Wikipediadiskussion:Stilguide/Arkiv 2009

message: Tänkte lägga in ett förtydligande om att nottecken skall placeras efter punkt eller kommatecken, eftersom det är det enskilt vanligaste misstaget jag rättar till i artiklar på Wikipedia, men skulle behöva lite hjälp, tror jag. Jag vill förtydliga påpekandet med ett exempel, men lyckas inte på något snyggt sätt: lägger jag den (som nu) under den tidigare noten behöver en ny references-tagg mot botten, men lägger jag den över kan jag av någon anledning (eller så har jag bara klåpat mig?) inte använda name-taggen från den övre referensen, vilket också ser konstigt ut. Någon som kan lösa det? --Julle 2 juni 2009 kl. 04.57 (CEST)
thread_title:  Not 

message: :Diskussion hitflyttad från Wikipedia:Bybrunnen#Ta bort år- och datumlänkar. --MagnusA 2 juni 2009 kl. 17.50 (CEST)
När jag städar artiklar är den vanligaste operationen jag utför att ta bort länkar som inte tillför något till ämnet. Ofta handlar detta om datum eller år. Det är inte ovanligt att hitta meningar som: "I en artikel publicerad den 3 april 2001 skrev Bergström..."
Detta är också tydligt i fallet födelse- och dödsdatum. Varför skulle någon som har sökt efter Lasse Kronér vara intresserad av att läsa om lanseringen av Volkswagen Golf i Sverige eller en lavin i Peru?
Jag föreslår att vi tar över engelska Wikipedias principer och sätter en bot på att rensa bort alla länkar till rena datum- och årartiklar (länkar i kronologiartiklar går ju att undanta). Eftersom 80–90 procent av alla datumlänkar är onödiga innebär det mindre arbete att ta bort alla länkar och sedan börja om med att lägga tillbaka länkar där de verkligen kan fylla en funktion som i USA:s självständighetsförklaring och kronprinsessan Victoria. Jacob Lundberg (d) 29 maj 2009 kl. 13.53 (CEST)
replies: text: Bra tanke. Länkar i artikeltexter drar uppmärksamheten till sig och bör därför bara användas för att stödja ämnet eller förståelsen av texten. Länkar som bara läggs in för att de har sidoeffekter bör döljas så att de inte stör läsarens flyt. /Rolf B 29 maj 2009 kl. 14.06 (CEST)
replies: text: :På vilket sätt stör länkar av det här slaget läsningen? Jag tycker att det här det enda sättet som årtalsartiklarna kan användas, tar vi bort länkarna till dem kan vi lika gärna radera dem på samma gång. MiCkE 29 maj 2009 kl. 14.11 (CEST)
replies: text: ::Om någon är intresserad av vad som hände 1953 så söker man ju efter det. Därifrån är det ju sedan naturligt att länka vidare till 1954 etc. Sedan är det inte svårt att komma på tillfällen där det är lämpligt att länka årtal, t.ex. 11 september-attackerna eller andra världskriget där årtalen är förknippade med händelsen. Men antalet irrelevanta länkar överstiger vida antalet relevanta. Jacob Lundberg (d) 29 maj 2009 kl. 14.17 (CEST)

text: Jacob har naturligtvis helt rätt, datumlänkar tillför nästan aldrig någonting i artiklarna. Ibland kan dock vissa datum länkas, men bara om de är relevanta i sammanhanget. xenus 29 maj 2009 kl. 14.36 (CEST)
replies: text: :::Varför göra detta till en principfråga? Lämpligen tar man bort överanvända datum- och årslänkar, men där de är vettiga att ha har man kvar dem. Det behöver inte vara allt eller inget. /Grillo 29 maj 2009 kl. 14.37 (CEST)
replies: text: ::::Jacob, jag förstår inte ditt argument "Om någon är intresserad av vad som hände 1953 så söker man ju efter det". För i så fall kan vi ju ta bort alla länkar ur Wikipedia. Allting går ju att söka efter... Jag måste ha missat någon del av resonemanget. --LA2 29 maj 2009 kl. 14.45 (CEST)
replies: text: :::::Artikeln USA har en naturlig koppling till Barack Obama. Många som letar information om USA kan rimligen vara intresserade av Barack Obama. Folk som letar information om Lasse Kronér är knappast intresserade av 1962 eftersom det som står i den artikeln inte tillför något för att förklara eller fördjupa Kronér-artikeln. Jacob Lundberg (d) 29 maj 2009 kl. 14.56 (CEST)
replies: text: ::::Jag är inne på Mickes linje, på vilket sätt stör länkarna? I en biografi tycker iaf jag att det är bra att t.ex. födelseår och datum är länkade. Ju fler länkar i en artikel desto bättre enligt mig (inom rimliga gränser), det triggar bara läsare att klicka vidare, och vidare och vidare... Ghostrider ♠ 29 maj 2009 kl. 14.46 (CEST)
replies: text: :::::Omedvetet ger man ord i en annan färg en större betoning när man läser. Rätt använda bör länkar därför framhäva det viktiga i en mening. Jämför hur kvällstidningarna fetar personnamn och läroböcker nyckelbegrepp. Jacob Lundberg (d) 29 maj 2009 kl. 14.56 (CEST)
En persons födelseår är alltid intressant för personlighetens utveckling. Bessemerprocessen uppfanns 1855 när Alfred Nobel (född 1833) var 22 år gammal och infördes i Sverige tre år senare. Alfred befann sig då i Sankt Petersburg och återvände till Sverige 1863. Då var han redan inriktad på kemi och sprängämnen, och missade metallurgins nya möjligheter. Sådana händelser måste man kunna sätta i relation till varandra för att förstå historiens gång. Enkla länkar till artikeln om årtalet är förvisso ett primitivt verktyg, men att avskaffa länken är inte en förbättring. Att även länka födelsedagen har kanske mer ett kuriosavärde: Man upptäcker att två personer har samma födelsedag, om än fler år isär. --LA2 29 maj 2009 kl. 14.57 (CEST)

text: Ditt exempel faller då det inte står något om Bessemerprocessen i 1833 och ingenting om Alfred Nobel i 1855. Således fyller inte årtalsartiklarna den funktion du antyder. Jacob Lundberg (d) 29 maj 2009 kl. 15.07 (CEST)

text: [redigeringskrockar] En vanlig läsare är kanske inte medveten om årtals- och datumartiklarna, sådana finns ju sällan i vanliga encyklopedier. Man kan alltså inte utgå från att folk slår upp årtalet.

text: Det kan vara intressant att få en uppfattning av den tid då något hände, i synnerhet om man inte är särskillt insatt i den tidens historia. Aha! Han dog då napoleonkrigen pågick och ångmaskinen gjorde triumftåg på vissa områden. Tyvärr fyller ytterst få årtalsartiklar denna funktion och jag misstänker att de inte kan göra det i den form de nu har. Datumartiklarna torde vara ännu värre (vad gäller denna funktion).

text: De händelser som omskrivs i årtalsartikeln är helt enkelt för få eller irrelevanta för att ge en uppfattning om den tid det handlar om. En revolutionerande uppfinning som präglade tiden kan ha gjorts ett eller tio år tidigare. En strävan att göra bättre årtalsartiklar illustreras av :en:1345, länkad från Wikipedia:Årskrönikor. Det är möjligt att sådana artiklar fyller funktionen, men det är knappast realistiskt att få sådana för varje år – och artikeln borde dessutom vara väldigt väl strukturerad för att inte vara frustrerande genom sin textmassa (samma gäller t.ex. 1973, som också ges som exempel).

text: --LPfi 29 maj 2009 kl. 15.01 (CEST)
Håller med om att det kan vara relevant att länka vissa årtal. Men i USA:s självständighetsförklaring tycker jag det är ganska irrelevant att föreslå att läsaren ska övergå till att läsa om allt som hände den 3 september ett godtyckligt år bara för att Storbritannien erkände koloniernas självständighet 1783 just detta datum. Det är helt ovidkommande för artikelämnet. Dessutom kan man lätt ta det som en länk till "3 september 1783", men då misstar man sig, för datum och år är två separata länkar. Jag tycker att blåa länkar ska väljas så att de tjänar artikelns ämne. Jag vet inte om LA menade att vi alltid borde länka vartenda länkbart ord bara för att det går, men det tycker inte jag. Däremot är jag inte motståndare till markörer som underlättar årtalsartiklar, men de ska inte lysa i blått om det inte är till fördel för artikeln. På mitt jobb finns en skylt som visar var nödutgången är, men ingen skylt vid nödutgången visar var mitt arbetsrum är. Allt som är relevant åt ena hållet måste inte vara relevant åt det andra. /Rolf B 29 maj 2009 kl. 15.02 (CEST)

text: Jag syftade på att länka till 4 juli. Jacob Lundberg (d) 29 maj 2009 kl. 15.07 (CEST)
replies: text: :Att avlänka är väl ganska onödigt? Nya länkar kommer ändå alltid skapas. Låt det stå. Det räcker väl att uppmana att inte skriva så många länkar i framtiden. J 1982 29 maj 2009 kl. 15.06 (CEST)
Jag tycker det är väldigt intressant att veta vad som har hänt samma tid som något. T.ex. vad hände när Cicero föddes. Vill jag veta vad som hände 1953 så går jag till 1953 och klickar på "Sidor som länkar hit" för att inte missa något. Att ta bort länkar är som att wikipedia skall sluta vara en wiki. --NERIUM 29 maj 2009 kl. 15.06 (CEST)

text: :En länk är inte till för att agera fet stil, till det har vi fet stil. Länkarna finns till för att folk lätt skall komma åt annat material i encyklopedin. Om länkarna är störande för läsningen bör vi i första hand ändra färg på länkarna, inte ta bort dem. MiCkE 29 maj 2009 kl. 15.07 (CEST)
replies: text: ::Relevanta länkar ska synas, annars förstår man inte att de erbjuder hjälp. /Rolf B 29 maj 2009 kl. 15.14 (CEST)

text: ::Med för många länkar blir det svårare att se vilka länkar som verkligen är relevanta.

text: ::Hur som helst lär svenska Wikipedia anpassa sig efter en-wp så småningom, som det brukar bli. I nuläget länkar exempelvis Barack Obama till 4 augusti 1961 medan :en:Barack Obama inte gör det. Jacob Lundberg (d) 29 maj 2009 kl. 15.18 (CEST)
replies: text: :::[redigeringskonflikt] Jag instämmer med Nerium, LA2 med flera. Visst bör man inte överlänka årtla i själva löptexten, men födelse- och dödsår tycker jag definitivt skall länkas - det bidrar till att sätta in personer i ett allmänhistoriskt sammanhang. /FredrikT 29 maj 2009 kl. 15.20 (CEST)
replies: text: ::::Här håller jag i huvudsak med FredrikT. Jag ser inga problem med att länka födelse- och dödsår, och åtminstone centrala årtal i en kronologisk framställning kan gott vara länkade. Jag brukar nog se historiska och biografiska artiklar som är både över- resp. underlänkade i detta avseende. Visst kunde man trimma bort vissa länkar, men någon gigantisk "operation utresning" har jag svårt att se poängen med. Datum/dagar kan man möjligen fundera på om det är lika centralt att länka som årtal. Tomas e 29 maj 2009 kl. 16.36 (CEST) 
De flesta verkar ändå tycka att datumlänkar kan tas bort? Jacob Lundberg (d) 29 maj 2009 kl. 15.24 (CEST)

text: Tvärt om säger ju alla utom du att det kan vara relevant att länka årtal, dessutom jobbar vi efter koncensusprincipen, inte efter något typ av majoritetsstyre. MiCkE 29 maj 2009 kl. 15.31 (CEST)
replies: text: :Instämmer med Micke. Vad jag kan se är han, jag, Grillo, LA2, Ghostrider, J 1982 och Nerium alla för bibehållna årtlaslänkar (med förnuft) medan endast Jacob Lundberg, Rolf B och Xenus vill ta bort dem. /FredrikT 29 maj 2009 kl. 15.34 (CEST)
replies: text: ::Jag syftade på datum (dag och månad), inte år. Förutom J 1982 nedan (läste fel) Ingen har argumenterat för att behålla datumlänkar. Jacob Lundberg (d) 29 maj 2009 kl. 15.41 (CEST)
replies: text: :::Jag tolkar diskussionen som att de flesta anser att en sådan här redigering är vettig. Jacob Lundberg (d) 29 maj 2009 kl. 15.53 (CEST)
replies: text: ::::Jag tror årtal är mer intressant än datum. Datum är ju sådant som är i tidningar, radio och TV (29 maj, vad hände i dag 1973, 1998 och liknande...). Men vilket årtal någon är född säger ju vilken i tid den personen växte upp. J 1982 29 maj 2009 kl. 15.28 (CEST)

text: ::Jag sa "Håller med om att det kan vara relevant att länka vissa årtal", så jag är alltså inte fullt så restriktiv som FredrikT slöt i hastigheten. /Rolf B 29 maj 2009 kl. 15.38 (CEST)

text: ::Datumlänkarna är också bra att ha när de har en funktion åt andra hållet, som till exempel :Special:Länkar_hit/1953. Men man sådant som "3 april 2001 skrev Bergström" bör inte vara länkad. /Pieter Kuiper 29 maj 2009 kl. 15.39 (CEST)
replies: text: :::Jag håller med om att det finns lite väl många länkar. Vad gäller "vad länkar hit?", ger de fem första länkarna som går till "vanliga" artiklar från 1734 att Carl von Linné det året gav sig ut på sin dalaresa, att han passerade Bjursås, att Hedvig Eleonora kyrka, Stockholm möjligen fick ett nytt orgelverk, att Lunds stift fick ny biskop och att byggandet av Svartsjö slott påbörjades. Med möjligt undantag för dalaresan tycker jag inte sådana händelser för det mesta varken kräver eller ger något närmare sammanhang.

text: :::andejons 29 maj 2009 kl. 15.44 (CEST)
replies: text: ::::Enligt den enkla undersökningen ovan är alltså 80 procent av årtalslänkarna irrelevanta, i linje med min uppskattning ovan om 80-90 procent. Därmed innebär det mindre jobb att ta bort alla årtalslänkar och lägga tillbaka dem där de verkligen behövs (Linnés dalaresa). Jacob Lundberg (d) 29 maj 2009 kl. 15.53 (CEST)
replies: text: :::::Ett mycket märkligt sätt att resonera, enligt mitt sätt att se på Wikiarbete. Du vill, på grunder som långt från alla håller med om, genomföra en oselektiv massåtgärd (snabbt botarbete?) vilket sedan kommer att kräva ett manuellt, selektivt arbete med att i tiotusentals eller hundratusentals fall återinföra dessa. Det senare arbetet skulle vara ofantligt mycket mer tidskrävande än det första. Selektiv borttagning är för mig det enda principellt tänkbara, förutom att jag inte håller med dig om att länkningen i sig är ett så stort problem. Tomas e 29 maj 2009 kl. 16.42 (CEST)
På samma sätt som jag har börjat tycka det är överdrivet jämt länka till Sverige och svenska, så tycker jag det är överdrivet länka till datum i nutid. Däremot sätter jag aktivt in länkar för år före 1900. Så jag ser inget behov av generell ändring, låt tiden ha sitt lopp för en successiv förskjutning hur detta görs. Wanpe 29 maj 2009 kl. 15.47 (CEST)
Utan att ha hunnit läsa igenom hela diskussionen här tycker jag inte det är en bra idé att ta bort alla datumlänkar vid t.ex. födelse- och dödsdatum, så som de gjort på engelska wikipedia. Jag tycker inte de stör och om man, när man läser om en person, blir nyfiken på vad som har hänt det året eller datumet, är det smidigare att bara kunna klicka än att behöva söka på det. Entheta 29 maj 2009 kl. 15.56 (CEST)

text: Något som framskymtat i denna diskussion är att årtalsartiklarna ofta ger en ganska plottrig och närsynt bild. Det är för mycket frimärkssamling för min smak. Jag tycker att det hade varit bättre med artiklar som sträcker sig över längre perioder än ett år. Det togs också upp när införandet av årsartiklar diskuterades, men sedan tappades det tyvärr bort igen. Ska man drömma fritt, borde vi ha genomtänkta översiktsartiklar över olika tidsperioder som fångar de viktigaste dragen. Inspirerad av det skulle läsaren sedan ha möjlighet att begära fram listor över händelser som berör litteratur, politik, teknik eller ett visst land osv inom denna period - ett slags tillrättalagd databassökning alltså. Men kanske är detta en diskussion som borde föras under egen rubrik. /Rolf B 29 maj 2009 kl. 16.02 (CEST)

text: Inte heller jag tycker att datumlänkar saklöst kan tas bort. Vissa användare kanske är intresserade av vilka samtida en författare, politiker eller någon annan känd person hade, eller, som Entheta nämner, vad som hände det datumet. Det påminner kanske om "Vad hände denna dag?"-spalten i en del tidningar, men oavsett vad vi tycker om ett sådant intresse finns det ingen anledning att förhindra det. Vi ska väl inte tala om för användarna vilka intressen som är "rätta" och vilka som är "felaktiga"? Dessutom, att vi skulle begränsa oss till dag- och månadsdelen var inte det ursprungliga förslaget – där framgick det tydligt att även årtalsdelen avsågs. Och varför ska vi lägga ner energi på att avlänka bara den delen av datumangivelserna? Det förändrar knappast artiklarnas utseende, och gör absolut ingen skada. / LawD 29 maj 2009 kl. 16.07 (CEST)

text: Det blir plottrigt med för många länkar. Se t.ex. denna artikel som var svårläst innan det rensades bland länkarna. Jacob Lundberg (d) 29 maj 2009 kl. 16.14 (CEST)
replies: text: :Jag tycker dock verkligen inte det var bra att ta bort wikilänkar till uppslagsord som propaganda och hegemoni, särskilt inte det sista som det nog är många som inte vet vad det betyder. Istället för att bara kunna klicka måste man nu söka på det. Wikilänkar är bra, tycker jag. Entheta 29 maj 2009 kl. 16.25 (CEST)
replies: text: ::Rensningen blev verkligen inte bra. Varför skall det inte länkas till ord som hegemoni. --NERIUM 29 maj 2009 kl. 16.26 (CEST)
replies: text: :::Det blir plottrigt med för många länkar av vilket slag det vara månde, speciellt om de upprepas, som fallet var i artikeln ifråga. Men det gäller alla typer av länkar. Det är ett utmärkt argument varför vi inte ska länka meningslösheter; men till frågan om datumlänkars relevans tillför det litet (speciellt som det inte var några sådana länkar som togs bort ur artikeln). Dessutom håller jag med om att rensningen blev en smula för sträng, jag kan ge egna exempel (fast då borde jag kanske lägga upp ett nytt ämne?)  / LawD 29 maj 2009 kl. 16.33 (CEST)
replies: text: ::::Sådana här diskussioner blir väldigt subjektiva. Den som har förstått ordet hegemoni och inte behöver klicka på det längre, ser länken som onödig och vill ta bort den, utan att tänka på att andra läsare har behov av att få det ordet förklarat. Den som tycker den blå länkfärgen är störande kanske borde ändra sina personliga inställningar till en mörkare blå nyans, som bättre smälter samman med den olänkade svarta texten. --LA2 29 maj 2009 kl. 16.45 (CEST)
replies: text: :::::Håller helt med LA2 här! Tomas e 29 maj 2009 kl. 16.47 (CEST)
replies: text: ::::::Jag instämmer. Entheta 29 maj 2009 kl. 16.49 (CEST)
replies: text: :::::::Jag som ganska ofta klickar på datum- och årtalslänkar finner det lite stötande att det i diskussioner då och då påstås att ingen är intresserad av sådant. /Dcastor 29 maj 2009 kl. 16.58 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag, liksom Dcastor och andra, gillar att klicka på årtal och datum utav ren nyfikenhet. Ser inget störande i alls att ha kvar dem. Hallabro 29 maj 2009 kl. 17.01 (CEST)
replies: text: :::::::::Med risk för att låta tjatig så instämmer jag med ovanstående. Ghostrider ♠ 29 maj 2009 kl. 18.20 (CEST)
replies: text: ::::::::::Med risk för att låta ännu tjatigare så instämmer även jag med ovanstående. // Castrup 29 maj 2009 kl. 18.25 (CEST)
replies: text: :::::::::::Jag vet att det låter tjatigt att jag också instämmer, så det är mer än en risk. Personligen är jag också förtjust i årtalslänkar vid vissa mer lustbetonade aktiviteter som jag använder WP till(t ex frågetävlingar i radio eller populärvetenskapliga tidningar), där det mycket snabbt, lätt och smidigt går att få reda på inte bara vilket år JS bach föddes, utan vilken "känd kompositör" som föddes året X. Nu är kanske inte WP i första hand till för korsordslösare, men då jag a) inte kan se något problem med datum- och årtalslänkar, dvs inte kan se varför ett WP utan dem skulle bli bättre än ett WP med dem, b) således anser att det vore ett stort jobb i praktiken i onödan att befria WP från dessa länkar och c) anser att länkarna ändå faktiskt tillför något (stilla folks nyfikenhet, korsordslösning etc). Dessutom köper jag LA2:s argument ovan om att sätta saker i sitt sammanhang. Att just de exempel han nämner kanske inte nämns i de årtalsartiklar de kunde nämnas gör inte alls att argumentet faller; det kan snarare ses som ett tecken på att årtalsartiklarna ska utvecklas än att de ska tas bort. Och nej, givetvis kommer inte alla årtalsartiklar att bli långa, fylliga artiklar, men det är en del av WPs utveckling. Nitramus 29 maj 2009 kl. 18.36 (CEST)

text: :::::Låt inte länkdiskussionen handla om färg. Det handlar om avsikt, en del av det som texten försöker förmedla. Precis som läsaren värderar varför författaren väljer ett visst ord i en mening eller en viss bild, söker läsaren förstå meningen med att ett ord gjorts till en länk. Länkar är ett fantastiskt hjälpmedel, en stor fördel för oss jämfört med tryckta böcker. Men som med allt annat så blir det mest effektivt om det varken över- eller underanvänds. Att ha länkar men låtsas som om de inte finns tror jag inte alls på, inte annat än i de fall där länken bara används för någon sidoeffekt. /Rolf B 29 maj 2009 kl. 17.02 (CEST)
replies: text: ::::::Även om man vet vad hegemoni, eller annat ord, betyder så bör den vara länkad. Finns det inte en länk till ordet blir det kanske inte läst och kanske kan man så mycket att man kan tillföra något till artikel. --NERIUM 29 maj 2009 kl. 17.22 (CEST)
replies: text: :::::::Nej, bara för att det finns en artikel innebär det inte att det är relevant med en länk. Länkning bör ske när målartikeln kan fördjupa förståelsen av den artikel som länkas från. En viktig del i kunskapsförmedling är att göra ett rimligt urval ur sitt material.

text: :::::::andejons 29 maj 2009 kl. 19.33 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag var nog lite otydlig. Man skall länka till relevanta ord. Ord som är irrelevanta skall man inte länka till. Poängen med WP är att om man skriver om olika länder och kommer in på hegemoni måste man inte börja om från böjan och förklara vad det innebär utan länka till just hegemoni. Detta gäller även enklare ord som tillexempel färg. Skriver man en artikel som tangerar ämnet som tillexempel politisk färg kan det vara intressant att kunna klicka på ordet färg för att läsa mera trots att alla vet vad ordet färg betyder. --NERIUM 29 maj 2009 kl. 20.07 (CEST)
Jag klickar ofta på länkar som inte alltid direkt har med ämnet att göra, för att jag blir nyfiken. För att inte distraheras allt för mycket så väljer jag att öppna dem i en ny flik i min webbläsare. Jag tycker mycket om att kunna läsa om allt möjligt och stör mig rejält på engelskspråkiga wikipedia som jag uppfattar som allt för snål med länkar. Där störs min läsning eftersom jag manuellt måste öppna en flik, söka fram ordet, för att därefter gå tillbaka till artikeln där jag såg ordet, leta reda på var jag var i läsningen och där fortsätta läsa tills jag kommer till nästa klickönskan. Jag brukar däremot avlänka en hel del datum, årtal, upprepningar, verksnamn som inte verkar väldigt intressanta (givetvis väldigt subjektiv uppfattning), men tycker att det borde förbli så, att det görs då någon uppfattar det som att det behövs i just den artikeln. Åsa L 29 maj 2009 kl. 18.02 (CEST)

text: (Indenterar, inte som svar till Åsa, utan bara för att särskilja mitt inlägg). Jag tror de flesta, eller i alla fall många, håller med om att överlänkning inte är bra (även om vi kanske är av lite olika åsikt vad som är överlänkning och inte), och att det är onödigt att länka varenda förekommande årtal. Däremot tror jag de flesta också tycker att det är en huvudlös (eller i alla fall ogenomtänkt) lösning att för den skull ta bort alla länkar till årtal. Då tycker jag att man verkligen kan tala om att kasta ut barnet med badvattnet, och av någon anledning kommer jag att tänka på en politisk skämtteckning, där en sovjetisk spikfabrik tillverkat en gigantisk spik på flera ton, där man stolt konstaterar att spikfabriken uppfyllt produktionsmålen i femårsplanen. För att raljera mindre och sammanfatta; jag tycker det låter som ett väldigt dåligt och kontraproduktivt förslag, även om man håller med om problembeskrivningen.

text: Dessutom tycker jag det finns argument för att åtminstone länka födelseårtal och datum; det är väldigt grundläggande information i en biografiartikel, har liksom alltid brukat länkas, och inte minst viktigt (men kanske mindre tungt vägande ju mer wikipediavana läsarna blir); använder sig av och visar liksom upp en finess som är helt unik i Wikipedia jämfört med vanliga uppslagsverk, att med en enkel länkning kunna göra all tänkbar form av besläktad information tillgänglig. Därmed kan man om man vill betrakta inledande länkar till just födelseår, -datum, ort, land och språk (exempelvis) som lite av ett signum för Wikipedia. (Att man håller med om att årtalslänkar kan vara viktiga borde ju inte heller betyda att man inte tycker att datumlänkar kan vara viktiga). Däremot är väl inte alla händelser kanske intressanta att årtalslänka, och upprepade länkar, länkningar av banala företeelser och så vidare är väl också ofta onödiga, men det är långt bättre att avskaffa dem efterhanda, som vi brukar göra. Något särskilt omfattande problem jämfört med vissa andra kvalitetsproblem uppfattar jag det inte som. --flinga 29 maj 2009 kl. 18.32 (CEST)

text: Jag tycker att datum- och årslänkar är bra och jag är emot att vi genomför en rensning av dessa länkar med en "bått". Länkar är inte fetstil utan ett sätt att koppla ihop information. Dessutom är det svårt att sätta upp en defintion av relevans som funkar vattentätt i alla lägen. Tvärtom kan nya "relevanser" uppstå när olika artiklar länkas samman på oväntade sätt.--Bothnia 29 maj 2009 kl. 18.48 (CEST)
Jag tycker att vi har haft en bra diskussion och att jag på något sätt fått fram mitt budskap att det länkas för mycket på svenska Wikipedia. Jag avslutar med att likt Karl Marx säga att i slutändan kommer det att bli som jag vill hur som helst: det klasslösa samhället/anpassningen till engelska Wikipedias länkningspraxis är oundviklig... Jacob Lundberg (d) 29 maj 2009 kl. 21.15 (CEST)

text: Intressant tolkning av konsensus du har... / LawD 29 maj 2009 kl. 21.24 (CEST)
replies: text: :Fast om man säger att man ska få rätt i lika hög grad som Kalle Marx i sina förutsägelser förutsätter jag snarast att man har en viss ironisk ådra... :-) Var och en må väl, oavsett om man är positiv eller negativ till marxismen, fundera på om det klasslösa samhället infunnit sig på de 126 år som nu gått sedan hans hädanfärd... Tomas e 30 maj 2009 kl. 00.52 (CEST)
replies: text: ::Det kommer, vänta bara! Plrk 30 maj 2009 kl. 15.01 (CEST)
replies: text: :::Håller med om att länkningen av årtal för det mesta är onödig, irriterande och tom en smula skadlig genom att fästa uppmärksamheten vid fel saker. Det finns i alla fall en lösning som gör det möjligt att få bort årtalslänkarna utan att förstöra årskrönikorna. Citerar från Wikipedia:Årskrönikor: "Många wp-användare anser att länkning av årtal leder till överlänkning och inverkar störande på läsningen genom att i onödan fästa uppmärksamheten på årtal. Detta kan man komma ifrån genom att använda mallen . Det innebär att årtalet varken är blått eller klickbart i texten, men sidan kommer med i Sidor som länkar hit och händelsen noteras därmed i årskrönikorna."--Priamos 5 juni 2009 kl. 20.41 (CEST)
thread_title:  Ta bort år- och datumlänkar 

message: :Diskussion hitflyttad från Wikipedia:Bybrunnen#Hur mycket wikifiering är lagom?. --MagnusA 26 juni 2009 kl. 13.53 (CEST)
Denna redigering fick mig att fundera på hur många ord man bör wikifiera i löpande text. Har vi några riktlinjer?
- Tournesol 8 juni 2009 kl. 16.45 (CEST)
replies: text: Luddigt men bra: Wikilänkar ska leda läsaren till annan information som är relevant för artikelinnehållet. Överlänkning stör läsningen. (från Stilguiden) //Knuckles...wha? 8 juni 2009 kl. 16.53 (CEST)
replies: text: :Instämmer i den formuleringen. Man skulle kunna säga att nyckelordet här är just nyckelord. "År" är inget nyckelord i det stycket, och "öga" i uttrycket "nära ögat" är ju inte ens bokstavligt menat. Länkningen verkar helt slumpmässig. Mer relevanta nyckelord skulle kunna vara döden, sagor och ondska. I princip är det bara länkningen av ordet drake som känns rimlig i den redigeringen. En djupare förståelse för de fyra sistnämnda leder till en bättre förståelse av filmen ifråga. En djupare förståelse för ögats anatomi gör det inte. —LX (diskussion, bidrag) 8 juni 2009 kl. 19.43 (CEST)

text: Jag är för wikifiering, men det där är överdrivet. Jag reagerade på en annan redigering jag såg idag också, men som inte var så extrem. Jag är inget fan av wikilänkar som roddbåt och gyttjesjö från exemplet du länkade till då det ser fult ut när halva ordet är blått och halva svart. Jag gillar inte heller körsbärsträd, där hela ordet iofs blir blått men halva länkar till en sak och halva till en annan. Sedan var det ju ganska onödigt att wikilänka "Körsbärsdalen", en fiktiv plats som inte har, och inte bör ha, någon egen artikel. Entheta 8 juni 2009 kl. 17.05 (CEST)

text: Troligen finns det hyfsad konsensus kring ovanstående åsikter om länkning. Se även nyligen timade Wikipediadiskussion:Stilguide#Ta bort år- och datumlänkar som berör samma ämne. --flinga 12 juni 2009 kl. 17.37 (CEST)
thread_title:  Hur mycket wikifiering är lagom? 

message: :Diskussionen hitflyttad från Wikipedia:Bybrunnen#Policy för ordningsföljden av stadsnamn. --MagnusA 26 juni 2009 kl. 14.08 (CEST)
Har det kommits fram till någon konsensus tidigare bland Wikipedias användare huruvida i vilken ordning man skall ange stadsnamn med olika alfabet (dvs hur städerna skrivs med de lokala alfabeten: kyrilliska, arabiska, kinesiska, osv) över infolådan (infoboxen). Om det finns en svensk stavning, skall denne gå först då, eller den transkriberade formen eller den lokala? Som läget är nu är det väldigt blandat. Att de överhuvudtaget finns anser jag är bra men efter en diskussion om ordningsföljden av alfabetsformerna för orter i Bosnien-Hercegovina tycker jag det vore bra om det fanns ett beslut och bestämda reglar från om hur detta skall följas för samtliga artiklar på svenska Wikipedia. Det kanske å andra sidan inte anses att det behövs några bestämda direktiv om frågan har varit uppe tidigare. Finns det redan någon bestämd ordning för t.ex. länder eller regioner? Har för mig att är rätt blandat där med. --Litany 9 juni 2009 kl. 16.39 (CEST)
replies: text: Jag skulle spontant säga följande ordning:

text: #vedertagen svensk benämning (eller lokal benämning som vanligtvis används i svenskan)

text: #nuvarande officiell(a) lokal(a) benämning(ar) ordnade efter storleken på de befolkningsgrupper som använder dem

text: #nuvarande inofficiella men vedertagna lokala benämningar ordnade efter samma princip som ovan

text: #historiska, ej längre använda benämningar

text: /FredrikT 9 juni 2009 kl. 16.51 (CEST)
replies: text: :Men ska vi ha ett "kyrilliskt" namn som upplagsord om det saknas ett svenskt och det finns latinska alternativ? -- Lavallen 9 juni 2009 kl. 16.54 (CEST)
replies: text: ::Den latinska namnformen är ju den svenska så artikelns namn ska inte påverkas. Detta rör bara infolådan.

text: ::Jag köper absolut ordningen FredrikT angivit. Måste dock fråga. Om den lokala benämningen är densamma som svenska (tex. Moskva), skall den anges då först på det lokala alfabetet eller det latinska? --Litany 9 juni 2009 kl. 16.57 (CEST)
replies: text: :::[redigeringskonflikt] Spontant föreställer jag mig att det sistnämnda borde vara ganska ovanligt, eftersom förekomsten av en "latinsk" form (utgår från att Du avser transkribering till latinska alfabetet?) i regel borde vara identisk med den i Sverige brukade (om inte någon specifik svensk form föreligger). Har Du något konkret exempel? /FredrikT 9 juni 2009 kl. 16.58 (CEST)
replies: text: ::::Ja. Då var jag otydlig. Det blir ju naturligtvis en transkribering. Det "svenska namnet" är ju en transkribering är kyrilliska. Tex i fallet Moskva. --Litany 9 juni 2009 kl. 17.01 (CEST)
replies: text: :::::Namnet på kyrilliska är bara samma namn på ett annat alfabet. Om kyrilliska används som standardalfabet för ett visst språk, används det lämpligen i infoboxen under namnet på det språket. Uppslagsordet är naturligtvis alltid transkriberat till latinska bokstäver. Det här är inga konstigheter, och bör aldrig orsaka problem. I introt till artikeln skriver vi ofta "namn på stad (språk: namn på stad i kyrillisk skrift, namn på stad i latinsk skrift; språk: namn på stad) är en stad i namn på land". /Grillo 9 juni 2009 kl. 17.54 (CEST)
replies: text: ::::::Inbillar mig att jag har sett litteratur på serbiska (inte sk serbokroatiska alltså) helt skriven med latinska bokstäver, så även azeriska. Är det fråga om transkribering då? -- Lavallen 9 juni 2009 kl. 18.46 (CEST)
replies: text: :::::::Nej, det är inte transkribering. Serbiskan använder både det kyrilliska och det latinska alfabetet parallellt (se serbiska Wikipedia). Azeriska använder till och med tre alfabet parallellt, det kyrilliska, det latinska och det arabiska alfabetet. M.M.S. 9 juni 2009 kl. 20.31 (CEST)
replies: text: ::::::::Det är helt rätt angående serbiska. Kyrilliska är dock den enda som är officiell enligt konstitutionen, även om det inte spelar någon roll. --Litany 9 juni 2009 kl. 21.02 (CEST)
replies: text: :::::::::Om det kyrilliska alfabetet (eller något annat) används ska denna eller den transkriberade formen vara överst i infolådan? Det är det som borde bestämmas. --Litany 10 juni 2009 kl. 21.26 (CEST)

text: (unindent) När det bara är infoboxen så känns det inte så känsligt vilket alfabet som kommer överst. Och valet ska nog inte stå mellan latin och kyrilliska utan mellan de inblandade språken dvs: svenska, serbiska, kroatiska eller bosninska.  -- Lavallen 10 juni 2009 kl. 21.32 (CEST)
replies: text: :Det kan vara nog så känsligt tydligen. Jag menar i generella drag, så det kan omfatta även tex arabisk skrift eller kinesisk. I fallet med Bosnien-Hercegovina tycker jag (likväl som i liknande fall) att man bör följa principen om att ordningsföljden sätts efter storleksprincipen (där den största folkgruppens står först osv). --Litany 10 juni 2009 kl. 21.39 (CEST)
replies: text: ::Visst kan det vara känsligt. Vi har ett exempel på en obebodd ögrupp som det har redigeringskrigats friskt i på flera projekt. Ännu krångligare blir det förstås när det som i serbiska/azeriska/japanska finns flera alfabet. -- Lavallen 10 juni 2009 kl. 21.49 (CEST)
replies: text: :::Ja, dessvärre. Vad tycker ni då? Behöver vi riktlinjer för i vilken ordning de ska skrivas? Hur skall man hantera liknande fall och redigeringskrig? --Litany 12 juni 2009 kl. 10.14 (CEST)

text: (unident) Finns det alltså inte intresse för att nå någon konsensus i frågan om i vilken ordning de ska skrivas? --Litany 6 juli 2009 kl. 20.43 (CEST)
thread_title:  Policy för ordningsföljden av stadsnamn på olika alfabet 

message: :Flytt från KAW
Ghostrider gör som admin många mycket märkligt återställningar i massa filmartiklar, som t.ex Pearl Harbor (film), som anser att kursiv text gör texten svårläst. Något som inte har stöd i stilguiden: Wikipedia:SG#Kursivering Jag tror det behövs lite medling här. xenus 22 juli 2009 kl. 22.25 (CEST)
replies: text: Jag brukar kursivera filmtitlar, och vi har ett antal mallar med kursiverade filmtitlar, se tex på :Mall:Filmfakta och :Mall:IMDb-titel, inklusive en stilguide som pekar på att så bör vara. Så nog bör titlarna kursiveras. --Bomkia 22 juli 2009 kl. 22.30 (CEST)
replies: text: :Något liknande (om fartygsnamn) pågår på Bybrunnen. En, såhär långt, kort och sansad diskussion. Om den här diskussionen skall handla om kursiveringens vara eller inte vara bör den hållas på stilguidens diskussionsida. --MagnusA 22 juli 2009 kl. 22.33 (CEST)
replies: text: ::Jag vet inte vad det här har med administreringen av Wikipedia att göra? Ghostrider ♠ 22 juli 2009 kl. 22.37 (CEST)

text: Jag vet inte heller vad det har med administreringen av Wikipedia att göra, men så som jag uppfattat det ska titlar (filmer, böcker, etc) vara kursivererade i artikelns inledning, dvs "Pearl Harbor är en amerikansk krigsfilm". Entheta 22 juli 2009 kl. 22.45 (CEST)
replies: text: :Vad är det som säger det? En majoritet av artiklarna om filmer har inte både kursivering och fetmarkering av uppslagsordet, tror att det är något som importerats rakt av från en wikipedia. Ghostrider ♠ 22 juli 2009 kl. 22.51 (CEST)
replies: text: ::Oj, kunde aldrig ana att det skulle kunna vara kontroversiellt att ha både fet- och kursivering på filmtitlar, albumnamn och så vidare. Jag har själv använt det så länge jag kan minnas, och att det skulle blir svårläst? Det köper jag faktiskt inte. Det borde väl snarare bli lättare att läsa om kursiverad text även är fetmarkerad än om den inte är det? /-nothingman- 23 juli 2009 kl. 08.39 (CEST)
replies: text: :::Kontroversiellt vet jag inte, men när jag jag tittar på ett antal artiklar om filmer och låter så får jag det till att en majoritet av dem endast har fetmarkering och inte kursivering av uppslagsordet, vilket jag tolkar som att det är det som används och det som skrivs på stilguiden bör vara en sammanfattning om vad som tillämpas. Jag tror att det är något som endast blint har importerats från engelska wikiedia.

text: :::Ju fler olika typer av textstilar som används i texten desto rörigare blir det, vilket mervärde tillför kursiveringen av uppslagsordet?  Ghostrider ♠ 23 juli 2009 kl. 09.02 (CEST)
replies: text: ::::Jag tycker att kursivering av titlar medför en tydlighet, man ser att det rör sig om en titel på något och texten blir mer lättläst. Detta är inget nytt, utan vi har skrivit så här i flera år. / Elinnea 23 juli 2009 kl. 09.10 (CEST)
replies: text: :::::I min mening spelar inte det här någon stor roll, men jag skulle spontant inte kursivera inledningsmarkeringen, fetstilen räcker till där för att det ska synas vad som är titel och vad som inte är det (är det inte just detta som är syftet med kursiveringen?). Likadant i typ faktarutor där det inte heller går att blanda ihop titeln med något annat. Däremot i vanlig löptext skulle jag kursivera för att det klart och tydligt ska framgå att det rör sig om en titel. Var detta bruk kommer från är väl för övrigt inte så väsentligt, den viktiga frågan är om det är bra eller inte. Njaelkies Lea (d) 23 juli 2009 kl. 09.15 (CEST)

text: ::::(redigeringskonflikt) Att inte låtnamn kursiveras på samma sätt som filmer förklaras av stilguiden: "Dock ska man undvika att kursivera enskilda titlar i t.ex. ett musikalbum eller ett diktverk. Dessa ska istället skrivas med citattecken." Då jag inte är någon språk- och skrivexpert kan jag inte förklara varför man gör så (det kanske andra kan?) men jag tycker personligen det känns naturligt att markera namn på tidningar, filmer, böcker osv med kursiv text.

text: ::::Varje gång mallar som till exempel  eller  används markeras namnet på källan med kursiv text, det kursiveras även i diskografier, bibliografier och filmografier. Varför skulle då inte samma sak gälla om det råkar handla om ett uppslagsord bara för att det redan är fetmarkerat? /-nothingman- 23 juli 2009 kl. 09.16 (CEST)
replies: text: :::::Upplysningsvis så kursiveras inte titeln i . Jag är ibland något frustrerad över att källmallarna skiljer sig något åt i vart fall i det avseendet.  Det kanske kan vara något för Projekt källhänvisningar eller Projekt mallstandardisering. Johan G 23 juli 2009 kl. 22.19 (CEST)
thread_title:  Kursivering av uppslagordet 

message: :Flyttad från bybrunnen. Ghostrider ♠ 31 juli 2009 kl. 11.47 (CEST)
Varför skall fartygsnamn vara kursiverade? Ghostrider ♠ 18 juli 2009 kl. 20.43 (CEST)
replies: text: Det står så Stilguiden. /81.237.244.166 18 juli 2009 kl. 21.07 (CEST)
replies: text: :ja, precis, men förmodligen så är detta något som kopierats från engelska wikipedia en gång i tidernas betydelse? Personligen så tycker jag att det är ganska fult. På engelska wikipedia så kursiveras och fetmarkeras t.ex. filmtitlar i början på artiklar, på svenska så fetmarkeras de bara. Ghostrider ♠ 18 juli 2009 kl. 21.15 (CEST)

text: :För övrigt så tycker jag det ser extra illa ut när kursivering blandas med "vanlig" text som här:  Ghostrider ♠ 19 juli 2009 kl. 09.19 (CEST)

text: I andra uppslagsverk och böcker verkar det variera om eller hur fartygsnamn markeras. NE verkar inte markera fartygsnamn på något sätt (t.ex. arktis på ne.se och Vasamuseet i tryckta NE). I Bonniers lexikon är Hood men inte Bismarck kursivt i artikeln om slagskeppet Bismarck, i artikeln om Roald Amundsen är fartygsnamnen kursiverade. Nautiskt bildlexikon använder kapitäler för fartygsnamn. Rabén & Sjögrens stora bok om fartyg markerar fartygsnamn med citattecekn. Skeppet av Björn Landström och Svenska upptäckare av Tord Wallström kursiverar fartygsnamn. /EnDumEn ✍ 19 juli 2009 kl. 11.00 (CEST)
När det gäller det inledande ordet, så fetmarkeras det och det borde räcka, när det gällar artiklar om filmer så kursiverar vi inte dem, det finns ingen anledning till att göra det med artiklar om fartyg heller. Ghostrider ♠ 19 juli 2009 kl. 20.02 (CEST)
replies: text: :Kursiveringen i detta sammanhang spelar samma roll som liknande kursivering, där ett objekt har ett namn som kan sammanblandas med samma ord när det används i ett annat sammanhang, t ex om ett fartyg heter Svea, Bore eller Stockholm. I det fall som diskuteras just nu (HMS Stockholm) föreligger det ingen sådan förväxlingsrisk så länge som fartyget beskrivs just som HMS Gotland (vilket tydligt indikerar att det är ett farygsnamn). Och man bör - som Ghostrider mycket riktigt påpekar - naturligtvis inte blanda rak och kursiv stil i samma namn. Formuleringen i stilguiden bör nog förtydligas. Janders 22 juli 2009 kl. 15.57 (CEST)
replies: text: ::Detta var ju intressant, så rrohdin har varit i källaren och grävt i några kartonger och kommit tillbaka med några böcker av svenska författare som avhandlar marina spörsmål. Om en stund får vi se om det finns något mönster. /rrohdin 1 augusti 2009 kl. 17.13 (CEST)

text: ::Nå, i Dödlig resa. Svenska handelsflottans förluster 1933-1945 av Richard Areschoug från 2008 används genomgående kursivering på fartygsnamn, exempelvis s/s Hansa och vedettbåten Kaparen. HMS och liknande prefix som är så vanligt på wikipedia används ej. Ser vi sedan på Johan Lupanders Midway 1942. Vändpunkten i Stilla havet från 2007 ser det likadant ut, även så i Bertil Åhlunds Svensk marin säkerhetspolitik 1939-1945 från 1994. Endast i Vindkantring. 1942 - politisk kursändring under redaktörskap av Bo Hugemark finns en diskrepans. Uppsatser av Lars Ericson, Kent Zetterberg och Björn Gäfvert saknar kursivering, medan Lars Ulfving nyttjar detta stilknep. Slutligen kan nämnas att den nytryckta Sjökriget 1914-1918 av Tim Benbow i SMB:s serie om första världskriget använder kursivering och HMS. Det skrivs HMS Lion och SMS Blücher. Men den  boken är en översättning från engelska. Hoppas att det kan vara till hjälp. /rrohdin 1 augusti 2009 kl. 19.28 (CEST)
replies: text: :::Det visar sig alltså vara lite olika angående fartygsnamn, men vad tillför en kursivering? Och speciellt varför skulle HMS Carlskrona (M04) vara att föredra framför HMS Carlskrona (M04) speciellt som inledande ord? Ghostrider ♠ 5 augusti 2009 kl. 17.15 (CEST)
Kolla Svenska skrivregler §§ 252 och 63. Där finns det också ett vettigt resonemang kring varför man ska kursivera (eller använda citattecken) och kring i vilka sammanhang man kan strunta i det. Sen kan man förstås välja att i just det här fallet bortse från dogmen, om man har goda skäl till det. Men alla resonemang kring ortografi på svenska borde ta avstamp i Svenska skrivregler eller en liknande publikation, inte i Richard Areschoug eller hans redaktör. Marfuas 14 augusti 2009 kl. 09.53 (CEST)
thread_title:  Kursivering av fartygsnamn 

message: Fyller inte sidorna Wikipedia:Artikelmall, Wikipedia:Disposition och denna sida väldigt lika eller i alla fall överlappande funktioner? Borde det inte gå att reducera med en sida i alla fall (kan tänka mig att det kan vara användbart med en guide och en mall), särskilt som de ibland ser smått motsägelsefulla ut. --flinga 4 oktober 2009 kl. 04.02 (CEST)
replies: text: Artikelmallarna behöver helt klart ses över; se Wikipedia:Disposition/Artikelmallar /Urbourbo 11 mars 2010 kl. 13.09 (CET)
thread_title:  Överlappande guidesidor 

message: En användare har nyligen flyttat avsnittet Noter till längst ned på sidan.  Eftersom inte ändringen i sidan föregåtts av någon diskussion återställer jag den tills vidare och öppnar för diskussion här.
Min persionliga åsikt är att referenser i form av källor och fotnoter är en nödvändig del av artikeln och bör avsluta själva artikeltexten. Sedan kan man lägga resterande rubriker.  Johan G 10 oktober 2009 kl. 19.17 (CEST)
replies: text: Jag fixade din länk, som var trasig. Noter är en typ av källor, och ska naturligtvis ligga under källor-rubriken, om det finns flera underrubriker till den. /Grillo 10 oktober 2009 kl. 19.26 (CEST)
replies: text: :Tackar för den snabba länkfixen.  Jag har inbjudit användaren till diskussion här om han skulle känna för det.  Johan G 10 oktober 2009 kl. 19.38 (CEST)
Jag tror att Johan G vill att avsnittet Noter ska handla om var man skriver noter i andra artiklar. Ändrar tillbaka till det som jag tror är rätt. Marfuas 12 oktober 2009 kl. 09.26 (CEST)

text: Jag förstår inte riktigt vad du menar, men det jag avser med källor är källor som använts till många delar av artikeln och det jag avser med fotnoter och noter är när man med en markering hänvisar till en källa relevant för endast ett mindre textstycke och källhänvisningen finns längre ned i artikeln.  Det kan vara så att jag inte riktigt har koll på det.  Jag hoppas i vart fall att du nu bättre förstår vad jag menade tidigare.  Johan G 12 oktober 2009 kl. 23.04 (CEST)
replies: text: :Det finns nu två avsnitt som heter Referenser, och det är så det ska vara. Det första handlar om hur och var referenser i andra artiklar än artikeln Wikipedia:Stilguide ska skrivas. Det andra avsnittet är den här artikelns notapparat (som till exempel innehåller hänvisningar till argument om varför man ska skriva fotnoter på ett visst sätt). Det är två notapparater på två skilda logiska nivåer, det första som ett exempel på hur notapparaten kan se ut, det andra en skarp notapparat till den här artikeln. Jag kan inte förklara det bättre än så, och om det fortfarande är obegripligt så gör det ingenting. Allt är bra nu. Marfuas 13 oktober 2009 kl. 10.07 (CEST)
replies: text: ::Tog bort lite förbryllande upprepade avsnitt. Jag förstår hur tanken var, men tror att det förvillade mer än det hjälpte, vilket även denna diskussion är ett exempel på. Skrev dock om källavsnittet lite för att mer konsekvent ha en förklaring före exempel./Ronny W 14 oktober 2009 kl. 19.40 (CEST)
Jag ska skriva så alla förstår. Dispositionen ska inte göras om. Men hänvisningarna till Svenska skrivregler ska liksom i alla andra artiklar ligga sist. Marfuas 15 oktober 2009 kl. 08.47 (CEST)
Och jag passade på att ta bort information som redan finns i Wikipedia:Disposition och som passar bättre där. Marfuas 15 oktober 2009 kl. 08.59 (CEST)

text: Hmm, jag börjar inse att Wikipedia:Disposition och Wikipedia:Stilguide framstår som väldigt överlappande, men att Wikipedia:Disposition handlar om dispositionen och att Wikipedia:Stilguide är en stilguide. Jag insåg inte riktigt det (vilket nog lätt förstås av mina inlägg ovan).  Johan G 17 oktober 2009 kl. 09.15 (CEST)
replies: text: :Att flytta allt om disposition till Wikipedia:Disposition är nog en bra idé. Skönt i alla fall att vi är av med det här ytterst förvirrande problemet med avsnittet (eller rättare avsnitten) Referenser. :-) Marfuas 19 oktober 2009 kl. 14.18 (CEST)
thread_title:  Disposition, placering av avsnittet Noter