Diskussion:Tändstickspalatset

message: Är inte ute efter att märka ord men, Citat: "Bland annat är det mycket påkostade stora konferensrummet böjt och har ett specialtillverkat likaledes böjt konferensbord,..." . Ska det inte vara ovalt konf.rum och ovalt konf. bord.? Lidingo 4 juni 2009 kl. 17.55 (CEST)
replies: text: Hej, Rätt ska förstås vara rätt, och i detta fall vore 'ovalt' fel, då rummet är "böjt"! :) Det finns antagligen något mer korrekt geometriskt begrepp. Kortsidorna är raka, medan långsidorna är böjda, troligen båda med en radie som utgår ungefär från dianafontänens position. Osäker på om kortsidorna är parallella, eller om de så att säga utgör delar av samma radie (dvs "pekar" mot fontänen). Den som förstår vad jag menar får förstås gärna beskriva det hela tydligare. Allt gott, /Urbourbo 4 juni 2009 kl. 19.20 (CEST)
thread_title: Interiör

message: Nuvarande wikitext säger att byggnaden var huvudkontor för Swedish Match (som företaget heter idag) år 1931-1991, detta baseras på en DN-artikel som ser ut att vara en intervju med Richard Andersson, framgår dock inte vem han är i sammanhanget . En bekant som arbetade på företaget på 60-talet uppger däremot att då fanns huvudkontoret i Jönköping där koncernchefen satt, och enligt företagets hemsida framgår att "Svenska Tändsticks AB:s huvudkontor flyttar tillbaka till Stockholm 1972." . Alltså verkar inte Tändstickspalatset varit huvudkontor under hela tiden 1931-1991. Därför är jag skeptisk mot DN-artikeln som källa på denna punkt. Någon som vet om detta står i någon av böckerna eller i en mer säker källa? --MartinL (diskussion) 13 maj 2014 kl. 13.23 (CEST)
Efter att ha studerat länk 2 ovan till Swedish Match webbsida med företagshistoria så framgår att huvudkontoret flyttade till Jönköping under 1930-talet och flyttade sedan tillbaka till Stockholm 1972. Jag har nu uppdaterat artikeltexten enligt det och satt länken som referens. --MartinL (diskussion) 13 maj 2014 kl. 21.54 (CEST)
thread_title:  Huvudkontor 

message: Det verkar förekomma olika uppgifter om byggnadsår för Tändstickspalatset på olika ställen på internet. Så också i nuvarande wikitext. De vanliga uppgifterna är 1929-1931 samt 1926-1928. Är det någon som kan bringa klarhet i detta ämne, är det olika byggfaser tex? Finns någon mer tillförlitlig källa, tex bok, arkitektregister eller liknande? --MartinL (diskussion) 13 maj 2014 kl. 13.27 (CEST)
replies: text: Tändstickspalatset byggdes i "rekordfart" med byggstart i september 1926 och stod helt färdig i november 1928. Inflyttning skedde redan i fanrauri/april 1928.--Holger.Ellgaard (diskussion) 20 maj 2017 kl. 14.40 (CEST)
thread_title:  Byggnadsår 

message: Resultatet blev att artikeln blev bra enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i en vecka och
* fått minst sex utmärkt- eller bra-röster och
* inga stöder inte-röster.Tostarpadius (diskussion) 20 mars 2018 kl. 16.05 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
=== Tändstickspalatset ===
Nominerad av Sjunnesson (diskussion) 6 mars 2018 kl. 11.19 (CET)
 
Artikeln är välskriven, uttömmande, välförsedd med bilder och väl källbelagd.
 
;Stöder för utmärkt
#Yger (diskussion) 17 mars 2018 kl. 19.23 (CET) då jag missat fakta vid tidigare genomläsning
# Reddarn (diskussion) 18 mars 2018 kl. 10.16 (CET) Artikeln är tillräckligt uttömmande för att kunna erhålla utmärkt status.
# Jan Arvid Götesson (diskussion) 18 mars 2018 kl. 12.01 (CET) Holger.Ellgaard kan nog göra artikeln ännu bättre, men detta är redan gott nog.
# Fem5 (diskussion) 19 mars 2018 kl. 21.52 (CET) Artikeln är tillräckligt uttömmande tycker jag. Det går förstås alltid att lägga till mer, men mer är inte alltid bättre i ett uppslagsverk. Det enda som får mig att tveka lite är att det finns några avsnitt utan angiven källa. Men i det stora hela känns det som en negligerbar skönhetsfläck som inte ska stoppa den från sin guldstjärna.
;Stöder för bra
# Tostarpadius (diskussion) 6 mars 2018 kl. 16.17 (CET) Artikelns omfång är på gränsen till utmärkt, men den hamnar under när allt vägs samman.
#*Yger (diskussion) 10 mars 2018 kl. 13.09 (CET) väldigt trevlig och "utmärkt" inom det som ligger i artikeln. Men det skulle gå tillför mycket: hur statusen användes, hur byggnaden använts, mindre ändringar över åren etc
# TernariusD 16 mars 2018 kl. 11.24 (CET) Inte tillräckligt uttömmande för "utmärkt" (se Ygers kritik), men uppfyller emm klart kraven för "bra".
# Ascilto (diskussion) 17 mars 2018 kl. 12.31 (CET) Med diskussionsinlägg
;Stöder inte
 
;Diskussion
Kul att några användare har lämnat sin röst. ”Bra” tycker jag är helt OK, men jag kan inte hålla med om att ”mycket” mer skulle kunna tillfogas artikeln. Hur byggnaden används framgår och även de få byggtekniska förändringar som genomfördes under årens lopp, liksom de något trassliga ägarförhållanden efter Kreugerkraschen som beskrivs under ”Husets vidare öden”. Det glädjande med Tändskickspalatset är just att huset sedan det byggdes 1928 är så pass bra intakt, även vad gäller lös inredning trots många olika ägare och hyresgäster.--Holger.Ellgaard (diskussion) 17 mars 2018 kl. 11.18 (CET)
replies: text: Artikeln är intressant, välskriven och väldisponerad, men jag röstar "bra" av flera skäl. Delar av artikeln är inte försedda med fotnoter utan vilar på allmänna källor. Några av källorna är diffust adresserade, när en källa utgörs av en dagstidnings- eller tidskriftsartikel tycker jag att den skall ställas upp på samma sätt som en boktitel, t.ex. Petter Eklund: Historiens vingslag i Kreugers magnifika palats, Antik & aktion nr 9 2016. Det gör att man får en tydligare bild av vad för slags källa det är frågan om. Jag är inte övertygad om att avsnittet Arkitektur är uttömmande. Det framstår i sammanhanget som underligt att potentiellt viktiga källor inte kommit till användning utan lagts under Vidare läsning. I Libris finns ytterligare potentiellt viktiga källor, främst boken Anna Karin Edblom: Tändstickspalatset : en studie i svensk tjugotalsarkitektur, Uppsala 1984 (55 sidor) och häftet Lena Ramberg Sörensen: Tändstickspalatset, Stockholm 2002 (15 sidor). Befinner man sig i Stockholm är ett par timmar på KB ingen stor uppoffring, där kan man också gratis skanna boksidor i lättanvända och snabbarbetade maskiner. /Ascilto (diskussion) 17 mars 2018 kl. 12.31 (CET)
replies: text: :Tack för dina synpunkter. "Vidare läsning" hänger kvar från tidigare version (innan jag utökade artikeln), jag lät det stå kvar. Men jag ska försöka läsa dem likaså de av dig nämnda titlarna och se om det finns intressant material i dem. Det hinner jag dock inte under den här nomineringen.--Holger.Ellgaard (diskussion) 17 mars 2018 kl. 16.26 (CET)

text: Jag är nog själv färgad av att min pappa på 1960-talet hade sitt kontor i byggnaden i en verksamhet som upptog 5-10 rum, och att jag själv var inne där några gånger. Den verksamheten nämns inte och jag vet också och det blev en stor apparat när han ville få till en toalett i lokalerna, och har alltid undrat om sådana saker innebar ett brott mot k-märkningen, men å andra sidan behöver ju sådan saker justeras över tiden (de lokalerna i sig var sedan mycket ordinära).Yger (diskussion) 17 mars 2018 kl. 17.11 (CET)
replies: text: :Bland hyresgästerna fanns några statliga verk som Exportkreditnämnden, Statens industrikommission och Svenska spannmålsföreningen. Dessutom hyrde ett antal privata företag, vilka framgår inte av källorna. Att installera en ny toalett är i alla fall inget brott mot k-märkningen :-) --Holger.Ellgaard (diskussion) 17 mars 2018 kl. 17.44 (CET)
replies: text: ::om du lägger in denna första mening och början av andra, så får du en utmärkt röst av mig.Yger (diskussion) 17 mars 2018 kl. 17.49 (CET)
replies: text: :::@ Yger: Det står redan under "Husets vidare öden", första avsnitt :-) --Holger.Ellgaard (diskussion) 17 mars 2018 kl. 18.23 (CET)
replies: text: :::: Jag vill markera att jag håller fast vid min röst. Tostarpadius (diskussion) 18 mars 2018 kl. 12.59 (CET)
replies: text: :::::Jag instämmer nog med . I förhållande till artikeln i stort verkar avsnittet "Arkitektur" rätt magert. Avsnittet "Husets vidare öden" verkar långt ifrån fullständigt; det förekommer ofta formuleringar av typen "Bland hyresgästerna fanns ...", "Dessutom hyrde några större och mindre privata företag", "Under årens lopp har en del ombyggnader och anpassningar förändrat interiören och planlösningen ..." som ger intrycket att det finns mer att berätta om huset. Liksom Ascilto är jag bekymrad över att man inte utnyttjat alla tillgängliga källor. Det förtjänar att påpekas att min kritik rör småsaker, artikeln är verkligen mycket bra, men för nivån "utmärkt" anser jag att vi bör ha mycket höga krav. / TernariusD 18 mars 2018 kl. 13.23 (CET)
Egentligen är det möjligt att avsluta med bra, men då mycket hänt det senaste dygnet bör det anstå åtminstone till på tisdag. Tostarpadius (diskussion) 18 mars 2018 kl. 13.01 (CET)

text: Bra med alla synpunkter! Ännu bättre om de hade kommit på granskningssidan. Tillåt mig bara att kommentera några av dem. Avsnittet ”Arkitektur” har kritiserats för att vara ”magert”. Husets arkitektur beskrivs utförligt i avsnitten ”Exteriör” och ”Interiör” medan avsnittet ”Arkitektur” skall ses som mera översiktligt. Jag funderar på att döpa om rubriken ”Arkitektur” till ”Arkitektur, allmänt” som skulle passa bättre. Det har även framförts kritik beträffande svävande formuleringar om vilka hyresgäster som fanns efter Kreugerkraschen. De viktigaste hyresgäster och ägare (och det är många) är redovisade med namn. Mindre, okända hyresgäster är inte relevanta för artikelns kvalitet. Även de största ombyggnader (t.ex. banksalen) redovisas. I artikeln står även att flera ombyggnader och anpassningar återställdes av nuvarande hyresgäst till sitt ursprungliga skick. Jag anser därför att tidigare ombyggnader som numera är återställda är ointressanta för artikeln.--Holger.Ellgaard (diskussion) 19 mars 2018 kl. 10.04 (CET) 
</div>
----
thread_title: Antagen till bra

message: Nominerad av Sjunnesson (diskussion) 6 mars 2018 kl. 11.19 (CET)
 
Artikeln är välskriven, uttömmande, välförsedd med bilder och väl källbelagd.
 
;Stöder för utmärkt
#Yger (diskussion) 17 mars 2018 kl. 19.23 (CET) då jag missat fakta vid tidigare genomläsning
# Reddarn (diskussion) 18 mars 2018 kl. 10.16 (CET) Artikeln är tillräckligt uttömmande för att kunna erhålla utmärkt status.
# Jan Arvid Götesson (diskussion) 18 mars 2018 kl. 12.01 (CET) Holger.Ellgaard kan nog göra artikeln ännu bättre, men detta är redan gott nog.
# Fem5 (diskussion) 19 mars 2018 kl. 21.52 (CET) Artikeln är tillräckligt uttömmande tycker jag. Det går förstås alltid att lägga till mer, men mer är inte alltid bättre i ett uppslagsverk. Det enda som får mig att tveka lite är att det finns några avsnitt utan angiven källa. Men i det stora hela känns det som en negligerbar skönhetsfläck som inte ska stoppa den från sin guldstjärna.
;Stöder för bra
# Tostarpadius (diskussion) 6 mars 2018 kl. 16.17 (CET) Artikelns omfång är på gränsen till utmärkt, men den hamnar under när allt vägs samman.
#*Yger (diskussion) 10 mars 2018 kl. 13.09 (CET) väldigt trevlig och "utmärkt" inom det som ligger i artikeln. Men det skulle gå tillför mycket: hur statusen användes, hur byggnaden använts, mindre ändringar över åren etc
# TernariusD 16 mars 2018 kl. 11.24 (CET) Inte tillräckligt uttömmande för "utmärkt" (se Ygers kritik), men uppfyller emm klart kraven för "bra".
# Ascilto (diskussion) 17 mars 2018 kl. 12.31 (CET) Med diskussionsinlägg
;Stöder inte
 
;Diskussion
Kul att några användare har lämnat sin röst. ”Bra” tycker jag är helt OK, men jag kan inte hålla med om att ”mycket” mer skulle kunna tillfogas artikeln. Hur byggnaden används framgår och även de få byggtekniska förändringar som genomfördes under årens lopp, liksom de något trassliga ägarförhållanden efter Kreugerkraschen som beskrivs under ”Husets vidare öden”. Det glädjande med Tändskickspalatset är just att huset sedan det byggdes 1928 är så pass bra intakt, även vad gäller lös inredning trots många olika ägare och hyresgäster.--Holger.Ellgaard (diskussion) 17 mars 2018 kl. 11.18 (CET)
replies: text: Artikeln är intressant, välskriven och väldisponerad, men jag röstar "bra" av flera skäl. Delar av artikeln är inte försedda med fotnoter utan vilar på allmänna källor. Några av källorna är diffust adresserade, när en källa utgörs av en dagstidnings- eller tidskriftsartikel tycker jag att den skall ställas upp på samma sätt som en boktitel, t.ex. Petter Eklund: Historiens vingslag i Kreugers magnifika palats, Antik & aktion nr 9 2016. Det gör att man får en tydligare bild av vad för slags källa det är frågan om. Jag är inte övertygad om att avsnittet Arkitektur är uttömmande. Det framstår i sammanhanget som underligt att potentiellt viktiga källor inte kommit till användning utan lagts under Vidare läsning. I Libris finns ytterligare potentiellt viktiga källor, främst boken Anna Karin Edblom: Tändstickspalatset : en studie i svensk tjugotalsarkitektur, Uppsala 1984 (55 sidor) och häftet Lena Ramberg Sörensen: Tändstickspalatset, Stockholm 2002 (15 sidor). Befinner man sig i Stockholm är ett par timmar på KB ingen stor uppoffring, där kan man också gratis skanna boksidor i lättanvända och snabbarbetade maskiner. /Ascilto (diskussion) 17 mars 2018 kl. 12.31 (CET)
replies: text: :Tack för dina synpunkter. "Vidare läsning" hänger kvar från tidigare version (innan jag utökade artikeln), jag lät det stå kvar. Men jag ska försöka läsa dem likaså de av dig nämnda titlarna och se om det finns intressant material i dem. Det hinner jag dock inte under den här nomineringen.--Holger.Ellgaard (diskussion) 17 mars 2018 kl. 16.26 (CET)

text: Jag är nog själv färgad av att min pappa på 1960-talet hade sitt kontor i byggnaden i en verksamhet som upptog 5-10 rum, och att jag själv var inne där några gånger. Den verksamheten nämns inte och jag vet också och det blev en stor apparat när han ville få till en toalett i lokalerna, och har alltid undrat om sådana saker innebar ett brott mot k-märkningen, men å andra sidan behöver ju sådan saker justeras över tiden (de lokalerna i sig var sedan mycket ordinära).Yger (diskussion) 17 mars 2018 kl. 17.11 (CET)
replies: text: :Bland hyresgästerna fanns några statliga verk som Exportkreditnämnden, Statens industrikommission och Svenska spannmålsföreningen. Dessutom hyrde ett antal privata företag, vilka framgår inte av källorna. Att installera en ny toalett är i alla fall inget brott mot k-märkningen :-) --Holger.Ellgaard (diskussion) 17 mars 2018 kl. 17.44 (CET)
replies: text: ::om du lägger in denna första mening och början av andra, så får du en utmärkt röst av mig.Yger (diskussion) 17 mars 2018 kl. 17.49 (CET)
replies: text: :::@ Yger: Det står redan under "Husets vidare öden", första avsnitt :-) --Holger.Ellgaard (diskussion) 17 mars 2018 kl. 18.23 (CET)
replies: text: :::: Jag vill markera att jag håller fast vid min röst. Tostarpadius (diskussion) 18 mars 2018 kl. 12.59 (CET)
replies: text: :::::Jag instämmer nog med . I förhållande till artikeln i stort verkar avsnittet "Arkitektur" rätt magert. Avsnittet "Husets vidare öden" verkar långt ifrån fullständigt; det förekommer ofta formuleringar av typen "Bland hyresgästerna fanns ...", "Dessutom hyrde några större och mindre privata företag", "Under årens lopp har en del ombyggnader och anpassningar förändrat interiören och planlösningen ..." som ger intrycket att det finns mer att berätta om huset. Liksom Ascilto är jag bekymrad över att man inte utnyttjat alla tillgängliga källor. Det förtjänar att påpekas att min kritik rör småsaker, artikeln är verkligen mycket bra, men för nivån "utmärkt" anser jag att vi bör ha mycket höga krav. / TernariusD 18 mars 2018 kl. 13.23 (CET)
Egentligen är det möjligt att avsluta med bra, men då mycket hänt det senaste dygnet bör det anstå åtminstone till på tisdag. Tostarpadius (diskussion) 18 mars 2018 kl. 13.01 (CET)

text: Bra med alla synpunkter! Ännu bättre om de hade kommit på granskningssidan. Tillåt mig bara att kommentera några av dem. Avsnittet ”Arkitektur” har kritiserats för att vara ”magert”. Husets arkitektur beskrivs utförligt i avsnitten ”Exteriör” och ”Interiör” medan avsnittet ”Arkitektur” skall ses som mera översiktligt. Jag funderar på att döpa om rubriken ”Arkitektur” till ”Arkitektur, allmänt” som skulle passa bättre. Det har även framförts kritik beträffande svävande formuleringar om vilka hyresgäster som fanns efter Kreugerkraschen. De viktigaste hyresgäster och ägare (och det är många) är redovisade med namn. Mindre, okända hyresgäster är inte relevanta för artikelns kvalitet. Även de största ombyggnader (t.ex. banksalen) redovisas. I artikeln står även att flera ombyggnader och anpassningar återställdes av nuvarande hyresgäst till sitt ursprungliga skick. Jag anser därför att tidigare ombyggnader som numera är återställda är ointressanta för artikeln.--Holger.Ellgaard (diskussion) 19 mars 2018 kl. 10.04 (CET) 
</div>
----
thread_title:  Tändstickspalatset