Diskussion:Lista över kommun- och regionstyren i Sverige 2018–2022

message: Hej, kommunvänner och vänner av ordning! Visst kan vi enas om att partierna lämpligen bör stå i storleksordning, i första hand efter antal mandat och i andra hand efter antal röster (med utjämningsmandat numera bör det dock inte längre vara några skillnader mellan dessa mått)? Min uppfattning är att sidan därmed blir mer informativ eftersom styrkeförhållandena framgår tydligare. --TickTockGuy (diskussion) 28 september 2018 kl. 09.43 (CEST)
thread_title:  Partiordning 

message: En idé jag har är att lägga till i tabellerna vem som är kommun-/regionstyrelsens ordförande. En annan kanske kan vara att lägga till mandatfördelningen i fullmäktige á la sådana diagram som finns på respektive kommuns sida. Är detta rimligt? --TickTockGuy (diskussion) 28 september 2018 kl. 09.43 (CEST)
replies: text: Nej, jag tror att om man vill veta mer om respektive kommun och ha reda på information av det slaget, så surfar man ändå in på sidan för respektive kommun. Höstväder (diskussion) 28 september 2018 kl. 13.55 (CEST)

text: Jag tycker däremot att det är intressant med KS/RS-ordförande, men det är redan ganska krångligt att få rätt på layouten när styret har varierat under mandatperioden. Ska vi dessutom hantera att man byter företrädare inom styret på ett layoutmässigt snyggt sätt? Vad gäller diagramdelen tror jag den kan vara relevant, om man kan få det snyggt. Av tabellerna på denna sida framgår ju inte vilka oppositionspartierna är, det hade man ev. också kunnat få fram. Tror dock att det i så fall är något man får experimentera layout för separat, och sen kan redigera hela denna tabell genomgående, förslagsvis någon gång bortanför årsskiftet 18/19 då innehållet är någorlunda stabilt. 37.247.12.28 4 oktober 2018 kl. 01.51 (CEST)
replies: text: :Styrelseordförande kan av olika skäl förändras under mandatperioden, jag tycker att det är rimligare att man skall hitta den uppgiften i artikeln om respektive kommun. Däremot kunde någon information om opposition möjligen vara intressant att se, men jag vet inte hur det skulle kunna utföras på ett bra sätt. Eftersom styrande koalitioner på kommunal nivå inte heller är lika fasta som på riksnivå (där det är helt självklart vilka partier som sitter i regeringen) så kan det vara lite svårt att ange om oppositionen stödjer hela eller delar av budgeten respektive år eller inte. Jag tycker nog därför att det inte skall läggas till mer information i den här listan än vad som redan finns här. Mer ingående information även om oppositionen i KF borde därför utvecklas i respektive kommunartikel. En annan uppgift som man däremot kanske kunde ta med här, är om koalitionen helt eller delvis sitter kvar från föregående mandatperiod eller inte. Höstväder (diskussion) 5 oktober 2018 kl. 11.57 (CEST)
thread_title:  Tillägg i tabellerna 

message: Ragundas nya styre samlar 12 mandat av 25. Formellt är det en minoritet, men SD får en vakant stol som inte kommer besättas pga för få kandidater på deras lista. De facto (12 av 24 möjliga röster varav en KF:s ordförande med utslagsröst) samlar därmed styret en majoritet. Bör vi märka det annorlunda jämfört med övriga minoritetsstyren? 37.247.12.28 8 oktober 2018 kl. 22.56 (CEST)
replies: text: Ja. Skriv som det gjordes med Lilla Edets kommun under förra mandatperioden. Höstväder (diskussion) 15 oktober 2018 kl. 16.19 (CEST)
thread_title:  Fallet Ragunda 

message: Igår lade jag in Kramfors S+M (ändring från S+V sedan Hedenhös). Dessa två utgör tillsammans 20 av 41 platser, men det ser av källan ut som L (1) ska få något inflytande genom M. -- Hårig banan (diskussion) 13 oktober 2018 kl. 13.02 (CEST)
thread_title:  Kramfors 

message: Det står att Karlskoga har borgerligt (minoritets-)styre, men enligt källan står det bara att de hade för avsikt att försöka bilda styre. Det är inte tillräckligt som källa. Senare uppgifter tyder tvärtom på att Socialdemokraterna och Sverigedemokraterna har gått samman och bildat styre i kommunen, se https://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=159&artikel=7068838&fbclid=IwAR16pz2YaaqCXjkBMgTkaMTv2djfEl8zmaHbyU3bQRXVmccZFa5QEaOzaZY
2A00:801:215:D94:B88:E83A:2FB7:741C 18 oktober 2018 kl. 11.21 (CEST)
replies: text: snarare s (+ V och/eller mp?), men utan sd. Att sd röstar på ett styre innebär inte med nödvändighet att de ingår i det. 37.247.12.28 19 oktober 2018 kl. 00.27 (CEST)
replies: text: :Det blev borgerligt minoritetsstyre när allt kom omkring. Jag har bytt källa för detta till den förmodligen bäst tänkbara, nämligen vad som står på Karlskoga kommuns egen hemsida, nämligen https://karlskoga.se/kommun--politik/kommunfakta/valresultat-mandatfordelning.html och den är uppdaterad senare än 2018 så det verkar trots allt ha hållit sig stabilt under mandatperioden. Järnkanin (diskussion) 17 juni 2022 kl. 08.42 (CEST)
thread_title:  För tidig uppgift om Karlskoga, det blir S och SD där 

message: Källan stöder inte påståendet att M och spi ingår i styret med sd. Att de tre partierna bildat valteknisk samverkan är inte samma sak som att de styr ihop. I Falun har exempelvis alliansen och vänsterpartiet valteknisk samverkan, det enda V lovat är att rösta på sin egen budget och Inte någon annans. 37.247.12.28 19 oktober 2018 kl. 00.23 (CEST)
replies: text: Jag kanske läste fel. Ändra gärna tillbaka till bara SD i artikeln. Men jag efterlyser en formell definition på vad "politiskt styre" är och hur det skiljer sig mot "valteknisk samverkan". Att det parti som besätter posten KSO (Kommunstyrelsens ordförande) är en del av "styret" är väl entydigt, men sen då? Vad är det som formellt avgör om ett parti ingår i det "politiska styret" för en kommun eller ej? Är det alla partier som besätter ordförandeposten i minst en kommunal nämnd som utgör det "politiska styret"? Ska "politiska styren" på kommunnivå anmälas/registreras nånstans. Att basera en hel artikel i Wikipedia på diverse lokaltidningsartiklar känns lite svajigt om begreppet "styre" inte är klart definierat.

text: Om det finns en definition på "politiskt styre" för kommun respektive landsting önskar jag att den definitionen skulle finnas med i början av artikeln. --Larske (diskussion) 19 oktober 2018 kl. 01.23 (CEST)
replies: text: :Någon sådan entydig definition finns inte. Man behöver inte formellt samarbeta i kommuner och i praktiken finns inget krav på att peka ut ett lokalt styre, bara att välja en kommunstyrelse. I praktiken utropas dock styrande koalitioner i lokaltidningarna för det blir tydligare ochbenklare för alla inblandade så. Till skillnad från regeringen inkluderar kommunstyrelsen också oppositionspartierna, så man kan inte gå på vilka som sitter i ks. Kort och gott: den bästa definition som går att ge är att de som anser sig vara styre och tillsammans besätter KSO/andra tyngre nämndposter är styre. Fallet att olika ledande poster går till olika grupperingar är teoretiskt möjlig men händer i praktiken (hittills i alla fall) aldrig, skulle det bli så rörigt i någon kommun får vi fundera särskilt vad vi gör. Någon form av politisk samverkan/samarbete förutsätts också, åtminstone avsikten att gemensamt ta fram budget, och övriga större och viktigare ärenden. Men det kan förekomma också budgetsamarbeten som inkluderar partier som anser sig vara oppositionspartier, exempelvis fanns ett sådant samarbete i Solna förra mandatperioden mellan alliansen och Bergshamrapartiet, trots att bep i övrigt ansåg sig vara ett oppositionsparti. 37.247.12.28 19 oktober 2018 kl. 08.48 (CEST)
replies: text: ::Då kan man fråga sig varför vi har en artikel som denna om det. -- Hårig banan (diskussion) 19 oktober 2018 kl. 09.13 (CEST)
replies: text: :::Lista över kommun- och landstingsstyren i Sverige 1994–1998 anger "samlingsstyre" och "hoppande majoriteter" på flera ställen. Det kanske är mer vettigt att lista vilka partier som släppts in i ks, isf att försöka beskriva något som inte finns. -- Hårig banan (diskussion) 19 oktober 2018 kl. 13.17 (CEST)
replies: text: ::::Bara för att det inte finns en entydig definition, betyder det inte att det inte finns styren i kommunerna. I >90% av kommunerna finns ett entydigt styre som är enkelt att identifiera. I det fall det är oklart vilket styret är, anges det hellre med samlingsstyre (bara relevant för Ydre vad jag vet) eller på annat sätt för hoppande majoriteter, vilket med tanke på SDs framfart torde bli vanligare.

text: ::::Att ange vilka partier som kommer in i kommunstyrelsen är långt mindre relevant. Enligt reglerna om proportionellt val är det nämligen alla som är tillräckligt stora för att göra det på egen kraft + de små som i teknisk valsamverkan tillsammans är det, alternativt som lierar sig med minst ett av de större partierna. De enda som inte kommer in brukar alltså vara småpartier som har svårt att skaffa sig kompisar. Det är också fullt möjligt att skapa valteknisk samverkan endast i syfte att gemensamt få dela på fler poster, men inte ha avsikt att samverka politiskt (som exemplet ovan med alliansen i Falun + Vänsterpartiet, som är uttryckligen överens om att hjälpa varandra in i KS och nämnder, och lika överens om att vara politiska motståndare). Möjligen skulle det vara relevant att ange vilka valsamverkan som finns som en biuppgift till vilka som agerar som styre, det kan ge en viss bild av hur politiska landskapet ser ut lokalt, men en valteknisk samverkan är i generella fallet mycket lösare sammanhållet än ett utropat styre. Teoretiskt sett skulle också partier kunna bilda olika valsamverkan i KS-val jämför med varje nämndval i en kommun, men det torde i praktiken vara mycket ovanligt (det finns många obskyra situationer i kommunallagen mfl relevanta lagar, som de facto i praktiken inte förekommer, ett annat exempel är en kandidat som kandiderar för mer än ett parti samtidigt). TERdON (diskussion) 19 oktober 2018 kl. 17.33 (CEST)
replies: text: :::::Jo, men passar det här formatet som finns nu här för att beskriva detta? -- Hårig banan (diskussion) 19 oktober 2018 kl. 17.44 (CEST)
replies: text: ::::::SKL brukar göra sammanställningar av styren, och har gjort det sedan 1994. /Portunes (disk) 20 oktober 2018 kl. 17.35 (CEST)
thread_title:  Hörby 

message: Insändare från ett politiskt parti torde generellt vara dålig källa på denna sida, önskar att den byts mot en opartiskare källa. M påstår att styret istället består av M, C, SkuP. Vad stämmer? https://www.facebook.com/moderaternaskurup/photos/a.734736123237155/2200575786653174/?type=3&theater
37.247.12.28 19 november 2018 kl. 01.33 (CET)
thread_title:  Skurup, källa 

message: länk
Ovan har jag ett förslag på hur vi kan ändra hur utseendet på listan. Fördelen med mitt förslag tycker jag är att läsaren får mer information. Till exempel så ser man hur många procent ett parti fick och visuellt se hur starka de är inom sin koalition. Man får även se andel mandat de förfogar över. Längden på stapeln med partifärgen anpassar sig till storleken på webbläsarfönstret. Vad tycker ni om mitt förslag? Mvh  13 augusti 2019 kl. 20.27 (CEST)
replies: text: känns positivt, kan funka. Skulle vilja se lite tjockare linjer som representerar partierna. Är längden andel röster eller antal mandat? Hur hanterar man att styret växlar över mandatperioden, komplett ny rad? Borde det avspeglas hur "starkt" styret är, är ju stor skillnad på att styra med 30% eller kraftfull majoritet som de 88% som man kapat åt sig i kommun 2.... 37.247.12.28 4 september 2019 kl. 22.59 (CEST)
A länk
B länk
replies: text: : Jag gjorde linjerna dubbelt så tjocka nu. Längden är angivet i procenten de har fått. Exempelvis för Kalmar län S=34,6 %, C=11,8 %, L=4,9%; eftersom längden på en linje är 100% så skalas det upp. S får 67% av längden, C får 23% och L får 10% av linjen.

text: : Jag gjorde 2 olika sätt att visuellt se en koalitions styrka. I kommun 2-4 visas oppositionen i gått på samma rad som koalitionen. I kommun 5-7 visas koalitionens procent i grått och oppositionens i transparent (dvs inte alls). Observera att en linje aldrig blir mindre än partinamnet/partibeteckningen. Ovan finns också ett exempel på hur man skulle kunna visa flera olika styren.  5 september 2019 kl. 03.08 (CEST)
replies: text: :: Gillar den allra längst ned, med jämförelse med oppositionen på en egen rad, då kan det ju antar jag också förekomma opposition som är större än styret (minoritetsstyre). Tror dock att man bör välja antal mandat snarare än procentsats (hur hanterar man annars partier som inte alls kom in, exempelvis?). Dessutom kan det i vissa fall bli konstiga effekter på avrundningsnivå som påverkar majoritetsutfallet, eller andra valtekniska effekter. Tydligaste exemplet är kanske de kommuner där ena eller andra sidan har knapp majoritet endast tack vare att SD fått några tomma stolar. Går det att göra något så man inte förvränger storleken på riktigt små partier? Koppla loss illustrationen från själva texten eller så, iaf delvis på något vis...? 37.247.12.28 26 september 2019 kl. 00.32 (CEST)
replies: text: :::Det vore bättre att köra på antal mandat än på procent, eftersom det är antalet mandat som avgör vilka som faktiskt kan skapa en koalition. Det är t.ex. möjligt att ett block har fått fler röster, men att det andra får fler mandat beroende på hur mandaten fördelas vid tillämpning av valkretsar och jämkade uddatalsmetoden. Röstprocenten är ur den synvinkeln inte det minsta intressant. Järnkanin (diskussion) 9 januari 2020 kl. 16.03 (CET)
thread_title:  Nytt utseende 

message: Borde inte section begin ligga efter rubriken? Så vi slipper konstiga rubriker som denna?  2 maj 2020 kl. 06.56 (CEST)
replies: text: Jag håller helt med, det ser mycket konstigt ut när rubrikerna inkluderas, speciellt när de råkar vara på en högre nivå än den rubrik de är inkluderad under. ♥Ainali diskussionbidrag 4 december 2020 kl. 20.58 (CET)
replies: text: : : Special:Diff/48559499.  13 december 2020 kl. 08.48 (CET)
thread_title:  section begin 

message: Jag förstår inte hur kartan till höger fungerar, men i Linköping verkar det just nu vara tomt. 216.158.109.201 2 april 2022 kl. 18.03 (CEST)
replies: text: Diskussion om kartan/mallen sker nog bäst på dess diskussionssida. Mvh  2 april 2022 kl. 22.40 (CEST)

text: Det är tyvärr en bugg. Det är förmodligen phab:T240755 som har återkommit. ♥Ainali diskussionbidrag 2 april 2022 kl. 23.22 (CEST)
replies: text: :Nu är den löst! ♥Ainali diskussionbidrag 22 maj 2022 kl. 14.41 (CEST)
thread_title:  Kartan till höger 

message: Tycker ni det är bäst att använda sig av successionsbox eller navigationsruta? Vi kanske inte behöver båda?  8 september 2022 kl. 06.30 (CEST)
thread_title:  Kaka på kaka