Diskussion:Laga skifte

message: Jag är mycket tveksam till den förklaring som ges här av "Tomt är tegs moder"; att det skulle ha med tomtens bredd utmed bygatan att göra.
En annan förklaring är:
I flera av landskapslagarna talas om "tomt är tegs moder". Den gård som låg östligast eller sydligast skulle ha den östligaste eller sydligaste delen på åkrarna, medan den gård som låg västligast eller nordligast skulle ha den västligaste eller nordligaste biten av åkrarna. (http://www.kultur-historia.se/doc/Skiftena.pdf)
En överensstämmande förklaring (måhända källa till ovanstående?) ger Erik Gustaf Geijer i not 10 på sidan 300 i "Svenska folkets historia", se
http://books.google.com/books?id=3kdBAAAAYAAJ&lpg=PA300&ots=aAITujhoQY&dq=%C3%A4r%20tegs%20moder&hl=sv&pg=PA300#v=onepage&q=%C3%A4r%20tegs%20moder&f=false
Det finns för övrigt idag flera meningar i artikeltexten som inte hör hemma under det specifika uppslagsordet "Laga skifte".
--Andreas1974 1 januari 2011 kl. 20.06 (CET)
thread_title:  Tomt är tegs moder 

message: Jag ser att det smugit in sig flera faktamissar i artikeln om Laga skifte och skuggan skall inte falla över textförfattaren i första hand, eftersom den äldre litteraturen och historikerfacket i Sverige har behandlat reformerna synnerligen styvmoderligt både i teori och empiri.
Gällandetiden är i princip fram till 1972, men ordentliga omarbetningar genomförs på vägen. En som bör nämnas är 1866.
Laga skifte är den mest radikala av skiftesreformerna i Sverige. det är ingen kompromiss som ofta hävdats. (Se t.ex. Ronny Pettersson, Ett reformverk under omprövning) Enskiftet hade från början en målsättning om ett skifte per hemman, vilket ofta inte blev fallet eftersom man undantog mark och kunde välja att skifta utmark för sig och inägor för sig. Från 1821 gavs dessutom tillåtelse till tre ägolotter inom enskiftets ram. Enskiftet var dessutom en individuellt projekt. Där fanns inte det ovillkorliga vitsordet att samtliga i byn skulle genomgå enskifte om en eller några stycken ansökte. Man kunde välja att ställa sig utanför (men var förstås tvungen att byta en hel del tegar/mark med dem som skulle genomgå enskiftet). Laga skiftet skulle ovillkorligen omfatta all byns mark, samtliga hemman och utan kompromisser allra högst tre lotter.
Brukandet var ingalunda gemensamt! Bönderna brukade sina åkertegar individuellt. Därom ingen tvivel. Däremot var grannarna tvungna att anpassa sig till varandra i årsrytmen och därmed i princip val av gröda. Boskapskötseln var nämligen i vissa stycken kollektiv.
Varför bönder som genomgick skiftet plötsligt skulle ta tjänst som dräng hos en mer bemedlad bonde är en besynnerlig utsaga. Efter skiftet skedde en viss polarisering i så måtto att vissa drog större vinster än andra av förändringen, men ytterst få fick det sämre. De som flyttade ut har dessutom visat sig vara något av vinnare på sikt, eftersom de perifera markerna ofta taxerades alltför lågt i hävdetaxeringen i samband med förrättningen.
I Sverige finns inga oskiftade byar! Till och med "Bullerbyn" (eller N. Sevedstorp) är storskiftad. Dalarna har genomgått storskifte och det är delvis orsaken till de underliga smala remsorna i dalaskogarna, som före skiftet var samfällda. Bjäsätter som refereras till är förstås inte heller oskiftad. Den har genomgått storskifte 1825 och dessutom ett ganska typiskt laga skifte 1835. Att det ligger kvar en del gårdar på den gamla byplatsen är en helt annan femma. Det är givetvis det vanliga.
Vänligen/ Henrik Svensson
thread_title:  Faktamissar 

message: Lantmäteriet har en informationssida: https://www.lantmateriet.se/sv/Fastigheter/Andra-fastighet/omarrondering/#faq=7324 med texten:
I större delen av Sverige genomfördes omfattande ägoskiften av både skogs- och jordbruksmark redan under 1700- och 1800-talen. Resultatet har varit att skogsägarna fått större och mer sammanhängande skogsskiften och skogsbruket har kunnat bedrivas rationellt.
I slutet av 1700-talet hade storskiftet genomförts i stort sett hela landet utom i Dalarna. Här inleddes reformen först 1803 och tog nära hundra år att genomföra. Traditionen att dela jorden mellan olika personer vid arvskiften fortsatte dock. Med den ägosplittring som följde av alla sämjedelningar (privata markdelningar) blev det svårt att bedriva ett rationellt skogsbruk.
Förbättringar av ägoindelningen krävdes, men det laga skifte som följde möttes med misstro och kunde bara genomföras på några få platser. Med stöd av den så kallade Dalalagen, som instiftades 1932, kunde laga skiftet av ytterligare 200 000 hektar genomföras fram till 1984.
Detta med anledning av att Lantmäteriet fattat beslut om omarrondering av Stora Tuna (Borlänge), alltså ännu en skiftesreform trots att laga skifte avslutats så sent som 1984!
https://www.lantmateriet.se/sv/Fastigheter/Andra-fastighet/omarrondering/#faq=d107:
I områden där marken är starkt ägosplittrad begränsas möjligheterna att bedriva ett effektivt och lönsamt jord- och skogsbruk. Omarrondering är en lantmäteriförrättning som kan genomföras inom sådana ägosplittrade områden och som syftar till att skapa större och mer praktiska jord- och skogsbruksfastigheter. Läs mer om hur en omarrondering går till samt vilka kostnader som är förenade med en omarrondering.
Hälften av alla skogsskiften finns i Dalarna
För närvarande pågår omarronderingar i Dalarna. I Dalarna har gården inte, som på många andra håll, gått till äldste sonen vid arvskiften. I stället har gården delats mellan arvingarna, både manliga och kvinnliga. Med tiden har detta ofta lett till många ägoskiften och ett ibland komplicerat samägande av marken.
I Dalarna finns cirka 1,9 miljoner hektar produktiv skogsmark. En tredjedel av skogsmarken är splittrad på ett stort antal ägare och många små spridda skiften. Samma sak gäller även jordbruksmarken. Ägosplittringen påverkar förutsättningarna för effektivt nyttjande.
Ytterligare ett viktigt steg är taget i det som kanske är det största ärendet i Lantmäteriets historia. Ärendet omfattar större delen av Borlänge kommun, cirka 23 000 ha och runt 1 500 sakägare. Lantmäteriet fattade beslut i omarronderingen Stora Tuna den 14 oktober 2020.
Från och med den 23 juni (2021) kan nu flertalet av markägarna som omfattas av omarronderingen Stora Tuna, tillträda sina nya innehav av skog och skogsmark. För dessa markområden upphörde samtidigt även avverkningsförbudet att gälla. För åker och betesmark är tillträdesdagen den 1 november 2021. Fastighetsregistret kommer att uppdateras med den nya fastighetsindelningen inom kort.
150.227.15.253 20 september 2021 kl. 12.32 (CEST)
thread_title:  Dalarna