Diskussion:Ćićarija

message: Jag anser att även det tyska namnet bör framgå i artikeln. Det tyska namnet är ur historiskt perspekiv intressant eftersom österrikarna administrerade området (det istriska inlandet) under hundratals år. --Tromber 11 juni 2010 kl. 19.00 (CEST)
replies: text: Okej, men det borde väl finnas någon praxis för vilka språk som skall anges i inledningen? --Litany 14 juni 2010 kl. 02.21 (CEST)
replies: text: :Hej L! Jag håller med! Jag känner dock inte till vilken praxis som gäller. Personligen anser jag att det är rimligt att ange det officiella samt historiska namnet på en geografisk plats (orter, berg, öar etc.) --Tromber 14 juni 2010 kl. 17.42 (CEST)
replies: text: ::Det känns lite överilat att ha med tyska annars även om jag fullständigt förstår ditt argument i detta sammanhang. För att ta ett annat exempel i Kroatien så har den stora serbiska minoriteten funnits där i flera hundra år men i artikeln Osijek står det inte Osek med, vilket är väl det serbiska namnet? --Litany 15 juni 2010 kl. 16.28 (CEST)

text: ::Skulle man inte kunna tänka sig att återge det serbiska namnet (i kyrilliska) för de städer där de har utgjort majoritet? Serbiska blir ju allt mer accepterat också i Kroatien som ett minoritetsspråk och serbiska elever får undervisning på serbiska i fler och fler skolor. --Litany 15 juni 2010 kl. 16.31 (CEST)
replies: text: :::Hej Litany! Min åsikt är att serbiska namn inte bör vara med i artiklar om kroatiska städer. Anledningen är att dessa namn aldrig tidigare i historien varit officiella. Med andra ord har serbiska myndigheter aldrig administrerat eller kontrollerat staden Osijek. Däremot har österrikiska och ungerska myndigheter gjort det. I officiella tyska och ungerska dokument har Osijek officiellt kallats för Esseg och Eszék respektive. Jag tycker inte heller att det är lämpligt att skriva det serbiska namnen för kroatiska städer med det kyrilliska alfabetet. Många gånger är det samma namn fast skrivet med ett alfabet, kyrilliska, som idag inte är officiellt i Kroatien. Ta t.ex. artikeln om Helsingfors. Där bör det svenska och finska namnet framgå eftersom svenskarna historisk kontrollerat staden och för att svenska också är ett erkänt officiellt språk i Finland. Vad övriga etniska minoriteter, t.ex. araberna, i Helsingfors kallar staden för är kanske inte så väsentligt för artikeln. Som jag tidigare nämnt bör praxis i min mening vara att historiska och officiella benämningar bör framgå i artiklar om geografiska platser. I Kroatien, som under så många århundraden dominerats av italienare, ungrare och österrikare, är det högst väsentligt att ange dessa namn. --Tromber 15 juni 2010 kl. 21.50 (CEST)
replies: text: ::::Men arabiska är ett av kanske hundra nya minoritetsspråk i Helsingfors till följd av flyktinginvandring och en global världsmarknaden. Det är oväsentligt i detta sammanhang eftersom jämförelsen med serber inte är likvärdig. Om det funnits en stor närvaro av araber i Helsingfors under flera hundra år hade det kanske varit en annan sak. Även om serbiskan har samma namn spelar det väl ingen roll? Serbiska bör ju alltid återges i kyrillisk skrift. Det väsentliga i detta sammanhang är att det funnits en serbisk befolkning i området i flera hundra år. Om de har styrt området eller inte är inte väsentligt. I de områden, vilka jag tror är runt Daruvar, som det finns en tjeckisk minoritet är det väl väsentligt att skriva ut dessa kroatiska orter även med det tjeckiska namnet, likväl som vi har för samiska och finska i artikeln om Luleå. Dessa folkgrupper har väl aldrig styrt över Luleå men deras närvaro och betydelse i området kan inte bortses. --Litany 16 juni 2010 kl. 01.05 (CEST)
replies: text: :::::Exemplet med arabiskan tog jag för att hårdra det något. Jag delar faktiskt inte din mening kring att ange en minoritets namn för en stad. Min åsikt är fortfarande att officiella och historiska namn bör ingå i en artikel. Om minoritetens namn är officiellt bör det anges – som i fallet om Pula, men är det inte officiellt bör det inte anges. Det är det officiella och historiska namnet den som läser artikeln kommer att komma i kontakt med då h*n läser historiska verk eller slår i uppslagsverk. Om vi i exemplet Kroatien börjar ange andra namn uppstår flera problem. Vilka minoriteters namn ska anges och för vilka städer. Vad det gäller det kyrilliska alfabetet är det idag ”på modet” bland serberna i Kroatien och kyrilliska har inte använts i någon större utsträckning. Är det då rätt att ange dessa namn? --Tromber 16 juni 2010 kl. 18.32 (CEST)
thread_title: Tyskt namn