till ett kort stycke i inledningen om Lasse Olssons ursprung och sedan samlat informationen om Lasse Olssons familje- och släktförhållanden, hans hustrur och barn inom ett stycke längre ned. / --Minor (disk) 1 april 2012 kl. 12.58 (CEST)
replies: text: Jag tycker att om det är för perifert för att finnas där det ska vara kronologiskt, så passar det bättre i släktartikeln och kan sammanfattas här.--217.214.226.70 1 april 2012 kl. 13.46 (CEST)
replies: text: :Nja, det rör ju specifikt Lasse Olsson, så nog bör informationen ligga i den här artikeln. Men det blir fel att detaljerat redogöra för äldre, felaktiga föreställningar om hans härstamning redan i inledningen; det väsentliga med Lasse Olsson är hans karriär. Det var därför jag hade lagt det avsnittet längre ner, ursprungligen. Men nu har jag som sagt sammanfattat vad man vet om hans ursprung i inledningen, och sedan ligger den detaljerade redogörelsen i det nya stycket som samlar informationen om Lasse Olssons familje- och släktförhållanden. / --Minor (disk) 1 april 2012 kl. 14.44 (CEST)
thread_title:  Ändring i dispositionen 

message: Jag har en fundering kring en mycket liten detalj. I texten nämns Yttertavle laxfiske. Är det säkert att det står så i källan? Yttertavle låg på 1500-talet vid en havsvik, och där kan kanske ha funnits lax, men de laxfisken som varit i stormäns och kronans ägo brukar ligga högre uppe i älvarna.--Skogsfrun (disk) 2 april 2012 kl. 08.33 (CEST)
replies: text: Tack för återkopplingen! Du ställer en bra fråga; det är gott och väl tjugo år sedan jag gick igenom de kungliga breven för Lasse Olssons del och jag har inte kvar den ursprungliga kladden. Därför har jag ändrat "Yttertavle laxfiske" till enbart "Yttertavle" (även om jag i beskrivningen av ändringen i tankspriddheten råkade skriva att jag ändrat det till enbart "laxfiske" i stället). Visserligen kunde en by ha andel i fiske i avlägsnare trakter, men jag ska kolla den detaljen när jag skaffar ett nytt abonnemang hos SVAR; de har digitaliserat fogderäkenskaperna för Hälsingland. / --Minor (disk) 2 april 2012 kl. 11.28 (CEST)
replies: text: :Jag skummade igenom laxkapitlet i Umeå sockens historia. Där (s. 165) hittade jag något som kallades för "kungsfisket Tavlelandet". Jag är rätt väl insatt i Umeåområdets geografi, både i nutid och i äldre tid, men Tavlelandet känner jag inte till. Kanske finns det en koppling här?--Skogsfrun (disk) 2 april 2012 kl. 12.21 (CEST)
replies: text: ::Det låter onekligen som en möjlighet. Jag sökte bland Lantmäteriets historiska kartor men hittade det inte omnämnt där. Kungsfiske var ju beteckning på en fiskeplats som tillhörde kronan, och Lasse Olsson skulle alltså ha upplåtit sin andel i laxfisket som hör till Yttertavle (om jag skrivit av rätt) till kronan. Sedan har man den aspekten som jag nämnde tidigare, att en by kunde ha sitt fiske långt bort från själva hembyn; så alla fall i Hälsingland. Det kan ju vara fallet här. / --Minor (disk) 2 april 2012 kl. 12.49 (CEST)
replies: text: :::I det här området tror jag inte det var vanligt att byarna hade fisken långt bort. Förutom de "fjällfisken" som inlandets byar hade i insjöar ända upp i lappmarken.--Skogsfrun (disk) 2 april 2012 kl. 13.29 (CEST)
replies: text: ::::I Umeälven var kungfisket ffa på norra sidan. Kungsstranden direkt söder om sydligaste villaområdet i Grisbacka var en del av kungsgården, och jag tror att fiskarborgarna fiskade där när staden anlades. Det är där en statligt/kommunalt ägd åker finns idag, nedanför backen vid en grusväg. Kungsfiske bedrevs också direkt uppströms vid landshövdingens gård. Fisket närmast uppströmt tillhörde prästgården, och därefter var det kronofiske (Baggböle och Kåddis). Längs södra stranden hade inte Röbäck älvfiske (stupet gör det omöjligt att fiska), men Teg och Sörfors hade kronofiske, och det hade också Degernäs och Stöcke (som också fiskade i Stöcksjön). Grisbackabönderna hade fiske i Tvärån där de också hade kvarn. Västerhiskebönderna vet jag inte var de fiskade, men idag har de gemensam fiskerätt närmast nedströms efter prästgården. Fiske bedrevs också i små bäckar som förr gick genom byarna från älven och som laxen lekte i tills de byggde Stornorrfors.--217.214.229.53 2 april 2012 kl. 14.32 (CEST)
replies: text: :::::Det var förresten också kungsfiske i Norrfors, likaså på norra sidan älven.--217.214.229.53 2 april 2012 kl. 15.10 (CEST)
thread_title:  Yttertavle laxfiske 

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt de vägledande kriterierna:
* Efter fem veckor som nominerad artikel, fyra röster för utmärkt och en för bra, upplevs konsensus vara uppnått.Kigsz 4 april 2012 kl. 14.14 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Nominerad av Kigsz 28 februari 2012 kl. 08.52 (CET)
 
Omfattande, källbelagd, välskriven.
 
;Stöder för utmärkt
#Ace90 (diskussion) 3 mars 2012 kl. 08.18 (CET) I hög grad skriven med författarens egen stil, mindre påverkad av vad som blivit allmänt på wikipedia. Detta behöver inte vara något negativt. Överlag ett grundligt och informativt arbete.
#Sjunnesson (diskussion) 9 mars 2012 kl. 11.56 (CET) Enligt nominering.
#  Rex Sueciæ 30 mars 2012 kl. 14.37 (CEST)Uppfyller kraven väl!
#Obelix (disk) 4 april 2012 kl. 12.49 (CEST) En utmärk artikel ska vara utmärk men inte perfekt.
;Stöder för bra
#Ricjac 2 mars 2012 kl. 14.30 (CET) Har svårt att tro att det går att skriva mer utförligt om denne man. Texten håller utmärkt nivå men vissa "estetiska deltajer" måste åtgärdas innan den når dit, t.ex. bättre placering av bilder, någon form av person infobox och användning av referensmallar enligt konstens regler.
;Stöder ej
 
;Diskussion
Artikeln är inte helt utformad efter den praxis som råder för biografier på svwp, t.ex. borde delen om hans ursprung komma innan hans notabla förtjänster nämns.Ricjac 29 februari 2012 kl. 08.44 (CET)
replies: text: Ursprungs-delen är nu flyttad. --Kigsz 29 februari 2012 kl. 11.23 (CET)
replies: text: :Jag tycker nog inte att omdisponeringen funkar så bra. Det mesta av informationen i stycket rör perifera detaljer, hur man tidigare försökt koppla Lasse Olssons till frälsesläkter, och informationen står inte i proportion till den tyngd stycket automatiskt får genom att inleda artikeln. Jag har därför lagt till ett kort stycke i inledningen om Lasse Olssons ursprung – vad man faktiskt vet (och det är inte mycket) – och sedan skapat ett nytt avsnitt om Lasse Olssons familje- och släktförhållanden längre ner. Där har jag sammanfört uppgifterna om hans härkomst, hans hustrur och barn. Då slipper man uppdelningen av den informationen i två separata stycken. / --Minor (disk) 1 april 2012 kl. 13.05 (CEST)
@ Ricjac: Jag gjorde ursprungligen en infobox för Lasse Olsson när jag skapade artikeln. Jag lade dock inte in den, eftersom jag inte upplevde att den gav något mervärde. Den blev lång och otymplig och blev bara en dubblering av information; han hade för många uppdrag runtom riket (varav flera parallellt, andra under oviss tidsrymd) för att det ska ska gå att komprimera hans karriär på ett rättvisande sätt. Då det gäller referensmallar har jag inte lagt in fotnotsmallen, eftersom den gör texten oredigerbar och oöverskådlig i artiklar med många och långa noter. I stället har jag använt modellen med referenser för att separera noterna från den löpande texten, ett av de två sätten för att lägga in noter i artiklar på Wikipedia. (När jag är i redigeringsläge och klickar på Hjälp i redigeringsmenyn och sedan på referenser presenteras sättet att separera fotnoterna från den löpande texten som likvärdigt med att ha noterna insprängda i texten.) Du nämnde också bildernas placering. Jag tror inte att det finns något i Wikipedias formateringsriktlinjer som strider mot hur bilderna är inlagda i artikeln. / --Minor (diskussion) 9 mars 2012 kl. 09.45 (CET)
Jag betvivlar inte att Minor har stöd för vad han skrivit, men jag skulle vilja se lite tydligare fotnotshantering. Till exempel "Det är sannolikt att denna skada hindrade Lasse Olsson från att fortsätta som Gustav Erikssons hövitsman i kriget, eftersom han därefter inte omnämns i samband med de fortsatta stridigheterna." Vems slutsats är det? Minors? Någon av författares han refererar till? I så fall vems? /Julle (disk) 30 mars 2012 kl. 07.02 (CEST)

text: Jag har lagt in en förtydligande not till meningen. Som jag anger i artikeln beskriver Gustav I:s historieskrivare Peder Svart detaljerat Lasse Olssons insatser i det s.k. befrielsekriget – han framställs ju som ›en av befrielsekrigets populäraste hjältar›, för att tala med Nils Ahnlund – men avslutar skildringen av hans bedrifter med att denne blir ordentligt sårad vid skärmytslingen vid Stockholms murar; fienden kastar ner stenar från muren vilka träffar honom i huvudet så att han blir "illa" sårad och får två ›hål› i huvudet för resten av livet. Han nämns sedan inte i de fortsatta stridigheterna; det dröjer ett halvår innan han nämns igen i samband med att Gustav skickar denne norrut för att ha uppsikt över de norrländska landskapen. Jag upplevde därför slutsatsen att denna svåra huvudskada sannolikt hindrat honom att fortsätta som hövitsman som rätt uppenbar av sammanhanget men har nu citerat Ahnlund som säger samma sak. Du skriver att artikeln behöver en tydligare fotnotshantering och säger att detta var ett exempel. Berätta gärna vilka övriga uppgifter du anser behöver en bättre källredovisning eller förtydliganden. (Det är svårt för mig att förbättra artikeln om kritiken inte är mer preciserad.)  / --Minor (disk) 30 mars 2012 kl. 10.19 (CEST)
</div>
thread_title: Antagen till utmärkt

message: Är bildtexternas kvantitet i paritet med gängse wikistandard? 81.224.253.60 23 december 2013 kl. 10.59 (CET)
thread_title:  Långa bildtexter