Diskussion:Värnplikt i Finland

message: Aderton är inget svenskt ord, arton heter och stavas det.
Euro är inte Sveriges valuta.
replies: text: Och Wikipedia är inget svenskt uppslagsverk, utan ett svenskspråkigt uppslagsverk. Aderton finns med i SAOL för övrigt.--Ankara 9 mars 2010 kl. 10.43 (CET)

message: Jag föreslår att där man använder den finlandssvenska termen "beväring" i denna artikel så skulle man kunna ange den motsvarande (riks-)svenska termen "värnpliktig" inom rundparentes. Detta på grund av att termen "beväring" är ett ålderdomligt ord i Sverige som många svenskar inte har en susning om vad den betyder. Dessutom har ordet en annan betydelse i Sverige. Pax 3 december 2010 kl. 00.01 (CET)
replies: text: Problemet med den lösningen är att uttrycken inte är synonyma. Finländska män är värnpliktiga från det år de fyller aderton till det år de fyller sextio. De är inte beväringar mer än (i allmänhet) ett knappt år. En värnpliktig är alltså beväring under "övningstiden" eller "rekrytutbildningen", om jag förstått terminologin rätt. --LPfi 3 december 2010 kl. 00.24 (CET)
replies: text: :Det här är en knivig fråga. En lösning vore kanske att förklara termerna i en kort lista längst ner i artikeln. Språkvårdare Mikael Reuter reder ut begreppen ganska bra tycker jag i ”Reuters ruta” den 14 mars 1986, se här: Reuters rutor på Focis webbplats.

text: :Det här är ett typiskt exempel på Wikipedias styrka, man kan i kniviga frågor resonera sig fram till korrekta artiklar. Jag har en känsla att risken är större att den mänskliga faktorn spelar ett spratt i andra encyklopedier. Pax 3 december 2010 kl. 17.37 (CET)
replies: text: :: Jag tror att det skulle räcka med att försöka introducera begreppet på ett så tydligt sätt som möjligt, och länka det till en mer formell definition (beväring). Jag gjorde nu ett försök, men då ordet är naturligt för mig har jag svårt att se hur tydligt det blev. --LPfi 3 december 2010 kl. 18.19 (CET)
replies: text: ::: Ja, det blev bra nu. Du lyckades formulera det på ett lättförståeligt sätt. Pax 4 december 2010 kl. 14.09 (CET)
thread_title: Beväring/Värnpliktig

message: Jag tycker det är vilseledande att ha att 80% av värnpliktiga utför sin värnplikt inom armén, den informationen är från 1980-1981(mitten av kalla kriget). Orsaken varför informationer är så gammal är pga. att all information är hemlighets stämplat i 30 år, alltså dagens siffra kommer vi antagligen få veta 2041-2042. Personligen skulle jag tro att siffran är runt max 65%, om man ännu tar i beaktande "avhoppare" från militären, skulle jag uppskatta att max 50-55% egentligen utför militär tjänst. 80% siffran är den nyaste tillgängliga sanna siffra, men notera att den är från 80-talet.
--130.232.222.136 27 april 2011 kl. 09.46 (CEST)
thread_title:  80% 

message: Aderton är ett korrekt ord på Svenska. 2001:14BB:C7:554D:0:0:B1B:9801 26 februari 2022 kl. 21.33 (CET)
replies: text: Nej, arton går utmärkt att använda. Riggwelter (diskussion) 26 februari 2022 kl. 21.47 (CET)
replies: text: : Arton går att använda, men aderton är korrekt, och det som i allmänhet används i Finland. Vad handlar det här om (jag såg ingen sådan ändring i dagens diff)?
thread_title:  Aderton 

message: Jag antar att det handlar om motsvarande som nu: "Gjorde redigering 50217549 av LPfi (diskussion) ogjord. Terminologin inte i enlighet med korrekt militärt språkbruk." Du menar rikssvenskt militärt språkbruk. Eller menar du att Värnpliktslag (28.12.2007/1438) med ändringar inte använder ett "korrekt militärt språkbruk", liksom då inte heller försvarsmaktens sida Beväringstjänsten och -utbildningen? –LPfi (diskussion) 26 februari 2022 kl. 23.35 (CET)
replies: text: Förutom att vi på Wikipedia använder finlandssvensk terminologi vad gäller finländska ämnen så blir det lätt faktafel då man kallt byter till rikssvenska termer. T.ex.:
replies: text: :"Fullgörandet av värnplikten omfattar beväringstjänst, repetitionsövning, extra tjänstgöring och tjänstgöring under mobilisering samt deltagande i uppbåd och besiktning av tjänstedugligheten." (Värnpliktslag 2 § 2 mom.)

text: Om man då ändrar "Värnpliktiga utför militärtjänst i Finlands försvarsmakt som beväringar i 165, 255 eller 347 dagar." till "Värnpliktiga utför militärtjänst i Finlands försvarsmakt som soldater i 165, 255 eller 347 dagar." så trollar man bort repetitionsövningarna och tjänstgöring under mobilisering – nu är man väl soldat också då!

text: –LPfi (diskussion) 26 februari 2022 kl. 23.46 (CET)
replies: text: :Det har hänt mycket sedan diskussionen ovan (2010). Begreppen har förändrats i Sverige (oklart för mig hur det ser ut i Finland), men gemensamt för då och nu är att artikelnamnet är "värnplikt i Finland", vilket kompliceras av att beväring används som ett uttryck för soldat under grundutbildning. Även i Sverige är man (återigen/numer) värnpliktig under en viss tid, även om det kanske inte är 18-47 som förr. I Sverige användes begreppet "beväring" i praktiken senast under indelningsverkets tid (före 1901, jfr uttrycket "exercera beväring"). Därefter var det "värnpliktig" som gällde fram till och med yrkesförsvaret, då en soldat under grundutbildning kallades för "rekryt" (oklart vilket snille i Försvarsmakten som grävde fram även det förhistoriska begreppet...). Numer, då värnplikten är tillbaka, är benämningen åter "värnpliktig" oavsett när i processen man befinner sig. Ur POMMF-perspektiv blir det därför mycket underligt att använda begreppet "beväring" istället för "soldat" eller möjligen "värnpliktig" i en svenskspråkig artikel om värnplikten i Finland, men samtidigt är ju det svenskspråkiga uttrycket i Finland just "beväring". och det måste ju framgå. Detta kan möjligen lösas genom omformulering av texten och förklaring av innebörden. Jag är, som du förstår, mån om att inte hamna i en diskussion om vilket språkbruk som skall ha företräde på svenskspråkiga Wikipedia (även om min ändring kanske kan ge sken av detta), utan här måste vi hitta en lösning som gör att båda rikshalvorna känner igen sig. "Soldat" kanske är en gyllene medelväg? Riggwelter (diskussion) 26 februari 2022 kl. 23.57 (CET)
replies: text: :: Tack. Jag tror vi är överens, bara vi lyckas hitta formuleringarna.

text: :: "Soldat" är inte en gyllene medelväg. Då man byter källornas termer mot andra ord måste man ha mycket väl reda på sig. Jag har inte haft något med armén att göra på länge, men en snabb titt på lagen och försvarsmaktens webbplats gav inte skäl att anta att terminologin förändrats i Finland. Jag har för mig att beväringarna är "rekryter" fram till faneden, och först då blir de "soldater". "Grundutbildningstiden" sammanfaller i så fall med tiden som rekryt. Beväringstjänsten fortsätter efter grundutbildningstiden, med specialisering etc. Efter beväringstjänsten fortsätter man att vara värnpliktig.

text: :: Artiklar om Finland bör, tycker jag, i första hand skrivas för en finlandssvensk publik, med korrekt finlandssvensk terminologi och förklaringar för rikssvenskar enligt behov. Den som läser en artikel som denna kan inte antas vara bekant med vare sig den finlandssvenska eller den rikssvenska terminologin, så alla termer måste hur som helst förklaras, och detta gör man lämpligen på allmänspråk som inte innehåller landsspecifika facktermer. I vissa fall är det lämpligt att nämna också rikssvenska termer, men då skall de inte presenteras som den egentliga/riktiga termen (med den finlandssvenska som exotisk kuriositet), utan uttryckligen som en utländsk motsvarighet.

text: :: –LPfi (diskussion) 27 februari 2022 kl. 00.45 (CET)
replies: text: :::Jo, visst är vi överens, men en soldat är i sak en soldat, oavsett om man är under inryckning dag 1 eller under utryckning dag 347. Så är det i Sverige, och så även i Finland (och jag har med svenska Försvarsmakten att göra på daglig basis, och med finska dito på åtminstone månadsbasis). Sedan kanske soldat i ett visst skede kallas rekryt eller beväring i Finland, men det är ju just det som gör att vi borde vara försiktiga med användningen av ordet rekryt/beväring/värnpliktig och försöka hålla oss till ett gemensamt begrepp. Jag delar där din syn att vi bör försöka hålla oss till allmänspråk som inte innehåller landsspecifika facktermer, och där är just "soldat" en utmärkt medelväg. Med viss förtjusning noterar jag för övrigt finlandssvenskans "militärförare" (finns det "civilförare"?) och användningen av ordet "uppbåd", som för en rikssvensk för en tillbaka till 1500-talet och pikenerarnas tidevarv...  Riggwelter (diskussion) 27 februari 2022 kl. 01.07 (CET)
replies: text: :::: Helt är vi inte överens. Liksom i artiklar om kemi eller nationalekonomi bör vi förklara relevanta facktermer, och sedan använda dem, istället för att använda inexakt allmänspråk hela vägen. Därför bör  vi använda termer som "rekryt", "beväring", "grundutbildning" och "värnpliktig", i de betydelser i vilka de används inom den finländska försvarsmakten. Vi bör förstås undvika jargong och kan lämna bort marginella termer, men vi skall inte lämna bort termer för att de för en rikssvensk låter som 1500-tal. Det vore att förneka det finlandssvenska språkbruket. Det gör gott för en rikssvensk att höra att man fortfarande kan bli kallad till uppbåd och beväringstjänst, där man kanske lär sig att använda maskingevär – och detta skall inte vara en parentes efter vilken man håller sig till rikssvenskt språkbruk, utan det skall vara den terminologi som används genom hela artikeln. Att undvika terminologin leder lätt till problem, här såsom i andra artiklar. –LPfi (diskussion) 27 februari 2022 kl. 14.17 (CET)
replies: text: ::::: Ett problem med det allmänspråkliga: det som känns som naturligt språk i Sverige kan kännas konstigt i Finland. Då en mängd uniformerade män (och några dito kvinnor) stiger på tåget i Karis uppfattas de just som beväringar. Om jag berättar att jag fick sällskap av soldater på tåget skulle alla som hör tro att de var beväpnade (eller åtminstone på väg annanstans än på permission). Och nästan hälften av de civila på tåget är ju värnpliktiga. –LPfi (diskussion) 27 februari 2022 kl. 14.48 (CET)
thread_title: Beväring/värnpliktig

message: Sker ansökan till truppslag vid uppbåd eller vid inryckning? Att söka till enskilt förband sker vare sig i Finland eller Sverige, utan i första hand söker man till ett truppslag. Om det sedan råkar vara så att det bara finns ett förband vid det aktuella truppslaget faller förbandet ut "per automatik". Riggwelter (diskussion) 27 februari 2022 kl. 00.07 (CET)
replies: text: Jag undrar om det inte finns ett sakfel i avsnittet "tjänstgöring". Om serien Naissotilat är en lämplig referens söker man inte redan vid inryckningen, utan först efter genomförd grundutbildning. Gäller det även specialförbanden, eller gäller det alla förband oavsett truppslag? Riggwelter (diskussion) 27 februari 2022 kl. 00.21 (CET)
replies: text: :Nu såg jag hur det var tänkt... jag har omformulerat detta avsnitt. Riggwelter (diskussion) 27 februari 2022 kl. 00.30 (CET)
Allt bör kollas. Jag antar att det har skett en del ändringar, så att texten kanske var sann då den skrevs, men inte längre motsvarar verkligheten. Till exempel anges nu att "grundutbildningen under rekrytskedet" varar sex veckor, liksom "utbildningsgrenskedet". Därefter följer specialiseringsskedet och truppbildningsskedet. Vanligt manskap har inget specialiseringsskede, utan utbildningsgrenskedet varar länge.
Jag vet inte exakt hur det går till (och hittade inte bra information). Finlandssvenskar hamnar ju i Dragsvik om man inte enkom söker sig annanstans. Till specialförbanden söker man efter genomförd grundutbildning, men jag antar att man bör söka till lämpligt förband/truppslag för grundutbildningen om man siktar på ett visst specialförband.
–LPfi (diskussion) 27 februari 2022 kl. 01.11 (CET)
thread_title: Tjänstgöring?