Diskussion:N. N. (FN:s sanktionslista)

message: Den här artikeln har varit nominerad till sidor föreslagna för radering. Resultatet av diskussionen var radera. Se vidare diskussionen.
Ska vi verkligen ha en artikel som denna, där födelsedata och allt står? Den är tydligen dessuom på förstasidan.//--IP 14 december 2006 kl. 12.39 (CET)
replies: text: Varför ska vi inte ha det? Personen ifråga har uppförts upp på FN:s sanktionslista över personer med koppling till terrorism. Det handlar alltså inte om "misstanke" om brott, utan anklagelser som vunnit laga kraft genom FN:s säkerhetsråd och som även godkänts av den svenska regeringen. Alla namn/personuppgifter som uppförts på listan är offentliga. Personen ifråga har också namngivits i flera massmedier . Vi har även artiklar om andra personer som uppförts på listan, däribland svensken Ahmed Yusuf. /Slartibartfast 15 december 2006 kl. 00.42 (CET)
replies: text: :Av pressetiska skäl bör vi inte nämna hans namn (speciellt inte på förstasidan!) eftersom inga andra svenska tidningar gör det. /Grillo 15 december 2006 kl. 16.31 (CET)
replies: text: ::Jag raderade tidigare denna artikel eftersom jag tolkade det som står i Wikipedia:Biografier över levande personer, som är en översättning av engelska WP:s policy :en:WP:BLP, som att vi inte bör ha den här. Eftersom det finns oenighet om detta och artikeln nu är återskapad får jag försöka framföra mina synpunkter här.

text: ::"Personen ifråga har också namngivits i flera massmedier" - Ja, men det verkar inte som några svenskspråkiga massmedier har namngivit personen. Artikeln sammanställer uppgifter från olika källor, varav några är massmedier, och redovisar slutsatser om personens identitet. I och för sig finns denna information ganska lätt tillgänglig på Internet om man letar efter den, men genom att allt detta finns sammanställt på svenskspråkiga Wikipedia blir det mycket lätt för varje person som kan läsa svenska och har tillgång till Internet att hitta dessa samlade uppgifter. Jag tycker inte att vi ska göra det så lätt att hitta uppgifter som uppenbart kan vara till skada för denna person, när exempelvis Aftonbladet inte gör det. De svenska tidningar som inte lämnar ut personens namn har någon anledning till att inte göra det. Eftersom personen bor i Sverige och de flesta som läser svenskspråkiga Wikipedia antagligen också bor i Sverige utsätter detta honom för en större risk än annars.

text: ::Oavsett vilken lagstiftning som gäller för svenska Wikipedia tycker jag att detta betyder att vi ska vara mycket försiktiga med att lämna ut uppgifter om personer som lever i Sverige. Min åsikt är att Wikipedia inte ska gå före tidningarna med att lämna ut känsliga personuppgifter, utan snarare borde vara mer restriktivt.

text: ::Wikipedia:Biografier över levande personer#Icke offentliga personer säger "Uppstår gränsfall så är tumregeln att inte skada personen på något sätt." Jag tycker att det är ganska tydligt att risken är stor att personen kan skadas av att den här artikeln finns på Wikipedia.

text: ::Om artikeln ska vara kvar tycker jag att åtminstone den sista meningen bör tas bort. I samma stycke sägs att artiklarna ska "endast innehålla information som är relevant för det encyklopediska intresset." Att lämna ut personens arbete och, i synnerhet, släktingar är inte tillräckligt relevant. Det kan också innebära en risk för skada för hans anhöriga./Nicke L 15 december 2006 kl. 16.34 (CET)
replies: text: :::Slartibartfast har själv framhållit att det tagit lång tid att forska fram uppgiftssammanställningen. Då kan inte sammanställningen anses som fritt tillgänglig för envar. Det är heller inte första gången som användaren sprider anklagelser, se t.ex. Sverker Åström, men även flera personuppgifter som inte är tillgängliga för envar, utan källor angivna (se användarbidragen). Jag tycker inte att användaren förstått vad encyklopedi betyder.//IP 15 december 2006 kl. 16.44 (CET)
replies: text: ::::Nja, att få fram själva sakuppgifterna tog inte särskilt lång tid. Uppgifter som finns tillgängliga offentliga, bl.a. på FN:s webbsida, USA:s finansdepartement och flera respekterade nyhetssidor såsom ATP, Reuters och Washington Post. Uppgifterna kan således i allra högsta grad ses som offentliga. /Slartibartfast 15 december 2006 kl. 17.19 (CET)
replies: text: ::::::Behöver inga kommentarer. //--IP 15 december 2006 kl. 18.46 (CET)
replies: text: :::::::Ja? Vad i det ifrågasätter det jag skriver? /Slartibartfast 15 december 2006 kl. 19.46 (CET)

text: ::Jag tycker inte att det är självklart att svenskspråkiga Wikipedia bör följa svenska pressetiska regler. Wikipedia publiceras ändå från Florida och själva innehållet lyder inte under svensk lag (även om svenska skribenter givetvis är skyldiga att följa den, i det här fallet finns det dock inget som kan ses som olagligt), varför ska då "svenska" pressetiska regler gälla? Om denna artikel hade skapats av en användare från USA, hade det då varit amerikanska pressetiska regler som då gällde? /Slartibartfast 15 december 2006 kl. 17.19 (CET)
replies: text: :::Det är samma etiska regler i hela västvärlden, något olika detaljer bara. I USA har de Society of Professional Journalism, och alla tidningar med självaktning har därtill egna etiska principer offentliggjorda. I USA gäller alltså:
replies: text: ::::Recognize that private people have a greater right to control information about themselves than do public officials and others who seek power, influence or attention. Only an overriding public need can justify intrusion into anyone’s privacy.

text: :::och
replies: text: ::::Be judicious about naming criminal suspects before the formal filing of charges

text: :::samt
replies: text: ::::Balance a criminal suspect’s fair trial rights with the public’s right to be informed

text: :::bland annat. Det bör vara värt att komma ihåg att de amerikanska tidningarna inte vänder sig till svenskar, och heller inte de norska. De etiska övervägandena är alltså helt annorlunda, än när man skriver på svenska.//--IP 15 december 2006 kl. 18.37 (CET)
replies: text: ::::Inte heller svenskspråkiga wikipedia riktar sig specifikt till svenskar, så vad är skilllnaden? Vore intressant om någon tog upp den engelskspråkiga artikeln Mohamed Moumou till radering och där kunde motivera varför era s.k. pressetiska regler skulle gälla... :) /Slartibartfast 16 december 2006 kl. 12.47 (CET)
replies: text: :::::På engelska Wikipedia är man extremt försiktig med att sprida personuppgifter om levande personer, som kan vara skadliga för personen i fråga, speciellt efter Siegenthaler-skandalen. Jag anser att vi bör vara minst lika försiktiga här. /Grillo 16 december 2006 kl. 13.39 (CET)

text: :::::På svenskspråkiga wp vänder vi oss till svenskspråkiga personer. Jag känner inte till den exakta statistiken, men en sådan övervägande del av världens svenskspråkiga bor i Sverige, att man måste säga att svenskspråkiga medier vänder sig till svenskar. Detta ger naturligtvis inte logiskt att svenskspråkiga wp bara vänder sig till svenskar...//--IP 16 december 2006 kl. 14.04 (CET)

text: Slartibartfast nämner att andra listade terrormisstänkta individar finns artiklar om på wikipedia. Ahmed Yusuf är ett exempel och denna person har som jag förstått det gått ut offentligt med sina uppgifter för att föra upp problematiken med denna möjligen godtyckliga terroristlista på allmänhetens agenda. När han väl själv har gått ut med namn så kan jag inte se att det skulle vara fel att skriva en artikel om honom. Men här har detta inte skett, än så länge. Vore det inte i så fall bättre att göra en artikel där FN:s terrorlista (ex. FN:s sanktionslista över personer med misstänkt koppling till terrorism) presenteras om än inte med detaljerade personuppgifter. På så sätt kan man presentera fakta utan att behöva hänga ut enskilda personer som till syvende och sist faktiskt kan vara oskyldiga. Att skapa en artikel på en person som inte gått ut med sitt namn är fel, pressetiskt, då man i svenskspråkiga medier betraktar den misstänkte som oskyldig tills motsatsen bevisats. Peter R 16 december 2006 kl. 14.56 (CET)
replies: text: :Ja, av samma anledning som att vi inte gick ut med Hagamannens namn förrän det var klarlagt att han var skyldig, exempelvis. Jag ser inte varför vi skulle hantera den här situationen på något annat sätt. Den här personen verkar dessutom vara bra mycket mindre väl(ö)känd än Hagamannen... /Grillo 16 december 2006 kl. 16.42 (CET)
replies: text: ::Om frågan gäller huruvuda vi ska gå ut med hans namn eller inte så är ju det en helt annan fråga, inte om hela artikeln ska raderas. /Slartibartfast 16 december 2006 kl. 17.38 (CET)
replies: text: :::Så vi bör alltså flytta artikeln till Den tredje svensken på terrorlistan? /Grillo 17 december 2006 kl. 01.08 (CET)
Märkligt men varför förs inte samma diskussion om Clark Olofsson kan jag skönja en viss PK-ism i detta. Jag tycker att artikeln skall vara kvar eftersom den återspeglar något. Om den inte ska vara kvar då är det bara börja rensa... i andra artiklar också. Samma i fallet Hagamannen--Pwa66 23 december 2006 kl. 11.00 (CET).

message: Informationen här bör infogas i FN:s sanktionslista över personer med koppling till terrorism, vilken jag skapat för detta ändamål. Eftersom jag inte känner till tillrcäkligt om frågan vill jag dock inte skriva mer på artikeln.
andejons 8 januari 2007 kl. 23.04 (CET)
thread_title:  Infoga 

message: :Diskussion hitflyttad från Användardiskussion:RE med personnamn borttaget --RE 10 januari 2007 kl. 19.14 (CET)
Hej! Jag återskapade artikeln (borttagen), eftersom någon radering inte hade stöd av omröstningen. På Wikipedia:Sidor föreslagna för radering står att. "Omröstningen kan avslutas och arkiveras tidigast 3 dagar efter anmälan och detta om det är ett fall där det röstetal som normalt brukar uppnås har uppnåtts och alla är relativt eniga. 75 % är en bra gräns." I det här fallet var det dock endast 14 av 21 röster (~66%) som var för radering. Mvh Slartibartfast 8 januari 2007 kl. 13.11 (CET)
replies: text: Ursäkta att jag bryter in. För det första är SFFR inte en regelrätt omröstning och därför bör inte exakt räkning göras utan men ser istället vad diskussionen kommer fram till. För det andra, om man nu ändå vill räkna röster, så får jag det till 14 röster för radering och 2+2 mot samt tre blanka. Blanka röster räknas normalt inte in om man ska strikt räkna röster. Alltså är det 14/18>77 %. Dessutom syftar texten främst på förfarande för enkla fall där det inte blir någon diskussion. Om man tittar på diskussionen så tolkar jag den som att den kom fram till att antingen så infogas informationen, exklusive namn, i antingen någon artikel typ terrorism i Sverige eller i en ny artikel om FN:s terroristlista och den diskuterade artikeln raderas och omdirigeras inte.--Kruosio 8 januari 2007 kl. 13.34 (CET)
replies: text: :Jaså, så när resultatet inte passar så ska man inte längre räkna röster, det var ett märkligt resonemang som jag inte stött på i någon SSFR-diskussion tidigare. Vad jag har sett av tidigare omröstningar så brukar alltid blanka röster räknas. De som röstar blankt säger ju tydligt att de varken är för något av de övriga alternativet. I det här fallet så är det enkelt att konstatera att den normala gränsen för beslut (75%) inte uppnåtts. /Slartibartfast 8 januari 2007 kl. 14.02 (CET)
replies: text: ::Märklig räkning av Slartibartfast. Och nu är alltså artikeln inte ens föreslagen för radering längre. Det är ju ganska uppenbart att "behåll" inte är det som majoriteten önskar, så jag tycker det är lite konstigt att hävda att det är det som ska ske med hänvisning till "ingen konsensus". I så fall får kanske omröstningen fortgå ett tag till istället då? --RE 8 januari 2007 kl. 17.30 (CET)
replies: text: :::Det är inte alls märkligt. Det är det normala förfarandet vid raderingar att inte genomföra något beslut om det saknas tillräcklig majoritet, oavsett hur stort stöd de övriga alternativen har. Så har utfallet blivit i många tidigare omröstningar - att artiklar har behållits trots att en "majoritet" är för radering. Det kan tyckas konstigt men det är inget som jag har beslutat om. För övrigt ser jag ingen anledning till att låta omröstningen fortgå bara för att utfallet hittills inte blivit som vissa önskat. /Slartibartfast 8 januari 2007 kl. 17.58 (CET)
replies: text: ::::Jag tycker det är lämpligt att göra om det står i instruktionerna till sffr "Väg in vad som sägs i diskussionen och hur rösterna är fördelade. Försök förstå vad som är gemenskapens vilja." Min tolkning av diskussionen var att den kom fram till att det var lämpligt att infoga informationen i artikeln, exklusive namnet på den misstänkta, i antingen någon artikel typ terrorism i Sverige eller i en ny artikel om FN:s terroristlista och den diskuterade artikeln raderas och omdirigeras inte. Detta tycktes ju även Slartibartfast vara en acceptabel lösning när Nicke föreslog den. Hur ställer ni er till min tolkning?--Kruosio 8 januari 2007 kl. 18.10 (CET)
replies: text: :::::Jag tror också att blanka röster inte brukar räknas. På WP:BOA står i alla fall: "neutrala röster räknas inte".Vints 8 januari 2007 kl. 18.29 (CET)
replies: text: ::::::Röstresultat: 14 personer tycker att artikeln ska raderas. Ytterligare 4 tycker att inga personuppgifter ska nämnas. Klockren konsensus är alltså att artikeln ska raderas eftersom det inte går att ha den med detta artikelnamn och att namnet inte ska nämnas överhuvudtaget på svenskspråkiga Wikipedia. //StefanB 8 januari 2007 kl. 18.34 (CET)
replies: text: :::::::Procenträknandet kan ha en funktion om det finns två tydliga klart avgränsade alternativ. Men i de flesta fall är det mer viktigt vad diskussionen kommer fram till. --Boivie 8 januari 2007 kl. 18.37 (CET)
replies: text: ::::::::Vad som är relevant för denna diskussion är att inte finns tillräckligt stöd för radering, eftersom de nödvändiga 75% inte uppnåtts. Sedan kan man tolka diskussionen på olika sätt, jag anser att den snarare styrker min åsikt att artikeln bör behållas. /Slartibartfast 8 januari 2007 kl. 18.51 (CET)

text: ::::::Svar till Vints: Vad som gäller på WP:BOA är inte relevant för WP:SFFR. Av den tidigare diskussion som förts på diskussionssidan verkar den allmänna åsikten vara att blanka röstar räknas som alla andra. Varför finns annars alternativet "blankröst" med om det inte fyller någon funktion? Jag citerar administratören Grön: "I alla fall jag väger in antalet blankröster innan jag utför eventuella åtgärder, man kan ju inte påstå att det finns konsensus för någon lösning om en majoritet är osäkra." /Slartibartfast 8 januari 2007 kl. 18.51 (CET)
replies: text: ::::::::I så fall är det ingen skillnad på att rösta blankt och att rösta för behåll. Det verkar inte rimligt. Man borde dock skriva explicit vilka regler som gäller. Vints 9 januari 2007 kl. 11.12 (CET)

text: :::::::Ja, och jag tolkade diskussionen som att artikeln inte skulle vara kvar, och speciellt inte med namn. Angående rösträkning kan man ju tänka sig följande utfall: Antag att 20 personer röstat -- 10 röstade "radera" och 10 röstade blankt. Enligt en metod skulle då ingen konsensus finnas och artikeln skulle vara kvar. Enligt en annan metod skulle den raderas. Men det är som sagt diskussionen som är viktig. --RE 8 januari 2007 kl. 18.54 (CET)
replies: text: ::::::::Ovanstående exempel är ju ett väldigt tydligt exempel där konsensus inte uppnåtts, när en så stor andel (50%) markerar sin tveksamhet genom att rösta blankt. /Slartibartfast 8 januari 2007 kl. 22.44 (CET)

text: :::::Förresten kanske denna diskussion borde föras på något mer logiskt ställe? --RE 8 januari 2007 kl. 18.59 (CET)
replies: text: :::::::Om Slartibartfast läser ytterligare lite så skrev Grön "Diskussionen och inte röstantalet avgör åtgärden". Jag håller helt och hållet med Grön, man ska absolut väga in blankrösterna eftersom det inte är en regelrätt omröstning. Gällande denna diskussion så vet jag inte hur vi bäst gör med tanke på att den innehåller personuppgifter.--Kruosio 8 januari 2007 kl. 19.48 (CET)
replies: text: ::::::::Jag håller med StefanB, det var klart mer än 75 % av alla som yttrat sig som tyckte att artikeln och/eller personuppgifterna skulle raderas, och det enda tillräckliga sättet att radera personuppgifterna är att radera artikeln. Eftersom Slartibartfast uppenbarligen hade sparat hela artikeln på sin egen dator för att kunna återskapa den borde det väl vara en smal sak att använda det som inte är personuppgifter för att i stället skapa FN:s sanktionslista över personer med koppling till terrorism som flera deltagare i SFFR-diskussionen tyckte var en befogad artikel. Jag stödjer för övrigt radering av alla sidversioner där personuppgifter förekommer när det här ärendet är avslutat, alltså även de senaste versionerna av denna diskussionssida om RE anser det lämpligt, för att hantera ärendet med tillräcklig diskretion. //Essin 8 januari 2007 kl. 20.15 (CET)
replies: text: :::::::::Det är en sak att radera hela artikeln, en annan att radera personuppgifterna. RE raderade hela artikeln utan att återskapa den utan personuppgifterna, vilket alltså inte hade tillräckligt stöd. /Slartibartfast 8 januari 2007 kl. 22.44 (CET)
replies: text: ::::::::::I det här fallet är namnet i sig att betrakta som en personuppgift, åtminstone som jag tolkade diskussionen. Då faller det på sin egen orimlighet att återskapa någon version överhuvudtaget av artikeln. //Essin 8 januari 2007 kl. 23.11 (CET)
replies: text: :::::::::::Eh. Alla delar av artikeln bygger inte på personuppgifterna. Det hade varit fullt möjligt att återskapa artikeln (under ett annat namn) utan personuppgifterna. /Slartibartfast 9 januari 2007 kl. 00.05 (CET)
replies: text: ::::::::::::FN:s sanktionslista över personer med koppling till terrorism har blivit skapad av andejons, så det är bara att sätta igång. --RE 9 januari 2007 kl. 01.13 (CET)
thread_title:  Hitflyttad diskussion