Wikipediadiskussion:Sidor föreslagna för radering/Arkiv 2010

message: "Anmäl inte en artikel för att den är bristfällig, eller är kort (såvida inte kortheten kan ses som tecken på bristande relevans). Sådana artiklar kan förbättras och deras existens utgör en viktig grund för Wikipedias snabba och kontinuerliga tillväxt. I stället bör du märka dessa som i behov av kvalitetskontroll eller utökning." Så står det på denna sida! På senaste tiden har jag dock fått intrycket att det är just det som sker. När man hänvisar till andra språkversioner för att visa relevansen anses det av vissa nödvändigt att göra översättningen just nu. Denna sida har en viktig funktion, men samtalen här blir onödigt långa och infekterade p g a dessa krav på fullständighet. Det är givetvis inte önskvärt att ha många stubbar, men jag instämmer helt i de inledande orden om deras berättigande! Fernbom2 2 januari 2010 kl. 12.49 (CET)
replies: text: Det känns som att "kort" eller "bristfällig" ofta sammanfaller med att relevans inte framgår. Jag anser att det ska framgå i artikeln varför ämnet är relevant. Läsaren ska inte behöva leta information på andra ställen (inklusive andra språkversioner av wp) för att inse att artikelämnet är relevant för Wikipedia. För att ta exemplet med Julio Iglesias Sr. Där framgick bara "Se & hör"-aktigt skvaller och inget som tydde på relevans. Var det då fel att nominera den? Eller krävs det att man först själv ska leta information på en massa andra ställen för att han kanske kan vara relevant på grund av något som inte framgår i artikeln? Det anser inte jag utan jag anser att det ska framgå i artikeln. När man skriver en artikel bör man se till att relevansen framgår. man kan inte kräva att andra i efterhand ska förbättra artikeln så att relevans framgår. Med andra ord bör man kunna nominera ariklar om de är så bristfälliga att relevans inte framgår, och det är så jag tolkar texten ovan med parentesen. Jag vet inte annars hur man skulle kunna nominera nån artikel överhuvudtaget om det handlar om ett ämne man inte är insatt i eftersom man då kan vara säker på antingen att ämnet inte är relevant eller att det är relevant pga nåt som inte framgår i artikeln som man då kan skriva dit (men vilket alltså var den ursprungliga skribentens uppgift egentligen). Entheta 3 januari 2010 kl. 07.41 (CET)
replies: text: :Givetvis är det önskvärt att alla artiklar är av sådan kvalitet redan från början att relevansen framgår. Men detta är ett uppslagsverk som vi skriver tillsammans. Därför anser jag att det som står i det av mig citerade orden är viktigt att framhålla. Ett effektivt sätt att skrämma iväg nya bidragsgivare är att ropa "radera" så fort något inte är källbelagt eller nästintill fullständigt behandlat. Det roliga är ju när vi kan hjälpas åt istället att förbättra varandras alster. Om vi själva lär oss något nytt på kuppen är det ännu värdefullare. Fernbom2 3 januari 2010 kl. 08.03 (CET)
Den gamla diskussionen om ämnesrelevans relativt artikelrelevans. - Jo, jag har funderat länge på när Wikipedianerna ska lära sig den skillnaden. - Det är anledningen till att jag lämnat dessa diskussioner bakom mig. - Jag har föga hopp om att det ska ske någon ändring... -- Lavallen 3 januari 2010 kl. 08.43 (CET)

text: Jag känner mig frestad att göra detsamma! Ibland kan man stånga sig blodig (bildligt talat) för att försvara ett visst uppslagsord utan att det leder till resultat. Vissa verkar se det som en sport att minska antalet artiklar! Fernbom2 3 januari 2010 kl. 09.16 (CET)
replies: text: :Jag vet inte om jag riktigt förstår de ovanstående inläggen, så se inte detta sin en invändning... Som Lavallen påpekar är det viktigt att skilja på "ämnesrelevans relativt artikelrelevans". För min egen del tycker jag att innehållsperspektivet är det viktigaste. Jag skulle vilja uttrycka det på detta sätt: En artikel ska, i varje skede av sin utveckling, vara av sådan kvalitet att den lever upp till grundläggande kvalitetskrav vad gäller saklighet och verifierbarhet. Artikellängden i sig är inget absolut kvalitetsmått. De uppgifter som presenteras i artikeln ska alltid vara relevanta för ämnet. Jag har alltså svårt att förstå vilka kvalitetsideal som ligger bakom den av Fernbom2 citerade grundförutsättningen; att en artikeln inte ska anmälas pga att den är bristfällig. Snarare borde det vara ett starkt argument för granskning och möjlig radering. Vi vet ju aldrig om/när inkorrekta och på annat sätt bristfälliga uppgifter kommer att rättas och justeras. Och fram till det sker, så finns det risk för att de som söker information får del av inkorrekta och ovederlagda sakuppgifter. Det är betydligt allvarligare än om det skulle slinka med enstaka artiklar som kan vara ämnesmässigt diskutabla, men sakligt korrekta/relevanta. Janders 3 januari 2010 kl. 09.34 (CET)
replies: text: ::Jag citerar direkt från instruktionerna! Vad gäller direkta felaktigheter håller jag med om det Janders säger. Jag tror inte att det är sådana ordet "bristfällig" åsyftar. Det har för övrigt sällan anförts som grund för borttagning! Den typen av brister markeras ju lämpligen med någon mall. Fernbom2 3 januari 2010 kl. 09.57 (CET)

text: :Klarläggande: Jag inser att Fernbom2 citerade "instruktionena" och att det inte är Fernboms2:s egen formulering. Janders 3 januari 2010 kl. 10.01 (CET)
replies: text: :: Lade till ett "enbart" för att förtydliga vad som avses i instruktionerna. Att relevansen framgår i artiklarna är A och O./ Elinnea 3 januari 2010 kl. 10.07 (CET)
replies: text: :::Alltså det stycke som Fernboms2 lade till har inget med artikelns relevans att göra, utan för att påminna folk om att inte lägga till artiklar på sffr bara för att de är fulla med språkfel, att de har faktafel, att de innehåller fluff etc, utan att man då, i första hand, bör märka artiklarna med resp. kvalitetsmall. / Elinnea 3 januari 2010 kl. 10.12 (CET)
replies: text: ::::Jag håller inte med om att relevansen måste vara visad i varje steg av tillkomstprocessen! Givetvis skall den finnas där, men ibland är det kriterierna som behöver justeras. När jag nyss såg på dem för ideella föreningar förstår jag att ingenting håller måttet. De är så orimligt stränga att nästan ingenting platsar! Alla Sveriges hobbysällskap kan givetvis inte ges utrymme här, men en större generositet skadar ingen!

text: ::::Jag tror dessutom att det handlar om grundinställningen. Ser jag en artikel som är under all kritik blir min första reaktion: hur kan jag förbättra den? Jag har också anmält till relevanskontroll - det är viktigt att sådan äger rum i vissa fall. Men oftast utgår jag från att uppslagsordet är av allmänt intresse, eftersom någon gjort sig mödan att skriva om det här. Undantaget är olika former av reklam och rent trams! 
Ja tror de är viktigt ge folk chans att förbättra en artikel också. Jag höll på skriva en artikel på engelska wikipedia men de tog tid för jag var tvungen översätta från svenska.under tiden jag skrev så satt en mall de skulle tas bort innan då ade artikeln funnit i bara två timmar.Men då kom andra på engelska wikipedia sa att man måste ge artikel författaren/författarna chans att förbättra artikeln innan man raderar och säga vad man annser är bristen. Idag finns bommersvik atikeln kvar på engelska wikipedia för att dom hade tålamod med dig som inte kunde språket så bra och är dyslektiker.Men hade man inte haft det hade den varit raderad idag. De är viktigt ge folk tid förbättra berätta vad man annser behövs finns i artikeln.Wolfmann 3 januari 2010 kl. 10.21 (CET)

text: Jag håller helt med Fernbom2. Innan man SFFR-anmäler en artikel vars relevans inte omedelbart framgår borde det närmast vara en skyldighet att åtminstone kolla upp interwikilänkade versioner på andra språk och gärna även göra en snabb googling. Det tar inte många sekunder mer än att lägga upp en anmälan. /FredrikT 3 januari 2010 kl. 10.38 (CET)
replies: text: :Jag håller fullständigt med FredrikT i den här frågan och vill tillägga att detsamma givetvis borde gälla för de som röstar också. Sedan bör vi skilja på läsare och aktiva bidragsgivare. Det är inför andra aktiva bidragsgivare/författare av encyklopedin som relevansen av ett ämne/en artikel ska visas och inte inför läsarna. Relevans kan visas genom artikelns källor eller på andra sätt, men det är absurt att ett relevansmotiveringsavsnitt, exempelvis XXX i media, ska behöva dominera en artikel. Den som läser/söker information om ett ämne på wp betraktar förmodligen ämnet som synnerligen relevant och är intresserad av fakta om ämnet, inte av argument i en redaktionell debatt. Jorva 3 januari 2010 kl. 10.59 (CET)
replies: text: ::Det var delvis på grund av detta som relevanskontroll infördes, för att artiklar inte skulle läggas på sffr direkt, utan att man i lugn och ro kan göra så att relevansen framgår i de artiklar där det inte gör det. Tyvärr är det rätt många som "vaknar till" först när en artikel hamnar på sffr, och då först då börjar lägga till det som gör artikeln relevant och källor etc. / Elinnea 3 januari 2010 kl. 11.11 (CET)
replies: text: :::Vi producerar ett uppslagsverk som är under ständig utveckling. Men även den informationssökande som inte ägnar sig åt egen produktion och diskussion måste alltid - i det ögonblick som hon/han söker information - kunna lita på att det som presenteras inom ett uppslagsord så långt som möjligt är kvalitetssäkrat och relevant i förhållande till det som artikelämnet utger sig för att presentera. Detta är det viktigase relevansperspektivet. Om en artikel har brister i den bemärkelsen ska den i första hand rättas. Men om det inte sker måste den kunna raderas. Om ordet "bristfällig" i instruktionerna syftar på språk, disposition o dyl som är enkelt att justera så håller jag naturligtvis med. Men då bör det klargöras i instruktionerna, som nu även kan tolkas som att faktafel inte ska kunna vara en grund för radering. Dessutom - ett litet sidospår. Sidan/funktionen kallas "Sidor föreslagna för radering". I ordet "föreslagna" ligger ett underförstått ställningstagande från anmälaren. Jag tycker att det vore bättre om det tydligt framgick av namnet att det handlar om en funktion där någon (bidragsgivare eller informationssökande) anmäler ett artikelämne och dess kvaliteter för diskussion, oavsett anmälarens egna åsikter i frågan. Jag själv avhåller mig från att lyfta frågor hit, pga att det inte alls är säkert att jag förespråkar radering bara för att jag anser att ett ämne är värt en diskussion. Janders 3 januari 2010 kl. 11.40 (CET)
replies: text: ::::Jag håller med Janders, Entheta och Elinnea. Jag anser att det är oherört viktigt för Wikipedias kvalitét och intryck utåt att relevansen framgår av artiklarnas innehåll. Man ska inte behöva vara expert på ett ämne för att ta ställning till relevans, då har relevansarbetet grävt sin egen grav. Så många kunniga användare inom varje område har vi inte. Jag ser inte problem - artiklarna ska bevisa sin egen relevans och kan inte någon som vill att artikeln ska behållas komplettera så att artikeln framgår, får artikeln mycket riktigt raderas. Relevans ska vara styrkt med källor. Detta är och har länge varit en grundläggande praxis. Jag tycker inte det ska ändras för det handlar om Wikipedias trovärdighet utåt som en encyklopedi. Obelix 3 januari 2010 kl. 13.16 (CET)

text: ::::Och Fernbom2, att en artikel har iw-länkar påvisar per automatik inte relevans. Vi bör göra vår egen bedömning utifrån våra egna relevanskrav. Tänk också på att t.ex. enwp har mycket material sen förr som inte håller relevansmässigt alls, men som hålls på tas diskussion om och rensas bort efterhand. Obelix 3 januari 2010 kl. 13.19 (CET)
replies: text: ::::: En eller två interwikilänkar bevisar ingenting, det är riktigt, men generellt gäller det ändå att om en artikel finns på flera språk och inte ifrågasatts på de andra versionerna tyder det på relevans även här. Det står även angivet som ett kriterium någonstans - jag minns inte var i hastigheten. Dessutom är det i regel så att det finns material att utöka informationen med på engelska, tyska eller franska - ofta även på norska. Fernbom2 3 januari 2010 kl. 13.26 (CET)
Jag tror delvis att vi talar förbi varandra här - som så ofta! Ingen förespråkar att felaktiga uppgifter skall få ligga kvar, men att något för tillfället inte är källbelagt innebär inte per automatik att det redovisar fakta som inte stämmer. Jag har läst många artiklar som saknar hänvisningar eller har ont om dem men där jag vet att informationen som ges är korrekt - jag kan bara inte redovisa varifrån just då. Själv lägger jag endast ut mallen "källa behövs" när jag ifrågasätter det som står där. Oftast är jag rent av övertygad om att det är oriktigt, men tar inte bort det, då jag inte kan påvisa det med bestämdhet. Fernbom2 3 januari 2010 kl. 13.32 (CET)

text: :Försökte just skriva ett inlägg som försvann... :-( Jag tycker det är viktigt att vi är vi är någorlunda konsekventa. Idag väljs artiklar som utmärkta med hänvisning till internetsidor utan källhänvisning. Då kan man inte märka upp artiklar för radering när de saknar samma sak. Jag ser en fördel i att allt fler artiklar kan beläggas i tryckta källor (eller sidor med material hämtat från sådana där uppgifterna kan kontrolleras), men som jag ser det är det inte rimlig att kräva det av alla artiklar idag. Annars ser jag lite av ett problem med hur relevanskriterierna ibland tillämpas här på wikipedia. För att ta en artikel ur svensk uppslagsbok som exempel: Bruno Aspelin, artist och visångare (f. 1870). A. har studerat målarkonst och skulptur i Frankrike, Italien och Danmar, bl. .a. för prof. V. Bissen. Mest bekant är han som vissångare, i vilken egenskap han, främste med Bellmansprogram, upprträtt vid talrika konserter i hemlandet och Skandinavien.

text: :På vilket sätt rymmer den artikeln relevans? Måste konserterna specificeras? På vilket sätt? Kanske finns han i myggans nöjeslexicon, men han är av en finländsk släkt och det är inte säkert han finns med där, någon biografi över honom finns troligen inte. En noggrann genomletning av litteraturen skulle säkert göra att man hittar hans namn på några håll, men troligen mest korta omnämnanden, och det skulle kräva väldigt mycket arbete för att göra något. Att leta rätt på äldre turnélistor och motsvarande i svenska och finska arkiv skulle gå under rubriken egenforskning, som alltså inte anses vara passande.

text: :Jag är nyfiken på hur andra resonerar kring ett exempel som det här, och över huvud taget vad man tänker sig att wikipedia skall innehålla för artiklar och hur de är tänkta att se ut? Tror kanske det är därför vi pratar förbi varandra...--FBQ 3 januari 2010 kl. 19.31 (CET)
replies: text: :: Det faktum att artikeln finns i en uppslagsbok är bevis nog på relevansen! Fernbom2 3 januari 2010 kl. 22.36 (CET)
replies: text: :::Ja, fast är det en fastslagen princip - och vilka upplsagsverk gäller? Jag vet att relevanskriteriesidan nämner att de som är upptagna i vem är det? är relevanta. Särskilt senare utgåvor är fylliga, så där kommer vi att täcka personer från senare tid ganska väl - men vad händer med dem som var döda 1912? Då blir täckningen betydligt sämre... Helt från ämnet, någon som har äldre utgåvor av vem är det? Funderade på att köpa en från 1925 innan jag började skriva på vikipedia, ångrar nu lite att jag inte gjorde det, på sista tiden har jag mest sett modernare ex. De första årgångarna har jag fått för mig är ganska svåra att hitta? Nå, jag har artiklar att skriva ändå, men det kunde vara roligt att kunna komplettera artiklarna lite :-)

text: ::: För att återgå till ämnet kunde det vara kul med andras synpunkter - de som inte vill vara lika generösa som Fernbom med artiklar... Vilka anser ni är relevanta?--FBQ 3 januari 2010 kl. 23.07 (CET)
--FBQ 3 januari 2010 kl. 23.07 (CET)
replies: text: ::::Om man skriver om personer som är "bortglömda" idag och det inte finns några nutida källor att tillgå är det ju bra att hänvisa till äldre källor. Det ser jag inte som något större problem. Jag tycker snarare att problemet är det motsatta. Idag finns det hur mycket media som helst och otaliga människor finns omskrivna i en eller annan tidning utan att de för den skull automatiskt bör anses encyklopediskt relevanta. Om Julio Iglesias Srs kidnappning var mycket omskriven (vilket jag inte vet) är det möjligt att det gör honom relevant. Om inte känns det mer som kvällstidningsmaterial som inte känns mer relevant än den afrikanska flickan som ramlat ner i en kokande gryta och nu skulle opereras flera år senare. Gulligt i kvällstidningarna men inte encyklopediskt. Entheta 3 januari 2010 kl. 23.16 (CET)
replies: text: ::::: Ok, jag det låter inte för annorlunda mot hur jag själv resonerar. Artiklar om moderna kändisar blir ofta mycket svårare att bedömma - vem vet hur relevanta de kommer att anses om 10 eller 20 år. Samtidigt tycker jag ju att det finns en poäng med att man ger utrymme även till sådana. Jag tycker att det vore bra om wikipedia kunde hjälpa den som hittar en äldre tidningsartikel eller blogg som talar om en person - förutsättande att man skall veta vem det är - och då kan gå till wikipedia och kolla upp vem det egentligen handlar om. Iglesiasartikeln har jag inte lagt mig i. Egentligen är det absolut ingen person som uppnår relevanskriterier för sig själv, och jag tycker att det finns många andra viktigare artiklar, och så länge vi inte har några utrymmesbegränsningar ser jag inget jätteproblem i att den finns med här, hellre en skojig anektot för mycket än för lite. Dessutom ÄR han ju faktiskt far till Julio Iglesias, och det påverkar vare sig vi vill eller inte. Vi kan tycka att samhället fungerar orättvist, och dra olika slutsatser kring vilka som skulle ha blivit kända om samhället var rättvist konstruerat. Det blir ju dock svårt att ha bedömningskriterier utifrån vilka som BORDE ha varit kända om saker sett annorlunda ut. Trots allt måste ju bedömmingarna utgå utifrån hur saker sett ut. Sedan finns ju ett element av bestående kunskap. En person som i första hand är känd genom att figurera på premiärer och i dokusåpor skapar kanske inte relevans av samma bestående värde som vetenskapligt eller politiskt arbete. Likafullt kan man ju inte helt negligera sådant. Enkla svar är ju ofta svåra att ge. Vore roligt med fler synpunkter :-)--FBQ 4 januari 2010 kl. 12.32 (CET)
Det här är en viktig diskussion, bra att den kommer upp. Jag är inne på samma linje som Janders, Entheta, Elinnea och Obelix. En artikel skall, i sin text, visa att ämnet för artikeln är så pass relevant att det är relevant att artikeln finns på svenska Wikipedia. Sekundärt skall relevansen kunna styrkas genom källor. - Det finns nog ingen som ser det "som en sport att minska antalet artiklar", som Fernbom2 tror. För egen del är det snarare tvärt om, och några gånger har jag också fått utmärkelser för flest nyskrivna artiklar under en vecka. DG 7 januari 2010 kl. 20.37 (CET)

text: Jag misstror ingens avsikter, men önskan att radera kan ibland vara extremt stor, som när någon helt nyligen inte respekterade ett fattat beslut utan ville fortsätta en diskussion som inte leder någonvart. Fernbom2 8 januari 2010 kl. 07.09 (CET)~
replies: text: :Varför leder inte diskussionen någonstans? För att det inte finns några argument att personen är relevant utan bara ett konstaterande och det räcker inte. Sedan så har det historiskt sett varit hel ok att fortsätta en diskussion, det är inte så att det är en användare som kan ta beslut som alla skall följa. För övrigt är det inte bra när "inblandade" avslutar diskussionen, det bör göras av någon som är neutral. Ghostrider ♠ 8 januari 2010 kl. 08.00 (CET)
replies: text: ::För att inte upprepa redan skrivna argument räcker det med att jag säger att jag håller med vad Janders, Elinnea och Obelix skrev den 3 januari, men visst kan man ta det lugnt med radering ifall artikeln redigeras/utökas aktivt. Det krävs en viss fingerkänsla ibland, vilket inte är lätt att beskriva i riktlinjerna. /Mikael Lindmark 8 januari 2010 kl. 13.11 (CET)
replies: text: ::: Jag kan visst tycka att artikeln kanske bör kunna uppvisa relevans, eller åtminstone bör relevans kunna anas. Tyvärr märker jag ofta att ämnen som helt klart är relevanta raderas närmast dagligdags. Tyvärr vet jag ju inte hur dessa artiklar sett ut, eftersom jag inte kan läsa raderade artiklar. Även om det kanske delvis är en lite annan fråga tycker jag att folk skulle behöva bli bättre på att föra upp artiklarna hit innan man snabbraderar. En annan sak är att kanske vänta lite med behandlingen och låta fler personer komma till tals, ibland behövs någon som är insatt i ämnet för att kunna avgöra relevansen. Så vida det inte handlar om en mobbningsartikel eller direkt felaktiga uppgifter finns det ju inget skäl att ha någon brådska. --FBQ 10 januari 2010 kl. 11.18 (CET)
replies: text: ::::I dag har jag ägnat ett par timmar åt att gå igenom kategorierna med relevansmärkta artiklar. Jag hittade bland annat en mångårig känd svensk serietecknare, en regerande tysk furste och en brittisk universitetsprofessor (de två första avmarkerade jag själv bums, den tredje blev avmarkerad av en annan användare efter att jag utökat den litet). Jag kan inte riktigt begripa hur någon av dessa artiklar kunnat bli mallade annat än av lättja och okunskap. /FredrikT 10 januari 2010 kl. 11.48 (CET)
Det här var positivt att läsa. Efter att ha varit en av den svenska wikipedians flitigare artikelskrivare, så slocknade mitt intresse, när man fick i ansiktet att ett antal landshövdingar m.fl. inte platsade på wikipedian. Det kändes inte kreativt att skriva mer, om man på förhand borde inhämta tillstånd från ett dussintal envisa exklusionister, för att känna att det fanns en mening att skriva. Era ord här ovan är glädjande, och ger mig hopp om att trenden förändrats. Dan Koehl 12 januari 2010 kl. 14.46 (CET)
thread_title:  Orsak till anmälan 

message: :Hitflyttad från Wikipedia:Bybrunnen#SFFR. --MagnusA 14 januari 2010 kl. 09.54 (CET)
Det har i diskussioner framkommit synpunkter på att SFFR enbart ska vara en sida där man avgörs om en sida ska raderas eller behållas och att man håller övriga diskussioner som t.ex. infogning på artikelns diskussionssida. Jag tror det hade varit bra just för att diskussionerna på sffr ska bli så smidiga som möjligt så att man inte hamnar i onödigt långa diskussioner där. Jag föreslår därför att "röstrubrikerna" ändras till "Stödjer radering", "Neutral" samt "Stödjer inte radering" istället. Så kan man ta djupare diskussioner om artikelns innehåll på artikelns diskussionssida istället. Vad tycker ni? Låter det som ett bra förslag? Obelix 10 januari 2010 kl. 00.32 (CET)
replies: text: Jag tycker att det låter lite onödigt. Det man skulle göra då är att diskutera i princip samma sak på två olika sidor, när man lika gärna kan göra det på en. Men jag håller med om att det kan bli lite långa väl diskussioner på sffr. Ska man kanske införa en röstrubrik som skulle heta "Diskussion", där man röstar på att en diskussion ska föras på artikelns diskussionsida först och efter att en diskussion har förts där besluta vad som ska bli av artikeln? Vet inte om det skulle vara till någon nytta, men det skulle kunna vara ett alternativ till "Neutral"-rubriken. /Poxnar (D | B) 10 januari 2010 kl. 01.02 (CET)
replies: text: :Ett annat sätt vore ju att ta bort rubrikerna helt och hållet och enbart hålla en diskussion på SFFR och ingen omröstning. Avslutandet skulle då enbart grunda sig på argumenten, något som väl faller med med idén bakom Wikipedia som inte ska vara en internetdemokrati. Det hade blivit tuffare för den som avslutar, men SFFR hade fått en mer ändamålsenlig form där det fokuseras på att nå samförstånd istället för röstning. Obelix 10 januari 2010 kl. 01.08 (CET)
replies: text: ::Det förslaget har varit uppe till diskussion förut och inte nått gillande. Jag tror att det är bra att alla kan ge sina synpunkter ("rösta") utöver själva diskussionen. Det är också bra att kunna föreslå andra lösningar än just "behåll" eller "radera", eftersom det i raderingsdiskussionen kan komma fram nya synpunkter som ingen har tänkt på tidigare. Det behöver ju inte bara handla om att infoga artikeln i någon annan, det skulle också kunna vara att en annan artikel skall infogas i den man diskuterar, att man skall ta sig tid att söka nya källor eller något annat. SFFR-diskussioner får inte låsas för mycket till sin form, för samma format passar inte i alla situationer. Jag håller också med Poxner om att man inte skall dela upp diskussionen; om en diskussion väl har startats på SFFR är det där den bör hållas. E.G. den 10 januari 2010 kl. 01.17 (CET)
replies: text: :::Jag är ingen vän av att diskussionen och röstningen om en artikels framtid skulle föras parallellt på två sidor.  Det något svårare att följa dem, antagligen mest för nybörjare, som inte allt för sällan skrivit de artiklar som kommer till SFFR.  Om sedan en del av diskussionen som förs finns på artikelns diskussionssida, vad händer då med den om artikeln raderas.  Sedan måste jag nog säga att den extra börda som faller på administratören om röstningen togs bort nog kan vara lite väl betungande i vissa fall.

text: :::Som det är nu får man en snabb överblick över vad olika användare vill med artikeln följt av argumentationen som lett till att de har kommit till de slutsatserna.  Johan G 10 januari 2010 kl. 01.34 (CET)
replies: text: ::::På enwp kör de med en slags blandning av en diskussion och en röstning (). Om man gör så blir det ingen riktig röstning, utan något mer av en diskussion där det är lätt att se vad alla har för åsikter. /Poxnar (D | B) 10 januari 2010 kl. 02.08 (CET)
replies: text: :::::Ja, det var den typen jag tänkte mig. Obelix 10 januari 2010 kl. 02.10 (CET)
replies: text: ::::::Vi har diskuterat det tidigare, läs gärna på Wikipediadiskussion:Sidor föreslagna för radering/Arkiv 2008, från diskussionen "Uppspaltande på rubriker" och följande. E.G. den 10 januari 2010 kl. 02.52 (CET)

text: Jag gillar förslaget. Grejen med SFFR är att man där kan ta ställning till om artikeln bör raderas eller inte. Man kan självklart också inflika nåt i stil med "den skulle kunna infogas i x" eller "om den skrivs om kan den behållas". Båda dessa kommentarer är dock inget man kan rösta om att det ska genomföras, utan är något som måste genomföras av någon. Därför är det meningslöst att ha lösningar som tar tid att genomföra som "alternativ" i en "omröstning". Hur kan vi besluta om att infoga en artikel i en annan, om ingen är villig att göra jobbet? Istället bör man på SFFR avgöra om artikeln bör behållas eller inte. Under tiden kan man också antingen förbättra artikeln, infoga den eller något annat. Men det har inget med existensberättigande att göra. Ytterligare en problematik med att diskussioner som har med artikelns utformning att göra förs på SFFR, är att SFFR efter en tid arkiveras, medan diskussionen på artikelns diskussionssida kan föras hur länge som helst. /Grillo 10 januari 2010 kl. 06.37 (CET)
replies: text: :I en mening är SFFR:s viktigaste roll att vi där kan föra principiellt diskussioner, med utgångspunkt från konkreta exempel. Resultatet av den enskilda omröstningen är kanske inte det viktigaste - varje fall handlar ju trots allt bara om en enda artikel av 340 000. Det rent matematiska rösträknandet har även den nackdelen att rösterna inte ofta ligger fast utan omprövning, trots att en artikel ofta utvecklas/förbättras/förädlas under den tid som den är föremål för behandling på SFFR. Nej - resonemangen, åsiktsbrytningen och möjligheten att söka prejudikat och gemensamma synsätt är viktigast. SFFR bör utvecklas mer i den riktningen tycker jag, som också ställer mig lite frågande till namnet/funktionen. Anmäls artiklarna för att anmälaren verkligen (som namnet säger) föreslår att sidan ska raderas? Vore det inte bättre om det tydligare framgick att anmälaren i första hand vill se en prövning, inte nödvändigtvis en radering? Janders 10 januari 2010 kl. 09.40 (CET)
replies: text: ::Självklart är vad du nämner det viktigaste - men det ska vara ett resonemang kring huruvida artikeln ska raderas eller inte. Sidan finns just av den anledningen. Det finns ingen anledning att ha en central sida för "vad ska vi göra med den här artikeln?", det är det som artiklarnas diskussionssidor är till för. Vad gäller sidans namn, hette den från början "sidor som bör raderas" (SSBR ser man då och då fortfarande), och bytte namn ungefär på grund av ditt resonemang. /Grillo 10 januari 2010 kl. 10.00 (CET)
replies: text: :::Jag är inte så aktiv på SFFR, men läser där ganska ofta. Jag tycker mig märka att anmälare ofta vill föra upp just: "Den här artikeln har legat på relevanskontroll länge nu. Inget konsensus på dess diskussionssida. Hur ska vi göra?". Numera verkar det alltså som att det inte behöver vara just ett raderingsförslag utan snarare ett försök att få fler att titta på artikeln ifråga. --MagnusA 10 januari 2010 kl. 10.33 (CET)
replies: text: :::::Ja. SFFR (och relevansdiskussioner) handlar inte bara om att radera eller inte, utan också om vilken form ett eventuellt relevant material bör finnas i. Ibland kanske något är relevant som en del av en annan artikel, men inte på egna ben. Då är det bra att kunna diskutera utifrån annat än ett binärt "behåll: ja/nej?"
replies: text: :::::andejons 10 januari 2010 kl. 13.50 (CET)

text: :Om man avslutar en SFFR-diskussion med beslutet infoga, så infogar man artikeln. Det är så enkelt. Grillos farhåga om att det skulle skapa en mängd nya artiklar i :Kategori:Artiklar föreslagna för infogning är således endast hypotetisk (fast den kategorin borde väl å andra sidan fler jobba med och diskutera kring, jag har genomfört infogningar där från tid till annan men ibland stöter man på patrull för att man har genomfört något där som ingen har invänt emot innan det genomförs). E.G. den 10 januari 2010 kl. 16.09 (CET)

text: :Det är givetvis viktigt att försöka följa alla de diskussioner man har röstat i till slutet, så att man kan ändra sin röst om diskussionen och artikeluppdateringar har lett till att det finns skäl att göra det. Kanske skulle detta kunna uttryckas i inledningen till SFFR? DG 10 januari 2010 kl. 22.27 (CET)
Jag tycker, som jag fört fram tidigare, att SFFR är mer lättläst och förståeligt än enwps AfD och att vi inte bör byta. Visst är namnet lite dumt i en del lägen då ex. både jag och  lagt upp artiklar där då vi inte tyckt att den ska raderas utan ex. relevansdiskussionen inte kommit fram till något, jag har dock inget bra svar på vad den annars skulle heta. GameOn 10 januari 2010 kl. 13.04 (CET)

text: Jag håller med GameOn. E.G. den 10 januari 2010 kl. 16.09 (CET)
replies: text: :Även jag håller med GameOn. DG 10 januari 2010 kl. 22.27 (CET)
replies: text: ::Jag tycker att SFFR fungerar alldeles utmärkt som det är, och istället för att förändras bör användas som en mall för andra "omröstningssidor". Tanzania 10 januari 2010 kl. 22.29 (CET)
thread_title:  Enbart diskussion om att radera eller inte radera 

message: När vi röstar på SFFR så röstar vi med: 
* (*)
Borde det inte vara bättre att vi röstade med:
# (#)
Jag är, som ni kanske har märkt, den inte mest aktiva på SFFR men borde det inte bli enklare att rösta med # då det blir enklare att räkna röster. Mvh EWRdisk. 15 januari 2010 kl. 16.24 (CET)
replies: text: Det var så förr. För att göra det tydligare att det här är en diskussion och inte en omröstning gjorde vi om numrerade listor till punktlistor. Med numrerade listor är det för lätt att bara räkna röster. /Grillo 15 januari 2010 kl. 16.26 (CET)

text: För bakgrund, läs gärna hela Wikipediadiskussion:Sidor föreslagna för radering/Arkiv 2008 och ta en titt på hur det fungerar på enwp. /Grillo 15 januari 2010 kl. 16.30 (CET)

text: Lite goddag yxskaft här... Syftet med att ha punkter istället för siffror är alltså helt enkelt att det inte ska vara lätt att räkna röster. /Grillo 15 januari 2010 kl. 16.31 (CET)
replies: text: :Sammanfattningsvis: SFFR (och även andra artikeldiskussioner) bygger på argument, förslag och kompromisser, inte på antalet lagda röster för olika fasta alternativ. (Däremot är det ren rösträkning i personvalen, exempelvis adminvalen.) --MagnusA 15 januari 2010 kl. 16.37 (CET)
replies: text: ::Men givetvis är det möjligt att återgå till det gamla förfarandet om det finns goda argument för det! Svagheten med det nuvarande är att vissa användare lätt tar sig rätten att bedöma argumenten och därför aldrig blir nöjda med resultatet. Samtidigt kan jag förstå poängen med att Wikipedia inte är en demokrati. Fernbom2 15 januari 2010 kl. 16.39 (CET)
replies: text: :::Självklart kan det hända att användare bedömer fel, men då får väl andra opponera sig så kan vi återuppta diskussionen eller ändra resultatet. GameOn 15 januari 2010 kl. 16.44 (CET)
replies: text: ::::Jag tänkte snarare på de fall där någon inte är nöjd med en avslutning utan vill fortsätta samtalet, trots att deras argument inte godtas av majoriteten. Fernbom2 15 januari 2010 kl. 20.40 (CET)

text: :::Det är bättre att folk motiverar varför man anser en viss sak istället för att räkna röster. I övrigt så tycker jag att både Grillo och MagnusA har redogjort för fördelen med nuvarande istället för numrerade. Varför skall allt vara så enkelt alltid? Ghostrider ♠ 15 januari 2010 kl. 20.45 (CET)
replies: text: ::::Jag ser det rimliga med principen att argument väger tyngre än röster. Men det är likafullt ett system som kräver mycket av den som skall avsluta diskussionen. Jag förstår att det bör vara någon utanförstående - samtidigt kan man ha en egen uppfattning även om man inte yttrat sig. Opartiskhet i prövningen av skälen är givetvis inte omöjlig, men svår. Därför skulle jag ställa mig bakom en återgång till räkning även formellt, då den oftast blir vägledande i praktiken. Fernbom2 16 januari 2010 kl. 06.22 (CET)
replies: text: :::::Visst kan det vara svårt att avgöra om en artikel ska behållas eller raderas, men vi löser inte det problemet med att återgå till att räkna röster... Då blir det för lätt att "röster" som baseras på felaktiga premisser räknas med, när dessa är lättare att bortse ifrån om man måste gå igenom varje inlägg innan man bedömer behåll eller radera. Felaktiga premisser kan exempelvis vara "går ej att verifiera", så har någon efter detta lagt till källor som verifierar ämnet. Det finns ingen garanti för att användare stryker sina röster i efterhand. Genom att ha det på det här sättet garanteras att den som avslutar debatten tar hänsyn till alla inlägg och inte bara tittar på siffran vid den sista rösten i varje spalt. /Grillo 16 januari 2010 kl. 12.08 (CET)
replies: text: ::::::: Och på vilket sätt löser man problemet genom att inte räkna röster? Ett argument som baseras på "felaktiga premisser" kan ju lika gärna bli det som avgör diskussionen... Och om du nu har röster på felaktiga premisser, så blir det ju dessutom enklare att räkna bort dessa, om samtliga röster är numrerade. Koios 16 januari 2010 kl. 23.49 (CET)

text: ::::::Det är i och för sig sant! Mitt intryck är ändå att det ofta är lättare att radera än att behålla en sida, hur goda argumenten än är för det senare. Men Grillos resonemang öppnar för möjligheten att låta en förbättrad artikel finnas kvar, trots att flertalet som uttalat sig varit däremot, i de fall där dessa avgivit sina röster tidigt i dislussionen. Tyvärr har jag dock aldrig sett att så skett. Det hade varit intressant att se hur listan över persiskspråkiga författare hanterats, om min omarbetning hade kommit till stånd. Fernbom2 16 januari 2010 kl. 13.44 (CET)

text: Polls are evil. ｢Sertion♥｣ 16 januari 2010 kl. 18.32 (CET)
replies: text: : Osmart att citera en sida som bara är en personlig uppsats, och som tillkom mer som ett skämt. Dessutom är den sidan full med dåliga argument (bla har författaren inte riktigt förstått Arrows omöjlighetsteorem). Att genomföra omröstningar har många nackdelar, men det är bättre än att låta godtycke styra. Koios 16 januari 2010 kl. 23.37 (CET)
replies: text: :: För att komma till saken: jag håller med Användare:EWR och Användare:Fernbom2, vi borde använda # istället för  *. Koios 16 januari 2010 kl. 23.37 (CET)
replies: text: ::: Frågan jag ställde mig när jag såg EWRs inlägg ovan var Diskussionerna och konsensussökandet spelar alltså så liten roll så att vi ska underlätta ren rösträkning?. Jag har sett bilder på Commons som har behållits efter ett tiotal radera-kommntarer som sedan räddats av en användare som tagit sig tiden att läsa på lite om ämnet och sett vad som verkligen gäller och jag har även sett motsatsen. Som det är nu (utan numrerade listor) så ser jag, tyvärr, att allt för många röstar med hjärtat (det vill säga för att de gillar/ogillar ett artikelämne) och allt för få som försöker verkligen ta reda på om artiklarna är relevanta eller ej. ｢Sertion♥｣ 17 januari 2010 kl. 02.27 (CET)
replies: text: ::::Så sant, så sant. Genom att räkna röster så uppmuntrar bara till marionettskapande. Är det verkligen så jobbigt att skriva ut varför man anser en viss sak? Ghostrider ♠ 17 januari 2010 kl. 10.24 (CET)

text: :: Citera? Länka. ｢Sertion♥｣ 17 januari 2010 kl. 02.27 (CET)

text: ::Jag anser att rösträkning går direkt emot konsensustänket som är Wikipedias grundläggande fundament. Visst är antalet som tycker en viss sak relevant, men aldrig någonsin det viktigaste. Vill vi verkligen ha tillbaka SFFR:er som denna (även om just den var uppenbar)? /Grillo 17 januari 2010 kl. 02.33 (CET)
replies: text: :::Mekanisk rösträkning kan ge detta resultat, det är sant. Argumentationen är viktig, men om de skäl man åberopar för sin uppfattning är tungt vägande bör de också vara övertygande. Det är inte sällan personer ändrar åsikt under diskussionens gång. Någon form av motivering bör ges, men man kan inte begära att var och en som uttalar sig skall leverera ett välformulerat resonemng, särskilt inte när detta i sak ändå endast kommer att innehålla upprepningar av vad andra redan har sagt. Fernbom2 20 januari 2010 kl. 19.41 (CET)
replies: text: ::::Och man kan inte begära att den som sammanfattar tar hänsyn till dessa "röster" utan motivering. Ghostrider ♠ 20 januari 2010 kl. 21.57 (CET)
replies: text: ::::: Är verkligen "instämmer" detsamma som avsaknad av motivering? Det betraktar jag som ett mycket märkligt påstående! Finns det ingenting att tillägga kan jag inte se varför man ändå skall behöva göra det. Varför formulera med egna ord det andra redan har uttryckt bättre? Fernbom2 21 januari 2010 kl. 14.04 (CET)
replies: text: ::::::Jag håller med Fernbom. Det får inte bli så att "flest-antal-argument-vinner" för då kommer det hela att bli en uppvisning i retorisk uppfinningsrikedom snarare än reell sakargumentation. /FredrikT 21 januari 2010 kl. 14.32 (CET)
replies: text: :::::::Det ska ju vara så att bäst argument vinner, sen om det är 400 användare som håller med ett dåligt argument så blir inte det dåliga argument bättre. Dock kanske det dåliga argumentet ses som konsensus. ｢Sertion♥｣ 21 januari 2010 kl. 16.00 (CET)
replies: text: ::::::::Nej, men ett bra argument i vilket 10 personer instämmer bör rimligen vara värt mer än 20 dåliga argument. /FredrikT 21 januari 2010 kl. 16.05 (CET)
replies: text: :::::::::Min poäng var att vi ska göra vad som är rätt för artikeln och det blir inte mer rätt för att flera skriver "Jag håller med alla andra". Röster som läggs för röstandets skull är vad jag ser som det största problemet just nu. ｢Sertion♥｣ 21 januari 2010 kl. 16.11 (CET)
replies: text: ::::::::::Om man har ett system som bara räknar antalet röster så uppmuntrar det bara skapandet av marionetter. Ghostrider ♠ 21 januari 2010 kl. 18.03 (CET)
replies: text: :::::::::::Marionetter är en speciell problematik, men de flesta sidor som läggs ut på SFFR är inte av det slaget att en omröstning lockar till det. Nu är jag kanske naiv, eftersom jag personligen aldrig har varit involverad i en artikel på det sättet. Men jag kan hålla med Sertion om att det ser ut att läggas alltför många röster för sakens skull, de flesta av dem tyvärr slentrianmässigt på "Radera". Fernbom2 21 januari 2010 kl. 18.13 (CET)
thread_title:  Röstningsmetod 

message: Jag har uppfattat det som att ip-nummer visst kan diskutera, men att det inte går att lägga in en "röst" under rubrikerna behåll, radera etc. Till exempel i Rebell 10 år finns det nu ett sådant, inte motiverat dessutom, med första redigeringen från 8 mars. Jag tycker att dessa konsekvent ska strykas, det blir för otydligt annars. Vem som helst kan finnas bakom ett ip-nummer, en och samma person kan också skriva inlägg från olika ip-nummer, varför jag inte tycker att tillåta detta säkrar att processen går rättvist till. För den som vill delta på sffr, nominering av artiklar, ansökan om administrativ behörighet etc är det enkelt att skaffa/använda sitt användarkonto. Finns det några åsikter kring detta? Höstblomma 10 mars 2010 kl. 13.04 (CET)
replies: text: Vissa skulle kanske hävda att det inte är en omröstning och att det därför inte spelar någon roll, men i praktiken är ju inte det hela sanningen. Röster från ip-nummer brukar normalt sett strykas, däremot kan de delta i diskussionen och argumentera. Även röster från konton som startades efter anmälan lades upp brukar strykas. Sedan bör man i min mening överhuvudtaget inte lägga så väldigt stor vikt vid röster som inte alls har motiverats. Njaelkies Lea (d) 16 mars 2010 kl. 07.26 (CET)
thread_title: Ip-nummer som "röstar"

message: Jag tycker inte resultatet för Rebell 10 år kan tolkas som "Infoga" vare sig av det som sägs i diskussionen  eller i antal röster. Att infoga är inte ett slags "medelförfarande" mellan att radera och behålla. Som det är nu när det avslutats är det 8 röster för "radera", 6 för "behåll", 1 neutral och 3 röster för att infoga. Och en omdirigering uppfattar jag absolut inte som detsamma som en infogning. Jag vill med detta inte kritisera den som avslutat omröstningen, utan hoppas det blir fler åsikter om det här, och om hur osäkra resultat ska tolkas och behandlas.  BiblioteKarin 15 mars 2010 kl. 23.27 (CET)
replies: text: Naturligtvis inte. Omdirigering är en form av radering eftersom artikel och text inte finns kvar medan i en infogning så finns text kvar i ny artikel efter att den ursprungliga artikeln blivit en omdirigering. --NERIUM 15 mars 2010 kl. 23.52 (CET)

text: Min tolkning av diskussionen var att det som ansågs relevant att infoga redan hade gjorts så, se anmälan, att därtill infoga låtlistan i artikeln om tidningen uppfattade jag som ovikt, därav enbart omdirigering vid avslut. 8 användare stödde radering, 3 infoga. Då de flesta som stödde radering hade skrivit motiveringen "enligt anmälan" såg jag det som att infogningen som gjorts var ok för dem. Bland dem som stödde behåll fanns ett ip-nummer, utan motivering, min tolkning av det är att "röster" av ip-nummer inte kan räknas, det står att "endast bekräftade användare" ska räknas vid avslut. Jag kan givetvis återställa och ändra till konsensus saknas om detta med infogning inte är ok. Höstblomma 16 mars 2010 kl. 07.50 (CET)
replies: text: : I det här fallet hade infogningen i artikeln redan skett innan den togs till SFFR efter att en användare protesterat mot att artikeln infogades och omdirigerades. Jag tycker avslutningen i detta fall är rimlig. När man väljer infogning innebär det inte att allt måste infogas, hänsyn bör tas till vad som är relevant att ha med i artikeln.--Ankara 16 mars 2010 kl. 09.54 (CET)
thread_title:  Rebell 10 år 

message: Allt utom den nya diskussionen om AIK:s resultat har hamnat under denna rubrik. Hur åtgärdas det? Fernbom2 16 mars 2010 kl. 22.15 (CET)
replies: text: Verkar vara ett misstag av den som nominerade artikeln för radering, istället borde en ny begäran ha skapats med tillägget 2 i namnet (som med Wendahl).--Ankara 16 mars 2010 kl. 22.22 (CET)
replies: text: :Blev det rätt som jag ändrade nu? BiblioteKarin 16 mars 2010 kl. 22.24 (CET)
replies: text: :: Jag tror att det brukar vara två separata undersidor, den andra med en två tillagd, alltså:

text: :: Wikipedia:Sidor föreslagna för radering/AIK-resultat genom tiderna i fotboll (första omröstningen)

text: :: Wikipedia:Sidor föreslagna för radering/AIK-resultat genom tiderna i fotboll2

text: :: På samma sätt som Wikipedia:Sidor föreslagna för radering/Philip Wendahl och Wikipedia:Sidor föreslagna för radering/Philip Wendahl2

text: :: --Ankara 16 mars 2010 kl. 22.33 (CET)
replies: text: ::: Nu bör det vara som det ska.--Ankara 16 mars 2010 kl. 22.39 (CET)
replies: text: :::: Tack för detta! Det borde jag ha kunnat räkna ut att detta var problemet, men det slog mig aldrig. Fernbom2 17 mars 2010 kl. 06.07 (CET)
thread_title:  Diskussion 2007 

message: Hur brukar vi göra med sådana här Wikipedia:Sidor föreslagna för radering/Dum som fan fall. Jag raderade artikeln eftersom det var en uppenbar klotterartikel som bestod av fem ord "Dum DUm DUm SOM FAN" och borde ha märkts med Mall:Radera istället. Ska den arkiveras som en vanligt SFFR-sida eller bara raderas?--Ankara 28 mars 2010 kl. 09.49 (CEST)
replies: text: Radera den du, om du frågar mig. Den skapades sannolikt bara i okunskap om hur vi gör i sådana fall. -- Lavallen 28 mars 2010 kl. 10.20 (CEST)
replies: text: :Praxis sedan tidigare är att vi raderar. GameOn 29 mars 2010 kl. 17.36 (CEST)
thread_title:  Hur avsluta [[Wikipedia:Sidor föreslagna för radering/Dum som fan]] 

message: Mall:Sffrinfoga har fått en ansiktslyftning - varför jag nu kan rekomendera dess användning när det känns rätt att göra så...
Anrop:  {{Sffrinfoga|Den andra sidan}}
alternativt: {{Sffrinfoga|Den andra sidan|Wikipedia:Sidor föreslagna för radering/Sidnamn2}}
Om parameter 2 utelämnas, går automatiskt länkningen till "WP:SFFR/Sidnamn", om det finns en sådan sida - annars till WP:SFFR. -- Lavallen 16 april 2010 kl. 10.40 (CEST)
thread_title:  Mall:Sffrinfoga 

message: Får en användare som är blockerad rösta? Jag antar att rösten gavs innan blockeringen Markus a 11 juni 2010 kl. 08.32 (CEST)
replies: text: Varför inte? Blockeringar används för att skydda Wikipedia, inte för att stämpla användare som olämpliga. Fast det förstås, vi röstar ju överhuvudtaget inte på SFFR, så blockerade användare får inte heller rösta ;-)

text: --LPfi 11 juni 2010 kl. 10.01 (CEST)
replies: text: : I detta fall rör det sig dock om en användare som satt i system att med hjälp av marionetter manipulera den konsensussökande, omröstningsfördömande, arbetsprocessen på SFFR och WP:AN.--Ankara 11 juni 2010 kl. 10.08 (CEST)
replies: text: ::Ok. Det är en annan sak. Marionetter är väl knappast någonsin välkomna i Wikipedia-diskussioner (vilket förstås inte betyder att en användare med fler konton inte får delta). --LPfi 11 juni 2010 kl. 19.33 (CEST)
Tack för svaren Markus a 11 juni 2010 kl. 21.53 (CEST)
thread_title:  blockerade användare 

message: Föreslår att vi skrotar den här sidan där röster som håller med X och Y är vanligare än riktiga anledningar och istället skapar en ny sida som vi kallar Wikipedia:Argument mot radering. Artiklar skulle då ha som utgångsläge läge att de skulle raderas och sen kan användare lämna argument för att den ska behållas eller att informationen ska infogas i en annan artikel. Självklart skulle inlägg som håller med X göras ogjorda. Sertion➨diskussion  11 juni 2010 kl. 16.21 (CEST)
replies: text: Det synsättet vänder jag mig principiellt mot. Min grundinställning är att - eftersom vårt syfte är att samla kunskap - alla artiklar i utgångsläget bör bevaras såvida inte någon har väldigt goda argument mot detta. /FredrikT 12 juni 2010 kl. 02.31 (CEST)
replies: text: :Det är lättare att hitta hållbara argument för att behålla relevant information än det är att förklara samt bevisa för ett, till exempel, företag att de är för små för att vara relevanta. Därav är det lättast om basläget är radera. Sertion➨diskussion 12 juni 2010 kl. 03.08 (CEST)
replies: text: ::För egen del så förespråkar jag att vi behåller sidan som den är. Jag ser inget problem i att användare nöjer sig med att hålla med. Det är givetvis bättre om alla kommer med egna argument, men jag ser det onödigt om någon annan sagt det bättre. Det är givetvis argumenten som räknas, men att se hur många som stödjer olika argument ger en viss vägledning för att bedöma argumentens styrka. / Achird 12 juni 2010 kl. 04.47 (CEST)
replies: text: :::Håller med Achird. :) -- Lavallen 12 juni 2010 kl. 09.49 (CEST)

text: ::Onekligen en intressant tanke. Ghostrider ♠ 12 juni 2010 kl. 11.59 (CEST)
replies: text: ::::FredrikT lyfter fram detta att encyklopedins uppgift är att sammanställa 'kunskap' medan Sertion använder begreppet 'relevant information'. Det är en väsentlig skillnad i begreppsanvändningen för att kunna bestämma vad man egentligen ska ägna sig åt, vilket mål och vilka syften man har. Vad som är 'relevant information' (eller ännu intressantare: Vad som är 'adekvat information' för en encyklopedi), är något som ytterst bestäms subjektivt av de enskilda personer som skriver här. Ingen skriver väl något som h*n inte bedömer som 'relevant information'! Därav mängden diskussioner och förslag till raderingar, för alla dessa individuella bedömningar om vad som är 'relevant information' är just subjektivt grundade. Är det 'kunskap' som ska förmedlas i encyklopedin WP, så är situationen annorlunda. Då ställs data samman till information som i bestämda kontext bildar en kunskapsbas. Då behövs verkligen klarhet i frågorna om relevans och om det är adekvat kunskap som förmedlas. Så här i svenska valtider, så är det ju frastande för alla som ställer upp i valet (partier, politiska organisationer, valbara personer) att använda WP som en plattform. Självklart kan därför konsensus aldrig nås om enskilda politiker (C)-partist född 1973 eller politiska rörelser (onoterade i valet) som Motkraft. Både för (C):s och Motkrafts närstående intressenter tycker det är "jätterelevant". Men är det kunskapsbärande? Imo möjligen under en artikelrubrik "Aktuell politisk ställning i Sverige 2010". En sida för alla politiska aktuella rörelser är ganska lagom. Övrigt raderas om det inte är just kunskapsspridande. Då bör man också lägga på minnet att kunskap ≠ vetskap utan bör ha vetenskapligt stöd. --IP7869 12 juni 2010 kl. 14.48 (CEST)
Att utgångsläget skulle vara radera strider flagrant mot svensk rättstradition ("hellre fria än fälla"). FredrikT uttrycker det verkligen förnämligt ovan! Påståendet att ett instämmande i ett resonemang inte är en argumentation är f ö befängt. Varför skall tio personer skriva samma sak? Måste man med egna ord formulera det någon annan redan sagt bättre då kommer ytterst få att uttala sig i diskussionerna. Men det kanske är avsikten med förslaget... Fernbom2 12 juni 2010 kl. 15.04 (CEST)

text: Jag håller med sertion i sak, men det känns onödigt att ändra ett system som är inarbetat och fungerar. Det som retar mig med SFFR är att man ofta förväntas motbevisa relevans vilket givetvis är omöjligt då relevans inte är falsifierbart. hejkompis 12 juni 2010 kl. 16.00 (CEST)

text: Vad har Sverige med det hela att göra? Tio personer ska inte skriva samma sak, ett argument blir inte tyngre bara för att det upprepas eller för att flera visar att de håller med, antingen så motbevisas det eller så stärks (kompletteras) det. Sertion➨diskussion 12 juni 2010 kl. 16.24 (CEST)

text: Vad har rättstradition med det hela att göra?  Wikipedia är inte en domstol, och artiklar är inte personer vars rättigheter kränks om de döms oskyldiga.  Eftersom artiklar ska ha källor som bevisar relevans, så tycker jag det är uppenbart att bevisbördan ska ligga på den som vill hävda relevans.  Instämmer alltså i att "radera" bör vara utgångsläget. Lsj 12 juni 2010 kl. 17.46 (CEST)
replies: text: :Jag håller med om att det är den som vill inkludera något i Wikipedia som har bördan att visa relevans och verifierbarhet, det är som det bör och snarast måste vara om minsta chans ska finnas att bygga ett trovärdigt uppslagsverk.

text: :Däremot tror jag inte att resterande del av det du (Sertion) skriver fungerar bra i praktiken. Det har varit på tapeten förr att man bara ska få lista nya argument och sedan ska någon besluta, utan att det har vunnit något stort stöd. Jag anser att det definitivt ger viktig information till avslutaren att se hur andra erfarna användare värderar redan nämnda argument. Ingen av oss sitter nämligen på en ofelbar förmåga att värdera argument, säger sig någon ha en sådan förmåga så behöver den personen utökad kontakt med marken. Att en enskild användare ska bedöma uteslutande från en lista med argument är jag övertygad kommer leda till många fler kontroversiella och bestridda avslut. Njaelkies Lea (d) 12 juni 2010 kl. 17.51 (CEST)

text: Jag har fått ett bestämt intryck att det faktiskt inte görs en kvalitativ bedlmning av argument för eller emot, utan när omröstningsveckan är til ända så räknas det rakt av för och emot. Vid oavgjort så leder det till en kommentar "konsensus ej nått". Vad har WP nått då? Kunskap eller 'relevans'? Om det är så att man använder begrepp i dessa vardagsdiskussioner, som relevans och konsensus så kanske man bör ha klart för sig vad de innebär. Alla dessa omröstningar här på SFFR ger mig ett intryck av att många har privata/subjektiva synpunkter på vad 'relevans' innebär. Jag införde ovan begreppet 'adekvat' för att få till stånd en diskussion om vad som i kunskapshänseende är adekvat att tillföra en encyklopedi. Först därefter kan man ta ställning till om det också finns relevans i att ha en artikel. Det är definitivt skillnad mellan data - information - kunskap. Det finns uppslagsverk om idrottsprestationer genom decenieer. Det är data, som kan vara både adekvata och relevanta för idrottsintresserade. Ska WP vara en 'encyklopedi'--IP7869 12 juni 2010 kl. 19.53 (CEST) för kalenderbitare av det slaget? Är det relevant? Hur ökar det allmänhetens 'kunskapsnivå' att känna till om någon sprang 400 m på en bestämd tid? Är det relevant att hålla med uppgifter om vilka pornografiska filmer som spelats in av bestämda, men anonyma, porrfilmstjärnor som har en bestämd penislängd? Även om väldigt många tycker det är superintressant, så undrar jag om det är av encyklopediskt intresse. Men det är subjektivt, så jag kan strunta i om ishockeystjärnor, porrstjärnor och omskrivna filmstjärnor ges encyklopedisk status. Men om WP behöver tigga pengar, trots alla gratis bidrag, så bör det kanske saneras t.ex. på "hemside"-sidan med artiklar. Politiker och föreningar utan särskild och utmärkande storhetsgrad bör kanske inte ges artikelutrymme här på svWP? Samtidigt håller jag helt med FredrikT om att "vi vet inte vart det bär hän", men samtidgt ska WP inte vara en forskningsdatabas. Däremot ska det vara kunskap som sprids. Och då är frågan på vilken nivå: På akademisk vetenskaplig  nivå eller på allmän "vetskapsnivå"? Idag ligger tyvärr svWp på den sistnämnda i många avseenden. (se diskussionen om rader Motkraft eller ej radera där dessa problem framkommer i ljus dager. Jag läser inte själv dessa "hemsidor" och har inget behov av Motkrafts länkar eller för den delen Alliansens länkar eller liknande. KOnstaterar mest att "jaha, här kan vem som helst skriva vad som helst och "känner" att det känns bra. Inga statsvetare besvärar sig med att yttra sig, då nivån är extremt låg. Artikeln håller inte någon kunskapsnivå alls. Ingen konsensus!? Artikeln om kyrkoherden i Tornedalen på 1600-talet innehåller åtminstone fakta/data). Psalmerna, som jag ägnar mycket kraft åt, anses irrelevanta av många. Särskilt av dem som inte alls bryr sig om att psalmerna varit ett "maktinstitut" för att forma människors medvetande historiskt. Vem orkar bry sig när vi ska diskutera fotboll och ishockey eller senaste nytt på området sexuella avvikelser? Kunskapsmässigt måste man för en encyklopedi överlevnad lyfta diskussionen en eller ett par nivåer för att ens närma sig tankarna om ett globalt perspektiv. --IP7869 12 juni 2010 kl. 19.53 (CEST)
replies: text: :Det blir lite moment 22 över SFFR om man skall uppnå konsensus och inte få hålla med föregående talare som i förslaget här ovan. En ny spännande tolkning av konsensus. --NERIUM 12 juni 2010 kl. 20.53 (CEST)
replies: text: ::Ligger mycket i det Nerium säger.  "Instämmer"-röster tillför ingen argumentation, men hjälper förvisso till att definiera konsensus.  Jag tycker fortfarande att bevisbördan ligger på den som vill behålla en artikel, men att helt göra om systemet är kanske inte motiverat. Lsj 12 juni 2010 kl. 21.42 (CEST)
thread_title:  Argument mot radering 

message: Då jag upplever att mallar tas upp för raderingsdiskussion här lite oftare än vad som är ndövändigt, har jag tagit Mall:Sffr och modifierat den till vad som för ögonblicket är . Denna är nu instoppad på sidan Mall:Hinken och spaden för att visa den text som dyker upp nu när man stoppar in denna mall på en mall-sida. - Synpunkter? (Återställ tills vidare om boten krattat mallarna.) -- Lavallen 20 juni 2010 kl. 11.48 (CEST)
replies: text: Ja,  man förstår inte vad "En undersida är ännu inte skapad, klicka här för att skapa sidan." är om man inte använt SFFR tidigare. Wikipedia är över lag väldigt kryptiskt för nybörjare på detta sätt. –dMoberg 20 juni 2010 kl. 12.54 (CEST)
replies: text: :Det var snarare formuleringen: Observera att mallar som vi tidigare har använt i artiklar inte bör raderas för att inte förstöra historiken, de bör oftast istället märkas med . jag önskade feedback på. Den formuleringen dyker bara upp i mallnamnrymden. -

text: :Men visst finns det krypitska formuleringar både här och där. - Jag har varit här i två år nu och begriper inte SFFR-processen till fullo. -- Lavallen 20 juni 2010 kl. 13.00 (CEST)
replies: text: ::Mycket bra idé att upplysa om ersatt mall och liknande. Sertion➨diskussion 20 juni 2010 kl. 13.06 (CEST)
replies: text: :::Byt kommatecknet till en punkt eller semikolon så blir det skitbra :) –dMoberg 20 juni 2010 kl. 14.03 (CEST)
thread_title:  Mallar och SFFR 

message: Vad betyder egentligen det alternativet? Radera och behåll är de två ytterligheter som den här sidan handlar om. Här diskuterar vi huruvida en artikel ska bort, eller om den ska vara kvar. Vad man ska göra med artikeln i övrigt hanteras på artikelns diskussionssida. Jag har lyft den här frågan i flera SFFR:er över åren, men aldrig fått något ordentligt svar på vad "infoga" har på SFFR att göra. SFFR handlar alltså om att behålla eller radera, och infogningar sköts normalt utanför SFFR, genom den vanliga redigeringsprocessen. Det är också viktigt att hålla diskussion om sådant på artikelns diskussionssida, för vem skulle få för sig att leta efter sådan information i ett SFFR-arkiv om det inte finns på artikelns diskussionssida? /Grillo 29 juni 2010 kl. 04.16 (CEST)
replies: text: Jag tycker inte det är det minsta konstigt. namnet säger visserligen att det handlar om radering, men vad det landar i är till slut att avgöra relevans, och då tycker jag det finns minst tre tänkbara nivåer: inte relevant, relevant att ta upp i annan artikel, relevant nog för egen artikel. "Infoga" motsvarar då den andra nivån.

text: andejons 29 juni 2010 kl. 08.00 (CEST)
replies: text: :Infoga används ju t.ex. när man anser att artikeln inte ska vara kvar men att det ändå kan vara värt att behålla rubriken som en redirect. Vid radera vill man inte det utan anser att artikeln i sin helhet skall försvinna (länken blir röd). -Ulla 29 juni 2010 kl. 08.03 (CEST)
replies: text: :: Jag instämmer med de båda närmast föregående! Principiellt är jag visserligen benägen att ge Grillo rätt, men av praktiska skäl är det lämpligt att hantera sammanslagningsdiskussioner på samma plats, när den möjligheten är aktuell. F ö står det på artikelns diskussionssida att den har varit uppe till behandling här. Fernbom2 29 juni 2010 kl. 08.21 (CEST)

text: Det beror nog på att vissa röstar för att en artikel skall få finnas kvar eller inte medan andra röstar för att informationen i en artikel skall få finnas kvar eller inte. I och med att en artikel som fått flest raderaröster raderas utan att informationen förs över måste alternativet infoga, som då betyder radera artikeln men spara informationen, få finnas. Lite då och då ser man raderaröster där det verkar som om användaren tror att informationen automatiskt går över i en annan artikel för att förtydliga är det bra att alternativet infoga finns. --NERIUM 29 juni 2010 kl. 08.44 (CEST)
replies: text: :Det låter konstigt, SFFR har väl alltid handlat om fall där man vill använda raderingsfunktionen, det vill säga ta bort artikeln, inte innehållet. Vad man skall göra med innehållet ifall artikeln raderas kommer av naturliga skäl upp till diskussion samtidigt och det är därför det kan vara bra med alternativ som "infoga", men en ren diskussion bara om innehållet i en artikel ska inte väckas på SFFR. Ulla 29 juni 2010 kl. 13.11 (CEST)
replies: text: ::Jag har aldrig sett någon föra över innehållet till en annan artikel när resultatet blivit radera så vill man spara innehållet men inte artikeln så måste alternativet infoga finnas med. Rösta radera och vilja ha innehållet i artikeln kvar går inte eftersom det aldrig skulle genomföras. --NERIUM 29 juni 2010 kl. 13.24 (CEST)
replies: text: :::Men ändå menar du att det finns de som röstar om innehållet snarare än artikeln? -Ulla 29 juni 2010 kl. 13.30 (CEST)
replies: text: ::::Definitioner är inte wikipedias starka sida så i alla händelser här så tolkar var användre in sin egen tolkning (vilket nödvändigtvis inte behöver vara dåligt). Så det finns de som röstar radera i tron om att innehållet kommer andra artiklar till godo medans andra läser in att den texten som är raderad är för evigt förbjuden på wikipedia, och hela skalan där emellan. --NERIUM 29 juni 2010 kl. 13.49 (CEST)

text: Nog rädd att jag tycker infogningar alltför ofta leder till ämnesröta i artiklarna. Men vet inte vad en artikel egentligen handlar om alltför ofta. - Ha infoga som alternativ till radering ger ännu mer krystade resultat. -- Lavallen 29 juni 2010 kl. 15.21 (CEST)
replies: text: :Jag ser inte varför man inte kan infoga (relevanta delar av) artikelinnehållet i en annan artikel medan omröstningen pågår, är väll bättre än att man säger att någon annan borde göra det. Srtn 29 juni 2010 kl. 15.24 (CEST)
replies: text: ::Skall någon annan göra det under omröstningen är det väl ändå någon annan. --NERIUM 29 juni 2010 kl. 15.39 (CEST)
replies: text: :::Det jag menade var att personer som tänker rösta infoga bör infoga det de tycket bör infogas dit de tycker att det bör infogas direkt, istället för att skriva att någon annan bör göra det. Srtn 29 juni 2010 kl. 15.45 (CEST)
replies: text: ::::De som vill infoga skriver inte att någon annan kan göra det. De som avslutar SFFR kan lika gärna vara de som vill infoga, radera eller behålla så infogningen bör ske efter SFFR. Att en "grupp" måste göra något innan avslut verkar konstigt när det lika gärna kan ske efter. --NERIUM 29 juni 2010 kl. 15.54 (CEST)
Infoga innan samtalet avslutas är knappast lämpligt, eftersom den bearbetningen bör göras ogjord i det fall artikeln behålls. Låt gå för att man gör det om övervikten för radera är tydlig, men om så inte är fallet är det inte jämförbart med att förbättra den diskuterade sidan. Fernbom2 29 juni 2010 kl. 16.07 (CEST)

text: Varför då? Om informationen passar bättre i en annan artikel så gör den det. Om den inte gör det så kommer texten att flyttas tillbaka. Allt enligt konsensustanken. Att viss information i artikel a passar bättre i artikel b, betyder inte att artikel a nödvändigtvis behöver raderas. /Grillo 1 juli 2010 kl. 04.06 (CEST)
replies: text: :Ja, om det endast handlar om delar av artikeln stämmer det att det kan vara lämpligt att flytta informationen i vissa fall. Fernbom2 1 juli 2010 kl. 05.40 (CEST)

text: : Det är aldrig lämpligt att någon går in och gör en ändring mitt i en diskussion av narurliga skäl. Många diskussioner har kommit fram till något bra som sedan inte blivit genomfört eftersom någon annan mitt i diskussionen gjort något helt annat som inte varit helt lyckat vilket antingen har startat redigeringskrig eller slutat med att det felaktiga/mindre bra har varit kvar. --NERIUM 1 juli 2010 kl. 08.21 (CEST)
replies: text: :: Förbättring av de artiklar som diskuteras här är högeligen önskvärda även under samtalet! Andra åtgärder (som fullständig infogning) är däremot i allmänhet mindre lyckade! Fernbom2 1 juli 2010 kl. 08.30 (CEST)
replies: text: :::Visst, även om förbättringar i texten kan göras under diskussionens gång så ska själva resultatet av diskussionen genomföras först när diskussionen avslutas och genomförs då förstås av den som avslutar diskussionen. Den som avslutar diskussionen är förhoppningsvis en person som är relativt neutral till sakfrågan (behöver inte ha hållit sig neutral, men ska helst inte ha starka känslor för ämnet åt ena eller andra hållet) och bara ser till att genomföra det konsensus som har diskuterats fram. -Ulla 1 juli 2010 kl. 13.37 (CEST)
thread_title:  Alternativet "infoga" 

message: För flera år sedan fanns en praxis att 75% majoritet behövdes för radering. Idag brukar inga sådana siffror nämnas. Dessutom är det inte ovanligt med resultatet "konsensus saknas". Hur ska vi tolka det?
Jag har ett förslag: Om inget alternativ (radera/behåll/neutral/infoga) ensamt får över 50% majoritet och debatten avstannat, så saknas konsensus. Artikeln bör behållas, och hållas öppen för redigering. Den kan, och bör, tas upp på SFFR igen om det finns grund för en ny diskussion (nya källor, ändrade relevanskriterier etc) eller ett år efter förra diskussionen. Vad säger ni? /Yvwv [y'vov] 25 augusti 2010 kl. 00.12 (CEST)
replies: text: Emot. Vi bör grunda sffr-bedömningarna på diskussion och inte räkning av röster. I övrigt tycker jag "konsensus saknas" blir fullständigt meningslöst om man inte av slentrian kunna ta upp en artikel för en ny bedömning efter en tid. Några ändrade omständigheter som du räknar upp torde inte behövas. I annat fall tycker jag vi ska ta bort avslutningsalternativet "konsensus saknas", för det bör rimligen betyda att diskussionen ska startas på nytt efter ett tag och inte vara ett slutligt avgörande. Ett slutligt avgörande bör vara tydligt radera eller behåll.Obelix 25 augusti 2010 kl. 00.21 (CEST)

text: Jag antar förresten att Yvwv inte menar i sitt förslag alternativet "neutral", för en diskussion kan ju orimligen avslutas med "neutral". Obelix 25 augusti 2010 kl. 00.23 (CEST)
replies: text: :Detta att väga argument låter bra, men är svårt att tillämpa i praktiken. Vem har auktoriteten att oemotsagt kunna avgöra att den linje som två tredjedelar (den ungefärliga gräns jag brukar räkna med som tydligt utslag) står för är orimlig och dåligt underbyggd? "Röster" helt utan motivering kan möjligen lämnas utan avseende, men även det är inte alltid lämpligt - trots att man ständigt bör påpeka vikten av att åtminstone hänvisa till någon annan. Strävan bör vara att uppnå en samsyn, men det är normalt bäst att avsluta senast efter ungefär en vecka, i stället för att låta det pågå i det oändliga (som på "Problematiska kategorier). Däremot torde det vara självklart att de som inte får tydligt utslag kan tas upp igen. Kanske borde vi rent av skaffa rutiner för att detta sker automatiskt. Men i så fall bör det absolut inte gå för kort tid emellan, utan minst ett halvår, gärna ett år. Fernbom2 5 oktober 2010 kl. 13.24 (CEST)
replies: text: ::Att avsluta "senast" efter en vecka tycker jag låter lite väl snabbt. Om utgången ser given ut efter en vecka kan man gärna avsluta men jag ser inget problem med att låta en diskussion vara liggande i två veckor. Angående okommenterade röster är de ett problem och de kan i min mening i princip bortses ifrån. Att bara skriva "som nn" är inte optimalt men det visar i alla fall hur användaren har resonerat. Jag håller med om att artiklar som avslutas med konsensus saknas borde tas upp igen. Risken är nog ganska stor att det blir samma resultat men det kan ändå vara av intresse. /-nothingman- 5 oktober 2010 kl. 14.41 (CEST)

text: :: Jag tycker inte det är självklart att på nytt ta upp artiklar där konsensus saknades. Ofta handlar det om att vi har ungefär lika grupper som tycker att den typens artiklar skall behållas respektive raderas. Att då ta upp artikeln tills endera falangen inte är välrepresenterad låter illa. Bättre att pröva med tydligare fall för att söka rätt på var skiljelinjen går. När det verkar som om åsikterna förskjutits eller nya argument hittats kan man ta upp äldre fall för ny prövning. Det är frustrerande att på nytt föra en diskussion som stampade på stället redan förra gången, absolut inget att slösa resurser på. --LPfi 5 oktober 2010 kl. 16.39 (CEST)
replies: text: ::: 75% majoritet behövdes för radering är väl bra som det är. --NERIUM 5 oktober 2010 kl. 20.26 (CEST)
Jag instämmer med NERIUM och egentligen även med LPfi. Jag förespråkar inte rutiner för återupptagande. Det jag säger är att om sådana införs måste det gå mer än ett par månader emellan. Och jag vidhåller - mot -nothingman- - att det under normala omständigheter inte skall ta längre tid än en vecka. Men visst kan det finnas skäl att låta det ta både tio och fjorton dagar, om samtalet fortsätter och är konstruktivt. Den åtgärd som ett IP-nummer gjort med T4-skolan ställer jag mig därför frågande inför. Fernbom2 6 oktober 2010 kl. 14.47 (CEST)

text: Ja, diskussionen om T4-skolan avslutades för tidigt. Ger man ärendet mer tid så hinner deltagarna att eventuellt omvärdera sina åsikter så att man kommer närmare konsensus. / Achird 6 oktober 2010 kl. 16.02 (CEST)

text: [redigeringskonflikt] En sak jag tycker att man måste beakta när man väger samman argument visavi mängd "röster" är huruvida nya fakta framkommit efter det att många personer redan sagt sitt. "Radera-röster" lagda innan viktiga nya, relevanspåvisande fakta framlagts bör t ex tillmätas mindre vikt än motsvarande röster lagda efter att sådana fakta blivit kända. En del går förvisso själva in och flyttar sina "röster" i sådana lägen, men jag tror att man långt ifrån kan utgå att alla följer diskussionens utveckling så aktivt. /FredrikT 6 oktober 2010 kl. 16.04 (CEST)
replies: text: :Ja detta är ett problem. Men att göra som du beskriver, vilket jag tolkar som att gå in och "gissa" att andra användare skulle ångra sig om de bara fortsatt att följa diskussionen, är mycket farligt. Jag bevakar alla SFFR-diskussioner jag lägger en "röst" i och det skulle vara ohållbart att gå in och skriva "jag tycker fortfarande som jag gör" så fort någon har lagt fram något som vissa skulle kunna tolka som viktig fakta. Jag har kvar min ståndpunkt tills jag själv går in och ändrar den. Jag känner dock som sagt igen problemet, ibland framkommer det saker under diskussionen som de som sa sin synpunkt tidigt tycks missa. /-nothingman- 6 oktober 2010 kl. 16.25 (CEST)
replies: text: ::För att konkretisera har jag ett flertal gånger varit med om att stubbartiklar om skådespelare fått massor av "radera-röster" med motiveringar av typen "bara några enstaka filmroller" o dyl. Därefter har jag eller någon annan kunnat få fram uppgifter om att personen även varit t ex känd teaterskådespelare, författare eller gjort något annat av relevans vid sidan om de enstaka filmrollerna. I sådana fall borde dessa raderaröster så att säga anses "argumentsmässigt underkända i sak". /FredrikT 6 oktober 2010 kl. 16.46 (CEST)
replies: text: :::Ok då missförstod jag dig lite, ber om ursäkt. I sådana uppenbara fall känns det givet att lägga mindre vikt vid sådana röster. /-nothingman- 6 oktober 2010 kl. 16.52 (CEST)
thread_title: Hur stor majoritet behövs för konsensus, och vad göra när konsensus saknas?

message: Man skulle nog kunna säga att detta tillhör de mindre och mer obetydliga frågorna, men jag skulle vilja att vi SFFR börjar använda # istället för * när vi lägger våra röster. Det blir lättare att hålla koll på hur röstfördelningen ser ut. Ett konkret exempel på där detta skulle vara till stor hjälp är den nu pågående omröstningen om skotten i Malmö 2010. Varför använder vi punkter istället för nuffror? Jag tycker vi borde ändra på detta. dnm (d | b) 28 oktober 2010 kl. 01.58 (CEST)
replies: text: Vi hade det tidigare, men eftersom sffr inte är en omröstning och det inte handlar om röstfördelning och rösträkning, utan de argument som förs fram, så togs det bort. / Elinnea 28 oktober 2010 kl. 02.22 (CEST)
replies: text: : Ah, det är ett gott skäl nog, men för att problematisera lite: Finns det inte väldigt stora bekymmer med den bedömningsgrunden? Vem säger att ett argument är bra eller dåligt och ger detta inte de som besitter begränsad argumentativ förmåga en oerhörd nackdel? Min upplevelse av SFFR är att det just handlar om rösträkning, annars skulle flera artiklar som blivit "behåll", eller näramre "konsensus saknas", raderats. Men egentligen, oavsett om det är eller inte är antalet röster som avgör i det idealiska eller reella så underlättar ändå siffror en översikt (det är just översikten jag är ute efter, inte en förändring i bedömningsgrunden). dnm (d | b) 28 oktober 2010 kl. 02.50 (CEST)
replies: text: :: Med numrerade punkter så är risken ännu större att användare missförstår hur SFFR fungerar och tror att det är en omröstning där i första hand antalet röster räknas. Nu är det ju argumentens styrka som räknas. Hur många som angett samma eller likartade argument kan däremot ge en fingervisning om argumentens styrka. / Achird 28 oktober 2010 kl. 07.02 (CEST)
replies: text: ::: Det sista påpekandet är oerhört viktigt! Ibland har det framställts som att endast "egna" argument skall räknas, men det blir alldeles orimligt. Instämmanden är motiverade röster. Står det däremot ingenting alls måste man i regel bortse från uttalandet. Fernbom2 17 november 2010 kl. 06.14 (CET)
thread_title:  Nuffror istället för punkter