Diskussion:Design

message: Gällande förlag om att slå samman artiklarna Design och Formgivning, anser jag det inte vara lämpligt då de olika artiklarna beskriver olika begrepp. Vilket bland annat påvisas av SVIDs (stiftelsen svensk industridesign) ordlista som särskiljer begreppen .
Design:
Design är en arbetsprocess för att utveckla lösningar på ett medvetet och innovativt sätt där både funktionella och estetiska krav ingår med utgångspunkt från brukarens behov. Design tillämpas för utveckling av varor, tjänster, processer, budskap och miljöer.
Formgivning:
Verksamhet att konstnärligt skapa yttre form och dekor på främst bruksföremål och trycksaker. 
Skillnaden är alltså att formgivning endast gäller "utsidan" av produkten, medan design gäller andra aspekter som funktion och processen mm. Även NE särskiljer begreppen. 
Därför bör begreppen inte slås samman. Mvh --Qenneth 17 januari 2011 kl. 14.37 (CET)
replies: text: Jaha, det visste jag inte. Är det bara på svenska man gör den åtskillnaden? Interwikin verkar ju gå till samma artiklar. -Laxskinn 17 januari 2011 kl. 15.03 (CET)
replies: text: :Interwikin går till samma artiklar för att jag har varit osäker hur "formgivning" ska länkas. Tidigare beskrevs båda begreppen i den artikeln, där jag istället skapa en ny sida för "design". Min tanke var att formgivning fick behålla sina interwikilänkar tills jag eller någon annan hittar rätt sida att länka till. Jag har tittat runt på både svenska wiki och engelska för att se vad som är mest lämpligt. På engelska wiki finns en:applied arts (svenska brukskonst) som har en koppling till formgivning. Enligt engelska beskrivs "industrial design" som: "Industrial design is a combination of en:applied art and en:applied science..." Så som jag tolkar har de stora likheter. Hittade även den här meningen gällande konst "art" på eng wiki (en:Aesthetics): art

text: :"... being used in a commercial or industrial way it may be considered design instead of art, or contrariwise these may be defended as art forms, perhaps called applied art."

text: :Enligt SVID:

text: :"Brukskonst är formgivna nyttoföremål, främst inom områdena hemslöjd, hantverk, konsthantverk, konstindustri eller industriell design, som upphovsrättsligt kan skyddas under gruppen konstnärliga verk."

text: :Därför har jag svårt att se att brukskonst skulle vara samma som formgivning. Något jag med säkerhet vet är att Design och Formgivning inte är samma sak. Jag börjar med att ta bort interwiki-länkar för formgivning iaf. Mvh --Qenneth 18 januari 2011 kl. 15.12 (CET)
replies: text: ::Kollade lite mer och hittade en:shape, vilket direkt översatt blir form, men länkar till svenska geometrisk figur. Under engelska "shape" står det bland annat: "Shape can also be more loosely defined as "the appearance of something, especially its outline"." Det är inte alldeles lätt att hitta passande interwiki.. :P mvh--Qenneth 18 januari 2011 kl. 15.29 (CET)
replies: text: :::Ok, jag tar bort slå ihop-mallen i alla fall. -Laxskinn 18 januari 2011 kl. 16.44 (CET)

text: Jag anser att Nationalencyklopedin samt Bonniers lexikon inte alltid är det bästa stället att leta efter information eftersom den inte alltid är 100% korrekt utan att den måste sammanfatta olika "artiklar" på mindre plats med tanke på att det finns tryckta exemplar. Däremot definierar Kenneth Österlin Österlin, Kenneth: Design i fokus, Liber ekonomi, 2003, sid 3.  att formgivning och design skiljer sig åt. Samt vid samtal med Ragnar Tengstrand som är Universitetslektor i industriell design att detta skiljer sig, nu har han inte skrivit någon bok jag kan referera till, med det går ju alltid och ringa han på 070-6628195. Tycker att det finns potential att skilja de olika termerna. Blir det inte bättre om vi skiljer dem? Tror att det skulle öka det relevanta innehållet om de olika kategoriers. -Svalelid 02 Juli 2012 kl. 13.04 (CET)

replies: text: :Det är inte bara Nationalencyklopedin och Bonniers lexikon som anser att Design=Formgivning utan även en lång rad svenska formgivare, se Diskussion:Formgivning#Sammanslagning och återställning, därför bör vi här på WP inte hitta på något eget. --Holger.Ellgaard (disk) 19 december 2012 kl. 12.09 (CET)
replies: text: ::Att formgivning och design är närliggande och delvis överlappande begrepp betyder inte att de utgör samma begrepp. Engelskans "design" berör de trenne svenska begreppen "formgivning", "utformning" och "konstruktion". Att pressa ihop allt till en artikel för att passa interwikin är djupt olyckligt. BP OMowe (diskussion) 26 februari 2020 kl. 00.08 (CET)
thread_title: Design/Formgivning

message: Jag tycker fortfarande att "Formgivning" och "Design" bör slås ihop. Både Nationalencyklopedin och Bonniers lexikon definierar "design" som ett internationellt begrepp för "formgivning". 
Se även Diskussion:Formgivning#Design vs Formgivning och Diskussion:Formgivning#Diskussionen om globalt perspektiv igen. --Holger.Ellgaard 10 januari 2012 kl. 15.03 (CET)
replies: text: Jag anser att det inte är lämpligt, se tidigare diskussioner. Holger, du har spridit ut diskussionen under flera artiklar. Jag kommer i fortsättningen endast följa diskussionen i Diskussion:Formgivning#Diskussionen om globalt perspektiv igen mvh --Qenneth 12 januari 2012 kl. 23.01 (CET)
replies: text: :Jag har inte spritt ut diskussionen under flera artiklar utan jag gjorde uppmärksam på att det pågår en diskussion under "Formgivning" just för att inte sprida diskussionen till flera sidor. --Holger.Ellgaard 13 januari 2012 kl. 09.43 (CET)
thread_title: Infogas i formgivning (igen)

message: Hej, Qenneth, jag håller inte med din länkning till Funktionalism (form)! Funktionalism (arkitektur) täcker begreppet väl: "…vardagligt även funkis, stil inom arkitektur, stadsbyggnadskonst och formgivning främst under 1920- och 30-talet." Avsnittet "Form och ideologi" ger även en allmän bakgrund. Att i designartikeln lämna ett så viktigt begrepp som “funktionalism” röd förvirrar läsaren mer än att den upplyser. Då skulle det vara bättre att länka till förgreningssidan funktionalism. Med tanke på hur eftersatt formgivnings- och designartiklar är på sv:wp tar det förmodligen åratal innan denna röd länk “uppmanar att skapa och bidra till ett bättre wikipedia“ (om inte du har för avsikt att skriva den inom kort). Under tiden duger funktionalism (arkitektur) alldeles utmärkt eftersom 1920- och 30-talets arkitekter ofta var formgivare. Istället för att skapa en ny, snarlik artikel borde “funktionalism (arkitektur)“ utökas med en formgivnings/designdel och döpas om till “funktionalism (form)”, “funktionalism (design)” eller liknande. Jämför även tyska motsvarigheten som inte delar upp på "arkitektur" respektive "form" utan talar om "de:Funktionalismus (Design)" (ein Stil in Architektur und Design). Jag återställer och förtydliga texten. Hälsningar --Holger.Ellgaard 31 januari 2012 kl. 17.38 (CET)
thread_title: Länkning till Funktionalism (form)

message: Under rubriken "Svenska formgivare och designföretag (urval)" finns nu 28 framstående svenska formgivare och designföretag. Jag menar att Dan Ihreborn inte ryms här, även om han är en nutida möbelformgivare. Det är ganska meningslös att göra listan ännu längre, speciellt med personer utan artikel, det höjer ju inte designartikelns kvalité. Men lägg gärna in "klassiska" formgivare, om han/hon glömdes bort. --Holger.Ellgaard 26 februari 2012 kl. 11.09 (CET)
thread_title: Svenska formgivare och designföretag (urval)

message: Nu har användare Qenneth bit för bit ändrat och förvanskat artikelns inledning. Att det svenska begreppet för "Design" är "Formgivning" har nu fallit bort helt. Att artikeln egentligen borde heta "Formgivning" fanns konsensus om och det är även Nationalencyklopedins och Bonniers Lexikons tolkning. Men för att tillmötesgå Qenneth kallade vi artikeln "Design". Därom hade vi en lång diskussion, här Diskussion:Formgivning#Sammanslagning och återställning. Den introtexten som är korrekt löd: Design eller formgivning är den estetiska och ändamålsenliga utformningen genom en designer eller formgivare av hantverksmässigt eller industriellt framställda produkter och miljöer. Design är det internationellt brukliga begreppet för formgivning eller gestaltning... Nu har Qenneth hittat på något eget: Design är ett uttryck som beskriver ett föremåls konstruktion, formgivning... (jag ändrade "uttryck" till "begrepp"). Och varför bara "föremål"? Lite längre ner står: Design tillämpas för utveckling av varor, tjänster, processer och miljöer. Inkonsekvent och rörigt! Så genomgripande förändringar av artikeltexten bör diskuteras i förväg! Jag är mycket besviken, men inte förvånat över detta beteende, Qenneth. --Holger.Ellgaard (disk) 19 december 2012 kl. 11.20 (CET)
replies: text: Jag kan bara säga detsamma, när vi diskuterade sammanslagning av artiklarna var inledningen bra skriven och beskrev både "design" och "formgivning" utan att stå till någons fördel av definitionen. Istället var den objektiv och tillät båda definitionerna användas. Då vi båda vet att uttrycket används på olika sätt i olika sammanhang. Jag skulle därför inte säga att något är förvanskat och det du pratar om "konsensus" och "tolkningar" är inte helt sant. Såvitt jag vet finns det olika tolkningar, vilket har refererats i texten och definitionen har tydliggjorts med hjälp av egna stycken. Om vi nu ska prata om förvanskningar, så har sidan i sådana fall förvanskats väldigt mycket sedan du började sammanfoga sidorna och mängder av information som jag skrivit har tagits bort. Så handlar det om att kasta första stenen för att påpeka vem som har rätt ångrar jag gravt att jag inte kastade den i samband med att jag gjorde mina ändringar för att återfå delar av det du tog bort. För att förtydliga arbetssättet är wikipedia en sida som skapas av flera användare och de "ägs" inte av vissa användare, även om vissa tar sidorna som deras skötebarn. Det jag menar är att ibland får man acceptera att andra redigerar på de sidor man brinner extra för, dessa redigeringar gör bara sidorna bättre i och med att hänsyn tas från flera synvinklar. Jag har skrivit om inledningen med hänsyn till att uttrycket används och definieras olika inom olika områden och jag hoppas den är tillräckligt neutral och objektiv. Inledningen som du har skrivit: Design eller formgivning är den estetiska och ändamålsenliga utformningen genom en designer eller formgivare av hantverksmässigt eller industriellt framställda produkter och miljöer. Design är det internationellt brukliga begreppet för formgivning eller gestaltning... Tar endast hänsyn till formgivning och den estetiska delen och inte konstruktion eller processen. Därför anser jag den inte vara objektiv, den ger artikeln en fördel för gestaltning och ger inte läsaren en förståelse om att det även handlar om konstruktion. En diskussion som vi tagit tidigare och som har referenser i texten. Jag kan därför inte förstå vad som gjort dig besviken. Att med negativ ton skriva om att du "inte är förvånad över detta beteende" är inte vidare konstruktivt. Hoppas du slutar med sådan nedtryckande och förlöjligande av andra användare i framtiden. Jag vill bara artikelns bästa. Mvh --Qenneth (disk) 26 december 2012 kl. 11.42 (CET)
replies: text: :Jag vill också artikelns bästa och visst får andra redigera det jag skrivit, men jag är ytterst tveksam om vi i Sverige verkligen menar med design även konstruktion av ett föremål (enl. Wiktionary: uppbyggnad av något). Är inte det den engelska tolkningen? Det heter exempelvis "motorkonstruktion" och inte "motordesign" när vi menar konstruktion/uppbyggnad av en motor. Det heter maskinkonstruktör och inte maskindesigner på svenska osv. Allt detta hade vi ingående diskuterat tidigare. Hela den långa diskussionen som du och jag förde i januari i år tycks vara meningslös, du får ursäkta, men det gör mig en aning irriterat. Jag ägnar nu inte mera tid åt denna artikel eller till fler diskussioner. --Holger.Ellgaard (disk) 26 december 2012 kl. 18.09 (CET)
replies: text: ::Design är ett mångsidigt ord, används för att beskriva såväl konstruktion, formgivning som en arbetsprocess. Det går inte att ta bort formgivning vid skapande av en ny produkt, då den som skapar produkten på grund av material som tillförs och som utformas beroende på optimering baserat på dess funktion och tillverkning kommer ge produkten former, även om det är oavsikligt. Vilket kommer att ge produkten en viss typ av formgivning (kanske inte vad vissa skulle beskriva "god design"). Samtidigt som det inte går att ta bort konstruktion, då hänsyn måste tas till produktionslösningar och ingenjörsarbete. De är beroende av varandra och innefattas i samma begrepp. Vissa använder design när de menar "estetisk formgivning" och andra när de menar "konstruktion". Du har inte den åsikten och jag själv ansåg att det kunde vara bra att ha dem åtskiljda, det var därför jag delade upp sidorna i "formgivning" och "design" som separat kunde utvecklas mer åt sina specifika begrepp. Nu är de sammanslagna (rätt eller fel vet inte jag) och istället får alla begreppen beskrivas i inledningen för att beskrivas mer ingående beroende på vilken typ av design som menas. Tack för det arbete du har tillfört hittills. Fortsätt ett bra arbete på wikipedia! Mvh --Qenneth (disk) 3 januari 2013 kl. 20.27 (CET)
thread_title: Märkliga redigeringar

message: Då jag anser att det saknas en kortare sammanfattning om hur formgivningen ändrades under tidens gång och vad som gjorde att det ändrades istället för att ha en samling fakta som inte direkt beskriver de olika "konstepokerna" har jag tänkt omkonstruera stycket Historik. Där jag skapar en uppdelning per årtionde vilket gör det lättare för läsare att orientera sig istället för "innan krigstiden" "mellankrigstiden" "efterkrigstiden". Tanken är då att upplägget ska vara 1900-1910, 1910-1920 osv. Under dessa stycken kommer den tidigare skrivna faktahistoriken om vad personer gjorde, utställningar osv vara kvar under ett stycke som kallas "Historia" och dessutom kommer ett stycke som heter "Formgivning" läggas till. Detta stycke ska beskriva hur den faktiska formgivningen ändrades under årens lopp, dvs material som användes, former osv. Jag kommer påbörja mitt arbete, men det är mycket jobb att gå igenom allt och att dessutom leta upp ny information om formgivningen. Så det kan måhända vara rörigt till en början men jag tror det skulle förbättra för läsare och även möjligheten för andra att lägga till information. Mvh --Qenneth (disk) 20 april 2013 kl. 15.28 (CEST)
replies: text: Hej Qenneth! Ett bra initiativ, men det skulle bli mycket lättare för dig och andra att ha längre historiska perioder än 10-års-hopp. Formgivningen ändar sig ju inte nämnvärt på nyårsnatten från 1979 till 1980 eller från 1999 till 2000, utan det sker med flytande tidsgränser och i helt andra tidsperioder. Indelning efter fasta årtal är därför helt fel, indelningen skall följa formgivningens förändringar och stilriktningar. Det kan ta 30 år eller fem år. Jag tycker att förkrigstiden kunde delas upp i två, högst tre perioder likaså efterkrigstiden utan att artikeln försämras. Du gör det för komplicerat för dig och andra. Och i nuläge (tills du har tid) gör artikeln ett sönderhackat intryck med en massa obefogade åtgärdsmallar, dessutom förmodar jag att ingen annan kommer att vilja utöka denna artikel i nuläge. --Holger.Ellgaard (disk) 23 september 2013 kl. 09.38 (CEST)

text: Du tycker själv att artikeln gör f.n. ett rörigt intryck och sedan april har inget nytt hänt. Du har bara flyttat om och styckat upp den texten som jag en gång skrev och lagd till 11 åtgärdsmallar. Som artikeln ser ut nu inbjuder den varken till läsning eller till komplettering. Förslag: Gör artikeln klart så långt som möjligt på din användarsida och flytta den sedan över hit. Innan dess: behåll artikeln som den var före april. Jag förbehåller mig rätten att framöver återställa artikel om inget händer. Holger.Ellgaard (disk) 3 oktober 2013 kl. 09.17 (CEST)
replies: text: :Det kanske finns olika tolkningar om hur artiklar ska skapas på Wikipedia. Min tolkning är att flera ska bidra till en artikel, styrkan av flera personers intresse. Om jag skriver en artikel på min egen sida kan det ta år innan jag når perfektion (samtidigt som att när de åren har gått kan mitt arbete blivit meningslöst då någon annan gjort precis samma sak), men med hjälp av flera kan det gå snabbare och bli bättre. Det är anledningen till varför jag editerat i artikeln. Det underlättar för andra användare att editera. Visst stämmer det att sidan inte ändrats på ett tag, 16:e juli (inte april) men så kommer det inte vara för evigt. Visst stämmer det att formgivningen inte ändras vid fasta årtal. Men de största influenserna för årtiondena kan beskrivas. Det blir tydligare att se under vilket årtionde en viss stil uppkom osv. Istället för ett stort stycke om förkrigstiden så kan man enkelt se att det var på 1930-talet bakeliten slog igenom. Då alla stilar vävs in i varandra finns det inget optimalt sätt att dela upp rubrikerna eller föreslår du att rubrikerna ska vara "neoplasticism", "funktionalism" osv? Har svårt att se att det skulle gå vidare bra, så efter tid borde vara lämpligt, där tioårsperioder bör vara ett bra upplägg. Det är kanske inte helt logiskt att utgå från krig som tidsreferens, i alla fall inte enligt mitt tycke. Jag förbehåller mig också rätten att fortsätta med mitt arbete i artikeln. Mvh --Qenneth (disk) 31 oktober 2013 kl. 11.39 (CET)

text: :Det nya upplägget är som du säger "lite rörigt", detta beror på att det tidigare upplägget saknade stora delar av historiken och beskrivningen. I och med det nya rubriksystemet har alltså avsaknaden av information dykt upp. Att återgå till den gamla strukturen skulle endast dölja avsaknaden av information. Det är en snabb och smidig lösning men inte den bästa på sikt bästa. Lägg ner energi på att leta upp och utöka de stycken som idag inte har någon text så ska du se att det blir bra. Mvh --Qenneth (disk) 31 oktober 2013 kl. 11.50 (CET)
replies: text: ::Hej, jag vill inte spraka loss en lång diskussion igen. Bättre att lägger tiden på artikelskrivandet. Min och många andras uppfattning är att även en påbörjad eller ofullständig artikel skall presenteras på ett tilltalande sätt och inte som ett slagfält, det är vi skyldiga våra läsare (bättre nu efter din reduktion av antal åtgärdsmallar). Förresten "lite rörigt" är dina egna ord. Dina åtgärdslappar i all ära. De kan fungera i andra sammanhang, men gällande just den här artikeln har det visat sig att bara du och jag har bidragit med substans. Ämnet design och formgivning tycks tyvärr vara helt ointressant för andra på sv:wp att bygga på (bortsett från petitesser). Därför tror jag att det till slut bli du och jag som får ta hand om artikeln. Och eftersom jag inte överensstämmer med din artikelstruktur (för korta tidsintervaller med 10 år) blir det väl bara du kvar. Du snackar om teamwork (eller "flera personers intresse"), men vad är det för teamwork där bara din uppfattning får råda? Det är helt enkelt inte OK att du dikterar en så snäv struktur, som du själv ha svårt att fylla med text och sedan hoppas på att andra skall göra det. Lycka till i alla fall! Hälsningar --Holger.Ellgaard (disk) 15 november 2013 kl. 16.28 (CET)
thread_title:  Omkonstruktion av stycket Historik 

message: Är källa nummer 6 "Samtal av Holger Ellgaard med Hans Ehrich den 2006-06-22" verkligen en okej källa? /Hangsna (diskussion) 4 juli 2014 kl. 17.57 (CEST)
replies: text: Ja, det tycker jag! En liknande diskussion fördes för några år sedan här Diskussion:Anders Tengbom#Lämplig källa?. Fast datumet 2006-06-22 verkar vara fel, det skall vara 2008 (vilket jag nu rättade). Hälsningar --Holger.Ellgaard (diskussion) 10 juli 2014 kl. 11.39 (CEST)
replies: text: :Nja, då tolkar vi nog det annorlunda. Jag tycker resultatet av den diskussionen är "det är inte en bra källa, den går inte att verifiera varken nu eller senare. Däremot är det ärligt att skriva att det var så det kom till". /Hangsna (diskussion) 10 juli 2014 kl. 16.37 (CEST)
replies: text: ::Frågan var ju om det är en "okej källa" inte en "bra källa". Jag gjorde ingen tolkning utan konstaterade bara att en liknande fråga väcktes tidigare och att källan behölls kvar den gången, trots att jag inte hade något emot om den plockades bort ("...att man ibland måste rucka på reglerna..." står där också). Om du tycker att det är helt oacceptabelt kan du gärna ta bort mig som källa. Det gör artikeln varken sämre eller bättre. I artikeln finns ändå så många påståenden - utan källor, men det är tydligen ointressant. --Holger.Ellgaard (diskussion) 10 juli 2014 kl. 18.42 (CEST)
replies: text: :::Det sista lät som en lite otrevlig pik, men det är inte likt dig så jag tolkar det som en formuleringsmiss/tolkningsmiss. Jag väckte frågan nu för att jag gick igenom länkar från artiklarna till användarsidor, något som normalt inte passar sig i uppslagsverket. En okej källa är visserligen bättre än ingen källa men kanske skulle det göra sig bättre som en fotnot? Alltså ett lite mindre "käll-aktigt" konstaterande av var infon kom från. /Hangsna (diskussion) 10 juli 2014 kl. 22.48 (CEST)
replies: text: ::::Det var en pik, men inte mot dig och absolut inte otrevlig menat. Artikeln (som till stora delar är skriven av mig) har efter hand utökats och där saknas fortfarande källor (några har jag anmärkt på). Sedan flera år har inget hänt där, men min "källa" får en anmärkning. Normalt tar man bort uppgifter där källor krävs men ingen händer. Men ok, jag kan formulera om min "källa" som en utförlig fotnot. Jag tycker att "designtolkningen" av en av våra främsta formgivare (Hans Ehrich, som jag känner personligen) berikar artikeln.--Holger.Ellgaard (diskussion) 11 juli 2014 kl. 09.25 (CEST)
replies: text: :::::Bra jobbat, nu kommer bakgrunden med bra också och man förstår att hans ord är relevant. Jag kan inget om ämnet men instämmer i övrigt med ditt inlägg. /Hangsna (diskussion) 11 juli 2014 kl. 18.35 (CEST)
replies: text: ::::::Tack! --Holger.Ellgaard (diskussion) 12 juli 2014 kl. 09.49 (CEST)
thread_title:  Källa 

message: Formlära (arkitektur) omdirigeras till Formgivning sedan 3 september 2008 kl. 18.13‎. Endast Arkitekturens historia använder omdirigeringen förutom förgreningssidan. Ta bort omdirigeringen eller förklara? Maundwiki (diskussion) 30 september 2015 kl. 00.54 (CEST)
replies: text: Jag håller med, detta är alldeles fel! Formlära (arkitektur) var länge ett ämne vid KTH, med egen professor. Kanske vid andra arkitekturskolor också. På KTH togs ämnet bort när den sista professorn Jadwiga Krupinska gick i pension för 5-10 år sedan. Och det handlade inte om formgivning utan - som namnet anger - om arkitektur. Jag skulle kunna skriva en liten "stubb" om detta men har inte - i alla fall inte just nu - tillgång till källor som kan tala om vem som varit professor när och sådant. Alternativt - låt oss ta bort omdirigeringssidan helt, utan ersättning, för den visar helt fel! --Chandra Varena (diskussion) 4 april 2016 kl. 21.53 (CEST)
replies: text: :Lagt till mallen radera i Formlära (arkitektur). Maundwiki (diskussion) 4 april 2016 kl. 22.11 (CEST)
thread_title:  Formlära (arkitektur)  

message: Det står att mobiltelefoner blev en vardagsvara på 1980-talet. Stämmer det verkligen? 1990-talet skulle jag nog säga, utifrån min egen erfarenhet (som visserligen inte är en godtagbar källa, men uppgiften i artikeln har heller ingen källa). --Chandra Varena (diskussion) 2 augusti 2016 kl. 08.55 (CEST)
thread_title:  Mobiltelefoner 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Design. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130305040406/http://www.yhk.se/index.asp?l=1&p=79 till http://www.yhk.se/index.asp?l=1&p=79
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20090813110218/http://sydsvenskan.se/familj/dodsfall/article407763/Skapade-hela-folkets-TV-kanna.html till http://www.sydsvenskan.se/familj/dodsfall/article407763/Skapade-hela-folkets-TV-kanna.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 18 juni 2017 kl. 23.59 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Design. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130305040406/http://www.yhk.se/index.asp?l=1&p=79 till http://www.yhk.se/index.asp?l=1&p=79
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 15 juli 2017 kl. 20.50 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade