Diskussion:Anarkism/Arkiv

message: tog bort global intifada som inspirerat anarkistska... förstår inte hur man kan komma fram till det? autonoma isf. sen är inte abc uppmärksammade
--Βονγομαν 26 augusti 2007 kl. 21.23 (CEST)--Βονγομαν 26 augusti 2007 kl. 21.23 (CEST)
Varför anser 217.211.91.247 det så viktigt att radera språklänkarna? // Liftarn 12 december 2002 kl.10:23 (CET)
replies: text: Sidan "An Anarchy FAQ", som jag länkade, hävdar med bestämdhet att anarkism inte är en "ideologi" utan en socialekonomisk och politisk teori.  "The difference is very important. Basically, theory means you have ideas; an ideology means ideas have you. Anarchism is a body of ideas, but they are flexible, in a constant state of evolution and flux, and open to modification in light of new data. As society changes and develops, so does anarchism."

text: Men det kanske snarast är en diskussion om vad som ska anses vara en ideologi?  --Algorhythm 12 februari 2003
replies: text: :Bara för anarkismen är motsåndare till den auktoritära kommunismen så kan den inte kallas vänster?!? Jag vet att det är trendigt --Βονγομαν 26 augusti 2007 kl. 21.23 (CEST)att förkasta höger-vänster-skalan men anarkismen är vänster vare sig man vill det eller inte... 83.226.128.171 12 december 2004 kl.02.07 (CET)
replies: text: ::Höger-vänster är bara namn. Förkasta, förkasta! --En antikapitalistisk anarkist 213.67.108.142 22 juni 2005 kl.22.51 (CEST)
replies: text: :::Majoriteten av anarkisterna genom historien (även idag skulle jag nog vilja påstå) har varit anarkistiska KOMMUNISTER (anarko-kommunister). Kropotkin, Goldmann, Malatesta, Puente, Berneri, Berkman, Bookchin, Galleani, Makhno.. för att bara nämna ett litet urval. Att då påstå att "anarkismen inte är vänster" är bara rent nonsens. (Och vad är "vänstern" egentligen?) Håller dock med om att det är problematiskt att säga att anarkismen är en ideologi då dess idéhistoria är så bred, spretig och ibland motsägande att definitionen av en sådan "ideologi" skulle bli fullständigt innehållslös. Jag skulle nog snarare vilja dra till med "politisk idétradition som inriktar sig på arbetarklassens självständiga (autonoma) och direkta kamp mot kapitalet och staten". (Dessutom var INTE Guy Debord och Raoul Vaneigem anarkister. Dom var situationister.) 81.228.147.219 10 juli 2005 kl.10.48 (CEST)
replies: text: ::::Hela höger-vänsterkalan är ett fruktansvärt föråldrat system, som överhuvudtaget inte fungerar. Den är illa definierad och går egentligen inte att använda till någonting. Sedan är det alltid roligt med folk som försöker förkasta idéer genom att säga att "det är trendigt att..." Hursomhelst, anarkismen som ideologi idag har måhända starka influenser från vänsterhåll, men läran i sig är inte "höger" eller "vänster" enligt någon gängse definition. //Krank 1 december 2005 kl.13.31 (CET)
--Användare:Robert 17 juli 2005
Jag har börjat arbeta med att försiktigt redigera delar av historiedelen av anarkismen, som jag menar brister. Jag tror dessvärre att det är omöjligt att uppnå koncensus kring hur vi ska förstå anarkismens historia. Däremot skulle partiet behöva kompletteras markant för att kunna ge en helhetsbild. Mina förändringar är tillfälliga tills jag eller andra kan skapa en större historieskrivning. 
/ Robert
Tog bort några rader som var rätt vinklade. Gjorde någon fix. Tänker ta bort POV-en nu också. Om  någon fortarande tycker att texten är oneutral så är det bara att sätta dit den igen. --Rapvatten 24 juli 2005 kl.17.10 (CEST)
--peope 10 augusti 2005
Första stycket utgår från vad som är mest effektivt. Det är inte en korrekt beskrivning av anhängarna av anarkism då de ofta är ideologiskt snarare än praktiskt motiverade.
Gamla grekiska idéerna (Platon) är av sån relevans för historien att det borde finnas med.
(kan inte skriva det stycket själv då jag saknar tillräcklig bakgrund. Eventuellt lägga till ett stycke baserat på engelska wikipedia).
thread_title:  Tidig diskussion 

message: Jag tycker att artikeln blivit rätt schysst. Är det någon som känner för att hjälpa till med att fixa de röda länkarna? --Rapvatten 13 augusti 2005 kl.15.22 (CEST)
Varför nämns inga moderna anarkistgrupper? Postanarkisterna, insurrektionalisterna, plattformisterna etc..?
replies: text: För att ingen skrivit dit dem. Det är fritt fram. --Rapvatten 18 augusti 2005 kl.13.29 (CEST)
Jag skulle också vara glad om någon tog upp postanarkism, insrurektionell anarkism och plattformismen. 
Tyvärr vet jag själv allt för lite om dessa strömningar för att skriva dit dem själv. Kanske kan någon från Batko-gruppen eller liknande organisationer fixa upp något? Annars så har engelska wikipedia inkluderat detta, och om någon har ork (och kan engelska, duh) så kan man helt enkelt översätta de styckena hit. http://en.wikipedia.org/wiki/Anarchism#Schools_of_anarchist_thought
--Användare:Enfore

text: De riktningar som nämns ovan är subgrupperingar inom anarkismen, inte huvudriktningar i nuläget. De nuvarande, med reservation för anarko - feminism, är de som betraktas som huvudriktningar. Anarko - feminister återfinns bland gröna-, social- och individualanarkister. Postanarkism, insrurektionell anarkism och plattformismen är subgrupperingar. Kan man visa på att de har utvecklat en egen riktning som skiljer sig från föregångarna teoretiskt/praktiskt samt att de har en bred förankring i den anarkistiska rörelsen, så köper jag de som huvudriktningar.
/Enfore
--- Förvisso är det sant att man kan se postanarkismen, insurrektionismen och plattformismen som en utgrening på socialanarkismen/anarkokommunismen och inte som en egen huvudströmning, men i.a.f. plattformismen och jag tror även insurrektionismen är förmodligen större och definitivt mer inflytelserika än kristen anarkism (hur många sådana finns det egentligen? 12, 13 stycken?), anarkafeminism, grön anarkism (förutom i USA där den gröna anarkismen är rätt stor) och förmodligen även individualanarkismen.  
---- Helt rätt. Den plattformistiska strömningen är utan tvekan den mest utbrett organiserade strömningen inom anarkismen, efter anarkosyndikalismen. Postanarkismen är jag osäker på om man över huvud taget kan kalla en egen strömning då det snarare är en teoretisk diskurs. Och slutligen; den insurrektionella anarkismen är, som sagt, definitift mycket "större" än både kristen anarkism, anarkafeminism och individual anarkism sammantaget. Det beror nog mycket på vilka delar av världen man kollar på. I Italien, Grekland och Spanien är insurrektionella anarkister helt klart väldigt starka (förhållandevis såklart). Även i sydamerikanska länder som Argentina och Chile är insurrektionella aktiva.
I italien är den också stark, där har det även blivit en splittring vad jag förstår mellan plattformistiska och insurrektionella anarkister så att dom bråkar och inte kan samarbeta, främst plattfromisterna mot de senare än tvärt om. Där ifrån kommer även bonnano som är en stark teoretiker inom insurrektionalismen (även om de påstår att det inte är en ideologi utan "nåt annat") i italien har även 50talet anarkister blivit åtalade för ett par år sen med följden att några åkte i fängelse för att de enligt staten skapat terroristorganisationer
Nosy 30 mars 2006 kl.22.34 (CEST)

text: Strömningarna har alltid varit skilda, så det är inget nytt. Begreppets "insurrektionalism" är onödigt att använda eftersom i princip ingen använder det och det vore ohederligt gentimot strömningen. Lika felaktigt som att prata om "situationism".
===Syndikalism===
Har flyttat ut syndikalismen från socialanarkismen till punkten övrig anarkism/frihetlig socialism då den inte betraktas som anarkistisk, men frihetligt socialistisk. Kan någon styrka att syndikalismen är anarkistisk, så är det bara att lägga tillbaka klippet igen.
Det finns ingen direkt hänvisning på SAC:s sida(http://www.sac.se/hist/sachistbg.html) till anarkismen, att syndikalismen är anarkistisk.
Det finns en bra debatt på ett forum belyser på ett klart sätt vad syndikalism står för. 
http://www.socialism.nu/index.php?page=forum§ion=thread&id=12071
/Enfore

text: Syndikalismen är anarkistisk på så sätt att de flesta anarkister organiserar sig syndikalistiskt. I sig är inte syndikalismen en ideologi. --Rapvatten 20 oktober 2005 kl.12.54 (CEST)

text: Fast anarkosyndikalismen bör absolut ses som en del av den sociala anarkismen. In med den igen. --Rapvatten 20 oktober 2005 kl.12.56 (CEST)
Blir syndikalismen anarkistisk när ett visst antal anarkister organiserar där i eller skall man betrakta syndkalismen efter vilken programförklaring den har?
Syndikalismen organiserar alla som inte motarbetar den, vilket ger att marxister och liberaler mycket väl kan organisera sig i SAC.
Kan du ge en en länk där syndkalister, t.e.x. SAC, öppet deklererar att de är anarkistiska, så gör det mig inget om syndikalismen flyttas in igen. Tycker att allt som står under artiklen MÅSTE kunna verifieras med någon länk eller fotnot till text för att undvika missförstånd.
I Anarkismen - Woodcock, sid 354, står det följande:
"Sverigies Arbetares centralorgansiation har med andra ord i teorin förblivit trogen den form av revolutionär syndikalism som Pierre Monatte predikade vid Amsterdamkongressen 1907, men i praktiken har den accepterat moderna standarprocedurer på arbetsmarknaden, och såväl i teorin som i praktiken har den avlägnsnat sig långt från den rena anarkismen".
Jag håller med att anarko - syndikalismen är socialanarkistisk, icke att förneka, men syndikalismen(märk väl utan förbeteckningen anarko)är frihetligt socialistisk. Enligt mig finner man en distinktion mellan frihetlig socialism och ren anarkism. Anarkister motsätter sig all form av byråkrati, medans syndikalister gärna ser arbetsorganisation för övertagandet av produktionsmedlen. Givetvis går begreppen in i varandra, frågan är inte om man endast skall behandla den rena anarkismen här, och hänvisa till förgreningar utanför den egentliga rörelsen?
Samma problem finner man inom primitivismen, den kan vara anarkistisk(anarko - primitivism), men lik väl ädelt konservativ beroendes vilken primitivist man frågar. Många syndikalister är marxister/revisionister eller har annan ideologisk värdegrund,  vilket inte kan göra syndikalismen per definition till anarkistisk subgruppering. 
Jag föreslår att vi delar upp syndikalism och anarko - syndikalism, lägger tillbaka den senare och låter den förra ligga kvar under rubriken övrig anarkism/frihetlig socialism. Är det rimligt?
Vore bra med fler aktiva i diskussionen för att reda ut det här.
/Enfore
SUF i Sverige är ju en anarkosyndikalistisk rörelse. Anarkosyndikalismen bör i vilket fall ses som en den av den sociala anarkismen. I övrigt håller jag inte med dig om att anarkister är emot all form av byråkrati. Vissa anarkister är det och andra gör det inte. Så in med anarkosyndikalism och beskriv syndikalismen som en organiseringsform. Vettigt? --Rapvatten 21 oktober 2005 kl.01.09 (CEST)

text: Att vara anarkist och för byråkrati - är inte det lite som att vara nazist och inte anse att judarna gör någon förnär? Byråkrati leder till, och innebär per definition, ojämna maktförhållanden. /Krank 1 december 2005 kl.13.31 (CET)
Ligger åter i stycket, men reserverar mig kraftigt emot detta. Distinktionen mellan anarkismen och syndikalismen kvarstår vilket torde framgår av att SAC inte öppet deklererar sig som anarkistiska.
Nåväl, diskussionen ligger kvar för de som undrar.
/Enfore
Som sagt: All syndikalism är inte anarkistisk. Men anarkosyndikalismen som Syndikalistiska ungdomsförbundet sysslar med är det. --Rapvatten 22 oktober 2005 kl.00.46 (CEST)
Har tagit bort inledningens hänvisning till SAC, AFA och SUF. SAC finns på 4 ställen i artiklen trots att de inte öppet säger sig vara anarkistiska. AFA är ingen anarkistisk rörelse heller, de har inte uttalat sig om detta. Hur som helst, SAC/SUF behöver inte vädras överallt i artiklen, informationen blir inte mer lättillgänlig, bara mer vinklad.
Enfore 14 februari 2006 kl.20.58 (CEST)
Hmm... Jag läste lite om er diskussion om hurvida anarkismen är vänster eller inte. Jag är ingen samhällsvetare eller expert innom området, men så som jag har lärt mig så går det inte placera in Anarkismen på Vänster-höger-skala. Det är sant att det finns många socialistiska inslag innom anarkismen, men samtidigt så finns det en VÄLDIGT relevant detalj som separerar den från socialism, nämeligen att den viktigaste enheten i samhället är individen, INTE staten som i alla socialistiska ideologier. Faktum är att det inte ens skulle finnas någon stat i ett anarkistiskt sammhälle, och det är detta som gör att anarkismen är en egen ideologi, och INTE en utveckling av en tidigare existerande ideologi.
(På sett och vis är anarkismen mer liberal än socialistisk: man fokuserar BARA på individen, och staten finns inte. (jämför med liberalism där staten är liten, och har som huvuduppgift att skydda folket nationellt och internationellt.))
thread_title:  Röda länkar 

message: Har flyttat ut syndikalismen från socialanarkismen till punkten övrig anarkism/frihetlig socialism då den inte betraktas som anarkistisk, men frihetligt socialistisk. Kan någon styrka att syndikalismen är anarkistisk, så är det bara att lägga tillbaka klippet igen.
Det finns ingen direkt hänvisning på SAC:s sida(http://www.sac.se/hist/sachistbg.html) till anarkismen, att syndikalismen är anarkistisk.
Det finns en bra debatt på ett forum belyser på ett klart sätt vad syndikalism står för. 
http://www.socialism.nu/index.php?page=forum§ion=thread&id=12071
/Enfore
replies: text: Syndikalismen är anarkistisk på så sätt att de flesta anarkister organiserar sig syndikalistiskt. I sig är inte syndikalismen en ideologi. --Rapvatten 20 oktober 2005 kl.12.54 (CEST)

text: Fast anarkosyndikalismen bör absolut ses som en del av den sociala anarkismen. In med den igen. --Rapvatten 20 oktober 2005 kl.12.56 (CEST)
Blir syndikalismen anarkistisk när ett visst antal anarkister organiserar där i eller skall man betrakta syndkalismen efter vilken programförklaring den har?
Syndikalismen organiserar alla som inte motarbetar den, vilket ger att marxister och liberaler mycket väl kan organisera sig i SAC.
Kan du ge en en länk där syndkalister, t.e.x. SAC, öppet deklererar att de är anarkistiska, så gör det mig inget om syndikalismen flyttas in igen. Tycker att allt som står under artiklen MÅSTE kunna verifieras med någon länk eller fotnot till text för att undvika missförstånd.
I Anarkismen - Woodcock, sid 354, står det följande:
"Sverigies Arbetares centralorgansiation har med andra ord i teorin förblivit trogen den form av revolutionär syndikalism som Pierre Monatte predikade vid Amsterdamkongressen 1907, men i praktiken har den accepterat moderna standarprocedurer på arbetsmarknaden, och såväl i teorin som i praktiken har den avlägnsnat sig långt från den rena anarkismen".
Jag håller med att anarko - syndikalismen är socialanarkistisk, icke att förneka, men syndikalismen(märk väl utan förbeteckningen anarko)är frihetligt socialistisk. Enligt mig finner man en distinktion mellan frihetlig socialism och ren anarkism. Anarkister motsätter sig all form av byråkrati, medans syndikalister gärna ser arbetsorganisation för övertagandet av produktionsmedlen. Givetvis går begreppen in i varandra, frågan är inte om man endast skall behandla den rena anarkismen här, och hänvisa till förgreningar utanför den egentliga rörelsen?
Samma problem finner man inom primitivismen, den kan vara anarkistisk(anarko - primitivism), men lik väl ädelt konservativ beroendes vilken primitivist man frågar. Många syndikalister är marxister/revisionister eller har annan ideologisk värdegrund,  vilket inte kan göra syndikalismen per definition till anarkistisk subgruppering. 
Jag föreslår att vi delar upp syndikalism och anarko - syndikalism, lägger tillbaka den senare och låter den förra ligga kvar under rubriken övrig anarkism/frihetlig socialism. Är det rimligt?
Vore bra med fler aktiva i diskussionen för att reda ut det här.
/Enfore
SUF i Sverige är ju en anarkosyndikalistisk rörelse. Anarkosyndikalismen bör i vilket fall ses som en den av den sociala anarkismen. I övrigt håller jag inte med dig om att anarkister är emot all form av byråkrati. Vissa anarkister är det och andra gör det inte. Så in med anarkosyndikalism och beskriv syndikalismen som en organiseringsform. Vettigt? --Rapvatten 21 oktober 2005 kl.01.09 (CEST)

text: Att vara anarkist och för byråkrati - är inte det lite som att vara nazist och inte anse att judarna gör någon förnär? Byråkrati leder till, och innebär per definition, ojämna maktförhållanden. /Krank 1 december 2005 kl.13.31 (CET)
Ligger åter i stycket, men reserverar mig kraftigt emot detta. Distinktionen mellan anarkismen och syndikalismen kvarstår vilket torde framgår av att SAC inte öppet deklererar sig som anarkistiska.
Nåväl, diskussionen ligger kvar för de som undrar.
/Enfore
Som sagt: All syndikalism är inte anarkistisk. Men anarkosyndikalismen som Syndikalistiska ungdomsförbundet sysslar med är det. --Rapvatten 22 oktober 2005 kl.00.46 (CEST)
Har tagit bort inledningens hänvisning till SAC, AFA och SUF. SAC finns på 4 ställen i artiklen trots att de inte öppet säger sig vara anarkistiska. AFA är ingen anarkistisk rörelse heller, de har inte uttalat sig om detta. Hur som helst, SAC/SUF behöver inte vädras överallt i artiklen, informationen blir inte mer lättillgänlig, bara mer vinklad.
Enfore 14 februari 2006 kl.20.58 (CEST)
Hmm... Jag läste lite om er diskussion om hurvida anarkismen är vänster eller inte. Jag är ingen samhällsvetare eller expert innom området, men så som jag har lärt mig så går det inte placera in Anarkismen på Vänster-höger-skala. Det är sant att det finns många socialistiska inslag innom anarkismen, men samtidigt så finns det en VÄLDIGT relevant detalj som separerar den från socialism, nämeligen att den viktigaste enheten i samhället är individen, INTE staten som i alla socialistiska ideologier. Faktum är att det inte ens skulle finnas någon stat i ett anarkistiskt sammhälle, och det är detta som gör att anarkismen är en egen ideologi, och INTE en utveckling av en tidigare existerande ideologi.
(På sett och vis är anarkismen mer liberal än socialistisk: man fokuserar BARA på individen, och staten finns inte. (jämför med liberalism där staten är liten, och har som huvuduppgift att skydda folket nationellt och internationellt.))
thread_title: Syndikalism

message: Artikeln, som den ser ut just nu, är full av röda länkar. Det ser inte speciellt seriöst ut och jag tänker försöker göra något åt det igen. Så innan ni fyller på med något nytt hade det varit trevligt om ni hjälpte mig fixa till artiklarna som är röda. I vissa fall finns det redan artiklar på ämnet, fast med annat namn. --Rapvatten 30 december 2005 kl.17.31 (CET)
Anarkismen är komplex, då blir det lite si så där med några som redigerar. Vore bra om fler deltog för att få till artiklen. Så om du vill börja redigera, så vore det tacksamt. Den dynamiska process som krävs för något så omfattande som anarkismen kräver mångas deltagande.
Ett snabbt sätt att få bra struktur är avstämning mot artiklen i övriga språk. 
Den svenska artiklen är kompakt och informationsrik i jämförelse med andra språk. givetvis kan den bli bättre.
--Enfore 31 december 2005 kl.20.27 (CET)
replies: text: Jag har redan gjort en hel del på den här artikeln även om jag varit lite inaktiv ett tag. Jag tycker artikeln är väldigt bra som det ser ut just nu, men den största svagheten är just de röda länkarna. Tänker försöka få sidan som en utvald artikel när vi väl fått bort de röda länkarna. --Rapvatten 31 december 2005 kl.21.22 (CET)
thread_title:  Röda länkar (igen) 

message: Varför är :Mall:Socialism med här, och varför nämner den mallen anarkism? Anarkism är väl raka motsatsen till socialism, i det att socialismen framhåller en stark stat medan anarkismen framhåller ingen stat. /Grillo 4 januari 2006 kl.12.08 (CET)
replies: text: Nej. Anarkismen ses allmänt som en del i den socialistiska idétraditionen. En stark stat behöver absolut inte ha någonting med socialism. Både Lenin och Marx ville avskaffa staten. --Rapvatten 4 januari 2006 kl.19.04 (CET)
replies: text: :"En stark stat behöver absolut inte ha någonting med en stark stat att göra." Eh? /Grillo 4 januari 2006 kl.19.09 (CET)
replies: text: ::Mitt fel. "En stark stat behöver inte ha någonting att göra med socialism" skall det vara. --Rapvatten 4 januari 2006 kl.20.49 (CET)
thread_title:  Socialism? 

message: Pangealänken funkade inte så jag tog bort den Nosy 17 januari 2006 kl.01.54 (CET)
----
Enligt artikeln kommer anarkism av "anarchos". Enligt Nationalencyklopedin ska det vara "anarchia" ytterst av "an" och "arche". Är det bara olika genus? Nån som vet hur det ska vara?
=== Insurrektionell anarkism ===
Nu har jag översatt den engelska artikeln om insurrektionell anarksim. Jag vet redan nu, törtt som jag är, att den är ganska dålig så kolla igenom den och lägg till o ta bort o så att det blir bra meningsuppbyggnader och rätta ord lägg till synonymer
Nosy 30 mars 2006 kl.23.10 (CEST)
===Huvudgren?===
Insurrektionell anarkism är en undergruppering av anarkokommunism med tydliga influenser från den marxistiska autonoma rörelsen. Mig veterligen är inte strömningen en huvudgren utan ses som en subgruppering inom socialanarkismen(anarkokommunismen).
Det finns fler subgrupperingar inom anarkismen, t.e.x. antroposofisk anarkism(Rudolf Steiner), muslimsk anarkism(Hakim Bey), anarkism utan förbeteckning(Voltairine de Cleyre), anarkoagorarism och postanarkism för att nämna några.
Det vore bra för tydlighetens skull om artiklen lämnas fri från alla subgrupperingar, och endast tar upp de grundläggande skillnaderna. Anarkistiska subgrupperingar borde få en egen artikel. Artiklen skulle kunna utformas med övertext för den ursprungliga varianten(huvudgrenarna), under dessa tas subgrupperingar upp. De grupperingar som inte platsar under under huvudgrenar får egen sektion.
Jag är rädd att nuvarande artikel blir ett klotterplank om vi inte håller den strikt till huvudgrenarna.
Kommentarer?
Enfore 15 april 2006 kl. 8.20 (CEST)
replies: text: Då den insurrektionella anarkismen är mer utbredd och praktiserad än de ytterst ovanliga strömningar du räknar upp känns det helt fel att ta bort. De här "huvudgrenarna" är ju ändå i hög grad efterhandskonstruktioner som också är missvisande.--JohanSelig 15 april 2006 kl.14.56 (CEST)
Blickar vi mot den engelska Wikipedia ser vi att insurrektionell anarkism ses som en avknoppning ur den traditionella rörelsen, därav egen underrubrik i artiklen. I förhållande till t.e.x. grön anarkism är den insurektionella anarkismen försvinnande liten numerärt, vilket på intet sätt förringar, men visar på inkonsekvensen av bruket med dylika måttstockar. Skall vi lägga in insurrektionell anarkism som egen huvudgren lär även andra mindre strömningar följa efter, och artikeln kommer att haverera som många andra artiklar där människor brinner för innehållet.
Angående påståendet om "efterhandskonstruktioner", den anarkistiska rörelsen har en historia som alla andra rörelser, något man får acceptera i den vetenskapliga diskursen.
Enfore 15 april 2006 kl. 12.55 (CEST)
Jag har lagt insurrektionell anarkism under övriga grupperingar, givit rörelsen en egen artikel. Samtidigt har jag lagt till en del grundsatser om anarkismens samhällssyn i början av artiklen, självklara ståndpunkter för alla anarkister oavsett läger.
Enfore 18 april 2006 kl. 22.14 (CEST)
=== Kända personer ===
Borde man kanske lägga till George Orwell under kända frihetliga socialister? J-man 4 april 2006 kl.10.39 (CEST)

text: Knepigt. Även om han skrivande ibland tar upp sådana teman är det ju som författare han är mest känd. Annars har man ju också personer som t.ex. Hans Alfredson och Ursula LeGuin. // Liftarn
replies: text: : Jag tänkte närmast pga att han ofta omnämns som anti-socialist (då han eg. var antiauktoritär) /J-man (sorry glömde lägga till ~)
replies: text: ::Att Orwell skulle vara antisocialist är ju direkt felaktigt. Under sin tid i Katalonien sympatiserade Orwell med CNT/FAI (typ motsvarigheten till SAC i Sverige med undantaget att FAI var väpnade). När Orwell kom tillbaka till Storbritannien blev han journalist på BBC och medlem i Labour vad jag förstått. Han hjälpte till och angav en hel del Stalinister till säkerhetstjänsten. Att placera in Orwell i ett politiskt fack blir därför mycket svårt. Sosse eller anarkist? Antistalinist är ju en sak som är säkert. --Ippi 4 april 2006 kl.16.23 (CEST)
replies: text: ::: Ja visst är det fel, det var min poäng. Det var det jag menade. Men någon form av socialist får man ändå räkna honom till. Dock omnämns Orwell ofta felaktigt som en antisocialist medels prallellerna till Sovjetunionen. Därför kan det finnas intressa att ta med honom som exempel. J-man 4 april 2006 kl.18.46 (CEST)
replies: text: :::: SÅ det sagda innebär väl att Orwell får anses vara frihetlig. Bör han då inte nämnas bland kända personer? J-man 6 oktober 2006 kl. 13.44 (CEST)
Roligt att nazister säljer hans bok. För övrig har jag trott att han var trotte
Nosy 5 april 2006 kl.13.16 (CEST)

text: Han slogs ju med POUM i Spanien. POUM sade ju vara trotskijstiska även om Trotskij själv inte gillade dem. I efterhand borde kanske POUM ses mer som ett ickestalinistiskt kommunistparti. Vidare så sa ju Orwell att han slogs med POUM för att han gillade deras front bättre. Annars hade han slagits med anarkisterna som han tydligen sympatiserade med mest i Spanien. Allt finns att läsa i "Hyllning till Katalonien". --Ippi 5 april 2006 kl.14.41 (CEST)
replies: text: :POUM var ansåg inte sig själva vara trottar utan rena marxister om jag inte minns helt uppåt väggarna. Joje 11 maj 2007 kl. 15.19 (CEST)
===Referenser===
Det vore bra om allt som kan tänkas ifrågasättas får en fotnot med hänvisning till källa, så slipper vi mycket tjabbel om vad som är "rätt". 
Enfore 18 april 2006 kl.22.17 (CEST)
Jag har lagt in några fotnoter i historiedelen. Tråkigt nog finns inte mycket på svenska. Om någon har bättre referenser är det bara att byta ut de engelska, och gärna lägga in nya där det behövs. 
Enfore 19 april 2006 kl.23.04 (CEST)

text: Hej! De referensmallar som ligger i artikeln nu är inte korrekt använda, vilket gör att de inte fungerar. -mallarna har referensnamn i stil med "Enfore 20060419", men nere i referensavdelnignen används namnet "Enfore" i alla -mallar. Kan du åtgärda detta, så att rätt ref pekar till rätt note? /skagedal... 5 januari 2007 kl. 13.06 (CET)
Jag har ändrat fotnoterna. Jag har förtydligat och koncentrerat stycket om individualanarkismen.
Enfore 5 januari 2007 kl.19.07 (CEST)
===Angående 83.249.202.XX redigeringar===
Då och då smyger en användare med IP adressen 83.249.202.XX in och gör små ändringar utan att förklara dessa. Den 23 maj kl 2.41 ändrade 83.249.202.XX bl.a. meningen i historiedelen om att anarkismen i början först var en marknadsinriktad rörelse till att marknadskritisk, vilket delvis är rätt om man ser till den kapitalistiska marknaden, men inte den mutualistiska marknaden. Vidare har användaren tidigare ändrat om de attentat som bevisligen utförts av anarkister till att lägga till "parantetiska" och "felaktigt" i meningen, detta vinklar historien subjektivt åt ett håll, vilket påverkar artiklens objektivitet.
Ändringarna förvränger historiska fakta.
Det vore på sin plats om 83.249.202.XX förklarade sig lite.
Enfore 31 maj 2006 kl 20.50 (CEST)
Nu är vi tyvärr där igen, "någon" hemlig redigerare tar bort marknad som prefix till ekonomi gällande mutualism. Personen bakom ändringarna måste kunna styrka agerandet, vilket inte skett en enda gång, men det är egentligen inte så konstigt, länkarna i texten motsäger redigeringen.
Enfore 9 april 2007 kl 14.55 (CEST)

text: Redigeraren är inte särskilt anonym. Vissa personer känner man igen på flera mils håll. Kolla alla redigeringar på Kapitalism och Grafitti som är gjorda av 83.254.xx.xx så får du se på lustigheter! --Βονγομαν 9 april 2007 kl. 15.23 (CEST)
Jo, jag vet vem historierevisionisten är, suck...
Staffan! Ta diskussionen här istället för att hålla på med barnsligheter.
Enfore 9 april 2007 kl 21.44 (CEST)
Det här kommer att bli en tråkig följetång, har ändrat samma typ av redigeringar, igen...
Enfore 13 april 2007 kl 19.14 (CEST)

text: Det var jag som ändrade men jag var inte medveten om att det pågick en diskussion om detta vid tillfället. Jag förstår inte varför ordet "felaktigt" inte ska stå kvar, det finns ju ingenting i begreppet anarkist som per definition har något med våld att göra. Alltså har vissa felaktigt trott att anarkism är lika med våldsutövning, ungefär. --Popperipopp 13 april 2007 kl. 19.50 (CEST)
Våldshandlingar har begåtts av anarkister även terrordåd, de är visserligen en parantes i historien, för många har dock ideologin blivit förknippad med dessa handlingar. Mordet på president Mckinley är nog mest känt. 
Att lägga till "felaktigt" är att färga innehållet. Stycket behandlar historien, vad som har inträffat har inträffat, och vad folk tyckte då, samt vad vissa idag fortfarande anser om ideologin får väl(?) anses vara av vikt.
Enfore 13 april 2007 kl 23.21 (CEST)

text: Personligen anser jag det inte vara av någon större vikt huruvida ordet "felaktigt" får stå med eller inte. Jag lutar väl lite mer åt att låta det stå men vi behöver inte göra någon stor affär av detta. Den grundläggande informationen förmedlas i vilket fall. --Popperipopp 14 april 2007 kl. 12.22 (CEST)
Historierevisionisten har varit i farten igen. Som sagt länkarna säger allt.
Enfore 18 maj 2007 kl 17.28 (CEST)
Har ändrat tillbaka Staffans felaktiga ändringar som inte någon som helst grund.
Enfore 11 juni 2007 kl 19.37 (CEST)
thread_title: Fungerande länkar?

message: Nu har jag översatt den engelska artikeln om insurrektionell anarksim. Jag vet redan nu, törtt som jag är, att den är ganska dålig så kolla igenom den och lägg till o ta bort o så att det blir bra meningsuppbyggnader och rätta ord lägg till synonymer
Nosy 30 mars 2006 kl.23.10 (CEST)
thread_title:  Insurrektionell anarkism 

message: Insurrektionell anarkism är en undergruppering av anarkokommunism med tydliga influenser från den marxistiska autonoma rörelsen. Mig veterligen är inte strömningen en huvudgren utan ses som en subgruppering inom socialanarkismen(anarkokommunismen).
Det finns fler subgrupperingar inom anarkismen, t.e.x. antroposofisk anarkism(Rudolf Steiner), muslimsk anarkism(Hakim Bey), anarkism utan förbeteckning(Voltairine de Cleyre), anarkoagorarism och postanarkism för att nämna några.
Det vore bra för tydlighetens skull om artiklen lämnas fri från alla subgrupperingar, och endast tar upp de grundläggande skillnaderna. Anarkistiska subgrupperingar borde få en egen artikel. Artiklen skulle kunna utformas med övertext för den ursprungliga varianten(huvudgrenarna), under dessa tas subgrupperingar upp. De grupperingar som inte platsar under under huvudgrenar får egen sektion.
Jag är rädd att nuvarande artikel blir ett klotterplank om vi inte håller den strikt till huvudgrenarna.
Kommentarer?
Enfore 15 april 2006 kl. 8.20 (CEST)
replies: text: Då den insurrektionella anarkismen är mer utbredd och praktiserad än de ytterst ovanliga strömningar du räknar upp känns det helt fel att ta bort. De här "huvudgrenarna" är ju ändå i hög grad efterhandskonstruktioner som också är missvisande.--JohanSelig 15 april 2006 kl.14.56 (CEST)
Blickar vi mot den engelska Wikipedia ser vi att insurrektionell anarkism ses som en avknoppning ur den traditionella rörelsen, därav egen underrubrik i artiklen. I förhållande till t.e.x. grön anarkism är den insurektionella anarkismen försvinnande liten numerärt, vilket på intet sätt förringar, men visar på inkonsekvensen av bruket med dylika måttstockar. Skall vi lägga in insurrektionell anarkism som egen huvudgren lär även andra mindre strömningar följa efter, och artikeln kommer att haverera som många andra artiklar där människor brinner för innehållet.
Angående påståendet om "efterhandskonstruktioner", den anarkistiska rörelsen har en historia som alla andra rörelser, något man får acceptera i den vetenskapliga diskursen.
Enfore 15 april 2006 kl. 12.55 (CEST)
Jag har lagt insurrektionell anarkism under övriga grupperingar, givit rörelsen en egen artikel. Samtidigt har jag lagt till en del grundsatser om anarkismens samhällssyn i början av artiklen, självklara ståndpunkter för alla anarkister oavsett läger.
Enfore 18 april 2006 kl. 22.14 (CEST)
thread_title: Huvudgren?

message: Borde man kanske lägga till George Orwell under kända frihetliga socialister? J-man 4 april 2006 kl.10.39 (CEST)
replies: text: Knepigt. Även om han skrivande ibland tar upp sådana teman är det ju som författare han är mest känd. Annars har man ju också personer som t.ex. Hans Alfredson och Ursula LeGuin. // Liftarn
replies: text: : Jag tänkte närmast pga att han ofta omnämns som anti-socialist (då han eg. var antiauktoritär) /J-man (sorry glömde lägga till ~)
replies: text: ::Att Orwell skulle vara antisocialist är ju direkt felaktigt. Under sin tid i Katalonien sympatiserade Orwell med CNT/FAI (typ motsvarigheten till SAC i Sverige med undantaget att FAI var väpnade). När Orwell kom tillbaka till Storbritannien blev han journalist på BBC och medlem i Labour vad jag förstått. Han hjälpte till och angav en hel del Stalinister till säkerhetstjänsten. Att placera in Orwell i ett politiskt fack blir därför mycket svårt. Sosse eller anarkist? Antistalinist är ju en sak som är säkert. --Ippi 4 april 2006 kl.16.23 (CEST)
replies: text: ::: Ja visst är det fel, det var min poäng. Det var det jag menade. Men någon form av socialist får man ändå räkna honom till. Dock omnämns Orwell ofta felaktigt som en antisocialist medels prallellerna till Sovjetunionen. Därför kan det finnas intressa att ta med honom som exempel. J-man 4 april 2006 kl.18.46 (CEST)
replies: text: :::: SÅ det sagda innebär väl att Orwell får anses vara frihetlig. Bör han då inte nämnas bland kända personer? J-man 6 oktober 2006 kl. 13.44 (CEST)
Roligt att nazister säljer hans bok. För övrig har jag trott att han var trotte
Nosy 5 april 2006 kl.13.16 (CEST)

text: Han slogs ju med POUM i Spanien. POUM sade ju vara trotskijstiska även om Trotskij själv inte gillade dem. I efterhand borde kanske POUM ses mer som ett ickestalinistiskt kommunistparti. Vidare så sa ju Orwell att han slogs med POUM för att han gillade deras front bättre. Annars hade han slagits med anarkisterna som han tydligen sympatiserade med mest i Spanien. Allt finns att läsa i "Hyllning till Katalonien". --Ippi 5 april 2006 kl.14.41 (CEST)
replies: text: :POUM var ansåg inte sig själva vara trottar utan rena marxister om jag inte minns helt uppåt väggarna. Joje 11 maj 2007 kl. 15.19 (CEST)
thread_title:  Kända personer 

message: Det vore bra om allt som kan tänkas ifrågasättas får en fotnot med hänvisning till källa, så slipper vi mycket tjabbel om vad som är "rätt". 
Enfore 18 april 2006 kl.22.17 (CEST)
Jag har lagt in några fotnoter i historiedelen. Tråkigt nog finns inte mycket på svenska. Om någon har bättre referenser är det bara att byta ut de engelska, och gärna lägga in nya där det behövs. 
Enfore 19 april 2006 kl.23.04 (CEST)
replies: text: Hej! De referensmallar som ligger i artikeln nu är inte korrekt använda, vilket gör att de inte fungerar. -mallarna har referensnamn i stil med "Enfore 20060419", men nere i referensavdelnignen används namnet "Enfore" i alla -mallar. Kan du åtgärda detta, så att rätt ref pekar till rätt note? /skagedal... 5 januari 2007 kl. 13.06 (CET)
Jag har ändrat fotnoterna. Jag har förtydligat och koncentrerat stycket om individualanarkismen.
Enfore 5 januari 2007 kl.19.07 (CEST)
thread_title: Referenser

message: Då och då smyger en användare med IP adressen 83.249.202.XX in och gör små ändringar utan att förklara dessa. Den 23 maj kl 2.41 ändrade 83.249.202.XX bl.a. meningen i historiedelen om att anarkismen i början först var en marknadsinriktad rörelse till att marknadskritisk, vilket delvis är rätt om man ser till den kapitalistiska marknaden, men inte den mutualistiska marknaden. Vidare har användaren tidigare ändrat om de attentat som bevisligen utförts av anarkister till att lägga till "parantetiska" och "felaktigt" i meningen, detta vinklar historien subjektivt åt ett håll, vilket påverkar artiklens objektivitet.
Ändringarna förvränger historiska fakta.
Det vore på sin plats om 83.249.202.XX förklarade sig lite.
Enfore 31 maj 2006 kl 20.50 (CEST)
Nu är vi tyvärr där igen, "någon" hemlig redigerare tar bort marknad som prefix till ekonomi gällande mutualism. Personen bakom ändringarna måste kunna styrka agerandet, vilket inte skett en enda gång, men det är egentligen inte så konstigt, länkarna i texten motsäger redigeringen.
Enfore 9 april 2007 kl 14.55 (CEST)
replies: text: Redigeraren är inte särskilt anonym. Vissa personer känner man igen på flera mils håll. Kolla alla redigeringar på Kapitalism och Grafitti som är gjorda av 83.254.xx.xx så får du se på lustigheter! --Βονγομαν 9 april 2007 kl. 15.23 (CEST)
Jo, jag vet vem historierevisionisten är, suck...
Staffan! Ta diskussionen här istället för att hålla på med barnsligheter.
Enfore 9 april 2007 kl 21.44 (CEST)
Det här kommer att bli en tråkig följetång, har ändrat samma typ av redigeringar, igen...
Enfore 13 april 2007 kl 19.14 (CEST)

text: Det var jag som ändrade men jag var inte medveten om att det pågick en diskussion om detta vid tillfället. Jag förstår inte varför ordet "felaktigt" inte ska stå kvar, det finns ju ingenting i begreppet anarkist som per definition har något med våld att göra. Alltså har vissa felaktigt trott att anarkism är lika med våldsutövning, ungefär. --Popperipopp 13 april 2007 kl. 19.50 (CEST)
Våldshandlingar har begåtts av anarkister även terrordåd, de är visserligen en parantes i historien, för många har dock ideologin blivit förknippad med dessa handlingar. Mordet på president Mckinley är nog mest känt. 
Att lägga till "felaktigt" är att färga innehållet. Stycket behandlar historien, vad som har inträffat har inträffat, och vad folk tyckte då, samt vad vissa idag fortfarande anser om ideologin får väl(?) anses vara av vikt.
Enfore 13 april 2007 kl 23.21 (CEST)

text: Personligen anser jag det inte vara av någon större vikt huruvida ordet "felaktigt" får stå med eller inte. Jag lutar väl lite mer åt att låta det stå men vi behöver inte göra någon stor affär av detta. Den grundläggande informationen förmedlas i vilket fall. --Popperipopp 14 april 2007 kl. 12.22 (CEST)
Historierevisionisten har varit i farten igen. Som sagt länkarna säger allt.
Enfore 18 maj 2007 kl 17.28 (CEST)
Har ändrat tillbaka Staffans felaktiga ändringar som inte någon som helst grund.
Enfore 11 juni 2007 kl 19.37 (CEST)
thread_title: Angående 83.249.202.XX redigeringar

message: Det vore bra om de som redigerar artikeln gjorde lite efterforskning innan man redigerar. De flesta(alla?) anarkister är mot immateriell äganderätt, och för individualanarkister är det en käpphäst att avskaffa den(i början fanns det några som försvarade immateriell äganderätt t.e.x. Lysander Spooner). Benjamin Tucker har skrivit del om detta.
Med bakgrund i detta tog jag bort info - anarkism som en riktning, det är en självklarhet för alla anarkister oavsett riktning att neka imateriell äganderätt. Tycker någon att det är fel kan saken diskuteras här.
Enfore 4 juni 2006 kl 11.47 (CEST)
replies: text: Ja alla är emot den immatiella äganderätten men det är inte såpass att det finns en "Infoanarkism" likt "insurrektionalism" eller "platformism" inom anarkismen. Jag har aldrig hört det. Finns det en sammansättning färger (rödsvart=syndikalism/grönsvart=grön anarkism/anarkafeminism=lila osv) för infoanarkismen? Finns det någon hisoria över speciella "infoanarkister" som propagerar för "infoanarkism"? Källhänvisa gärna
Simon 5 juni 2006 kl.12.03 (CEST)
thread_title: Info anarkism?

message: Mallen förstör artiklens disposition med placeringen. Jag funderar över om den måste finnas? Det känns väldigt krystat att lägga in mallar enbart för att torgföra så mycket som möjligt, det blir stökigare också.
Enfore 9 augusti 2006 kl 13.05 (CEST)
Jag tog bort anarkistmmallen då den förstör artiklen med sin disposition. Det vore bra om någon kunde lägga in mallen utan att artiklens helhet förstörs.
thread_title: Disposition e.t.c.

message: I artikeln står följande: 
"Anarkister vänder sig emot etablissemanget och vill att samhället ska existera utan formella hierarkiska institutioner såsom staten och politiska partier. Enligt anarkisternas åsikt är det i stället det rådande klassamhället som skapar kaos och mänskligt lidande och anarkismen som kan erbjuda en högre ordning" och "Många anarkister betraktar parlamentariskt arbete som oförmöget att åstadkomma ett klasslöst samhälle".
Jag anser att dessa meningar är missvisande eftersom grunden till klassamhället, enligt anarkister, är makten och ofriheten till självförvaltning. Som texten är utformad nu kan tankegångarna anses ligga snubblande nära marxismen, vilket visserligen stämmer överens gällande synen av klassamhället som som fenomen. Däremot skiljer sig anarkism från marxism genom sin syn på makten som förtryckande instrument, som orsak till klassamhället. Jag skulle vilja påstå att anarkismen skiljer sig från marxismen genom sin frihetliga samhällssyn, vilket skall jämföras med marxismens auktoritära samhällsyn.
Anarkister anser att all samverkan skall bedrivas på frivillig basis, vilket betyder att institutionellt tvång av alla slag inte kan förekomma. Anarkismen har således en mycket bredare samhällskritik än marxismen, och kritiken omfattar mer än att enbart gälla klassamhället.
Till mitt försvar har jag en tung arsenal av samtliga klassiska tänkare från William Godwin till Pjotr Kropotkin.
Meningarna bör enligt min mening ändras till:
"Anarkister vänder sig emot etablissemanget och vill att samhället ska existera utan hierarkiska institutioner med makt såsom staten, kapitalismen, politiska partier, patriarkat och tvingande trossamfund. Enligt anarkisternas åsikt är det makten som skapar kaos och mänskligt lidande, vilket leder till olika uttryck i förtryck som klassamhälle, patriarkat, miljöförstöring och bristande frihetliga rättigheter. Anarkister anser sig kunna erbjuda en högre ordning än den nuvarande som enligt anarkismen baseras på institutionell makt, och vidga rättighetsbegreppet. Vidare betraktar anarkister parlamentariskt arbete oförmöget att åstadkomma ett samhälle utan instutionell makt, något som står i kontrast till marxismens och den auktoritära socialismens syn av parlamentariskt arbete".
Ändringarna skall ses mot en bakgrund om att anarkismen inte enbart fokuserar på klassamhället utan det fulla spektrat av uttryck om den institutionella maktens konsekvenser.
Kommentarer och kritik till ändringsförslaget?
Enfore 4 februari 2007 kl 18.08 (CEST) 
Redigerat Enfore 4 februari 2007 kl 19.10 (CEST)
thread_title: Klassamhälle versus makten

message: Resultatet av nomineringen blev "ej antagen" enligt regeln:
* Har efter minst två veckor, minst 1/2 stödjer ej-röster./Ronny 1 mars 2007 kl. 17.43 (CET)
----
==== Anarkism ====
*Nominerad av ▼моралист▲ 15 februari 2007 kl. 14.35 (CET)
*Motivering: Anarkism är en välskriven artikel som har källor, bilder och intressant text. Även om saker behver förbättras så tycker jag att artikeln är värd en läsvärdstatus, om inte bättre.
*Riktlinjer för röstning.
Stödjer för utmärkt
#--Brallan 15 februari 2007 kl. 16.32 (CET)
Stödjer för läsvärd, men inte utmärkt
#» ågязи(disk.|bidr.) den 15 februari 2007 kl. 16.42 (CET)
#Mr Bullitt 15 februari 2007 kl. 17.20 (CET)
#Enfore 15 februari 2007 kl. 20.45 (CET)
#Huggorm 16 februari 2007 kl. 13.46 (CET)
#Ynnox 18 februari 2007 kl. 23.41 (CET)
Stödjer ej
#Grillo 15 februari 2007 kl. 17.20 (CET) (de dubbla navigeringsmallarna högst upp är extremt fula och artikelämnet är helt för kontroversiellt)
#Ace90 15 februari 2007 kl. 20.28 (CET) Inte NPOV, sverigecentrerad, se diskussion
#Yvwv [y'vov] 15 februari 2007 kl. 23.48 (CET) Sverigeperspektiv i artikel och mall, jobbig disposition, för lång lista över anarkister
#Augustus 16 februari 2007 kl. 04.00 (CET) I sitt nuvarande skick kan artikeln inte anses uppfylla kriterierna.
#B****n 22 februari 2007 kl. 22.08 (CET) Kräver mer arbete!
#Fenrir 24 februari 2007 kl. 10.41 (CET)
#Redux 27 februari 2007 kl. 11.37 (CET) Inte NPOV, för många externa länkar
Diskussion
Håller med om att nåt borde göras åt navigeringsmallarna » ågязи(disk.|bidr.) den 15 februari 2007 kl. 17.25 (CET)
Jag motsätter mig starkt att artikeln ska bli utmärkt. Språket är ideologiskt färgat och luddigt, inte encyklopediskt. Vad är t.ex skillnaden mellan vinst och "profit" (som omdirigeras till vinst), förutom att profit låter "fult"? På vilket sätt är nutidens marknadsekonomi inte mutualistisk (och vad betyder det egentligen?) och exakt vad är "motsatsen till dagens kapitalism" som individualanarkism tydligen präglas av? Dessutom har någon tydligen bestämt att anarkokapitalism inte ska räknas som anarkism, på engelska wikipedia har man kommit fram till att det är en form av individuell anarkism, men att det finns delade meningar om den saken. Sektionen "Anarkism i Sverige" tar upp en stor del av artikeln och är det verkligen encyklopediskt att kalla Yelah "välrenommerad"? Det värsta är väl ändå länkarna till diverse suspekta anarkistiska websidor högst uppe i sektionen "Anarkism i världen". Långt från encyklopedi-kvalitet! --Ace90 15 februari 2007 kl. 20.28 (CET)
Anarkismartikeln har en bit kvar upp på kvalitetsstegen, det måste erkännas. Alldeles för få källhänvisningar, en promarxistisk värdegrund, stökig nedre del med allehanda småsekter och en naiv iver att torgföra allt som kan ha med anarkism att göra leder till brister. Artikeln är läsvärd, men inte mer i nuläget.
Så småningom lär artikeln nå dit hän, en så omfattande ideologi med underliggande subkulturer kan inte avverkas på ett år, för att stöpas ner i lättsmält artikelform, det går helt enkelt inte.
Beträffande mutualism, så finns länkar och källor till den del som rör individualanarkism, fler är på väg. 
Mutualism betyder ömsesidigt utbyte, både inom biologin och ekonomin, som term är den väletablerad sedan 1840 - talet, med sina första staplande steg så tidigt som 1826.
Historiskt sett hör inte anarkokapitalism till den klassiska anarkismen, den är en efterhandkonstruktion. Vad som sedan har hänt 150 år efter begynnelsen är en annan sak.
Slutligen, Wikpedia skall inte vara ett dagis för de som vill ha lättsmält information, det krävs interaktion och intresse från läsaren för att få ut maximalt möjliga, därmed anser jag att kritiken mot individualdelen saknar grund.
Enfore 15 februari 2007 kl. 21.02 (CET)
replies: text: Jag vet vad mutualism är, men begreppet förklarar i princip ingenting i artikeln. Det är sant att wikipedia inte ska vara lättläst, men artiklar ska åtminstone vara klara och entydiga. Uttryck som "utan profit", "kontrasterad av sin motsats kapitalismen" och "mutualistisk marknadsekonomi" är totalt intetsägande. Som politiskt insatt kan jag ana vad mutualism betyder i det här sammanhanget, men för en vanlig läsare förklarar det ingenting - på vilket sätt är t.ex nutidens marknadsekonomi inte ömsesidig? Vad är anarkistens definition på vinst (profit) och kapitalism? Em encyklopedisk artikel måste man ju använda allmän terminologi och ett förklarande språk, inte de termer som en anarkistisk tankesmedja skulle kasta omkring.

text: Individualdelen är ju också bara ett exempel, hela artikeln är full med fluff. Ta t.ex denna mening:

text: Efter de dramatiska omvälvningarna i Östeuropa 1989-1991, statskommunismens debacle och socialdemokratins gradvisa tillbakagång framstår, menar anarkisterna, den frihetliga socialismen som det enda okomprometterade och genomförbara alternativet till den globaliserade kapitalismen.

text: Vem skulle på allvar vänta sig att läsa något sånt i en encyklopedi? Fluff blir inte OK bara för att man sätter till "menar anarkisterna". --Ace90 15 februari 2007 kl. 23.06 (CET)
Det finns källhänvisning till påståendet om att anarkister(individual) förordar en profitfri marknadsekonomi. Anarkismen är en bred ideologi, och mutualismen är bara ett uttryck bland flera inom tankeströmningen. Det finns helt enkelt inte plats att förklara, det får göras i en egen artikel.
Detta är nominerings sida, vill du diskutera e.v. brister i anarkismartikeln, görs detta med fördel på artikelns diskussionssida.
Enfore 16 februari 2007 kl. 07.08 (CET)

text: Här diskuterar vi ju om artikeln kan sägas uppfylla kraven för en utmärkt artikel, och jag påstår att den inte gör det, pga flera saker - ideologiskt färgat språk, fluff, Sverige-POV, konflikt angående anarkokapitalism, onödiga externa länkar och för lång lista över anarkister. --Ace90 16 februari 2007 kl. 15.38 (CET)
thread_title: Omröstning utvald artikel

message: *Nominerad av ▼моралист▲ 15 februari 2007 kl. 14.35 (CET)
*Motivering: Anarkism är en välskriven artikel som har källor, bilder och intressant text. Även om saker behver förbättras så tycker jag att artikeln är värd en läsvärdstatus, om inte bättre.
*Riktlinjer för röstning.
Stödjer för utmärkt
#--Brallan 15 februari 2007 kl. 16.32 (CET)
Stödjer för läsvärd, men inte utmärkt
#» ågязи(disk.|bidr.) den 15 februari 2007 kl. 16.42 (CET)
#Mr Bullitt 15 februari 2007 kl. 17.20 (CET)
#Enfore 15 februari 2007 kl. 20.45 (CET)
#Huggorm 16 februari 2007 kl. 13.46 (CET)
#Ynnox 18 februari 2007 kl. 23.41 (CET)
Stödjer ej
#Grillo 15 februari 2007 kl. 17.20 (CET) (de dubbla navigeringsmallarna högst upp är extremt fula och artikelämnet är helt för kontroversiellt)
#Ace90 15 februari 2007 kl. 20.28 (CET) Inte NPOV, sverigecentrerad, se diskussion
#Yvwv [y'vov] 15 februari 2007 kl. 23.48 (CET) Sverigeperspektiv i artikel och mall, jobbig disposition, för lång lista över anarkister
#Augustus 16 februari 2007 kl. 04.00 (CET) I sitt nuvarande skick kan artikeln inte anses uppfylla kriterierna.
#B****n 22 februari 2007 kl. 22.08 (CET) Kräver mer arbete!
#Fenrir 24 februari 2007 kl. 10.41 (CET)
#Redux 27 februari 2007 kl. 11.37 (CET) Inte NPOV, för många externa länkar
Diskussion
Håller med om att nåt borde göras åt navigeringsmallarna » ågязи(disk.|bidr.) den 15 februari 2007 kl. 17.25 (CET)
Jag motsätter mig starkt att artikeln ska bli utmärkt. Språket är ideologiskt färgat och luddigt, inte encyklopediskt. Vad är t.ex skillnaden mellan vinst och "profit" (som omdirigeras till vinst), förutom att profit låter "fult"? På vilket sätt är nutidens marknadsekonomi inte mutualistisk (och vad betyder det egentligen?) och exakt vad är "motsatsen till dagens kapitalism" som individualanarkism tydligen präglas av? Dessutom har någon tydligen bestämt att anarkokapitalism inte ska räknas som anarkism, på engelska wikipedia har man kommit fram till att det är en form av individuell anarkism, men att det finns delade meningar om den saken. Sektionen "Anarkism i Sverige" tar upp en stor del av artikeln och är det verkligen encyklopediskt att kalla Yelah "välrenommerad"? Det värsta är väl ändå länkarna till diverse suspekta anarkistiska websidor högst uppe i sektionen "Anarkism i världen". Långt från encyklopedi-kvalitet! --Ace90 15 februari 2007 kl. 20.28 (CET)
Anarkismartikeln har en bit kvar upp på kvalitetsstegen, det måste erkännas. Alldeles för få källhänvisningar, en promarxistisk värdegrund, stökig nedre del med allehanda småsekter och en naiv iver att torgföra allt som kan ha med anarkism att göra leder till brister. Artikeln är läsvärd, men inte mer i nuläget.
Så småningom lär artikeln nå dit hän, en så omfattande ideologi med underliggande subkulturer kan inte avverkas på ett år, för att stöpas ner i lättsmält artikelform, det går helt enkelt inte.
Beträffande mutualism, så finns länkar och källor till den del som rör individualanarkism, fler är på väg. 
Mutualism betyder ömsesidigt utbyte, både inom biologin och ekonomin, som term är den väletablerad sedan 1840 - talet, med sina första staplande steg så tidigt som 1826.
Historiskt sett hör inte anarkokapitalism till den klassiska anarkismen, den är en efterhandkonstruktion. Vad som sedan har hänt 150 år efter begynnelsen är en annan sak.
Slutligen, Wikpedia skall inte vara ett dagis för de som vill ha lättsmält information, det krävs interaktion och intresse från läsaren för att få ut maximalt möjliga, därmed anser jag att kritiken mot individualdelen saknar grund.
Enfore 15 februari 2007 kl. 21.02 (CET)
replies: text: Jag vet vad mutualism är, men begreppet förklarar i princip ingenting i artikeln. Det är sant att wikipedia inte ska vara lättläst, men artiklar ska åtminstone vara klara och entydiga. Uttryck som "utan profit", "kontrasterad av sin motsats kapitalismen" och "mutualistisk marknadsekonomi" är totalt intetsägande. Som politiskt insatt kan jag ana vad mutualism betyder i det här sammanhanget, men för en vanlig läsare förklarar det ingenting - på vilket sätt är t.ex nutidens marknadsekonomi inte ömsesidig? Vad är anarkistens definition på vinst (profit) och kapitalism? Em encyklopedisk artikel måste man ju använda allmän terminologi och ett förklarande språk, inte de termer som en anarkistisk tankesmedja skulle kasta omkring.

text: Individualdelen är ju också bara ett exempel, hela artikeln är full med fluff. Ta t.ex denna mening:

text: Efter de dramatiska omvälvningarna i Östeuropa 1989-1991, statskommunismens debacle och socialdemokratins gradvisa tillbakagång framstår, menar anarkisterna, den frihetliga socialismen som det enda okomprometterade och genomförbara alternativet till den globaliserade kapitalismen.

text: Vem skulle på allvar vänta sig att läsa något sånt i en encyklopedi? Fluff blir inte OK bara för att man sätter till "menar anarkisterna". --Ace90 15 februari 2007 kl. 23.06 (CET)
Det finns källhänvisning till påståendet om att anarkister(individual) förordar en profitfri marknadsekonomi. Anarkismen är en bred ideologi, och mutualismen är bara ett uttryck bland flera inom tankeströmningen. Det finns helt enkelt inte plats att förklara, det får göras i en egen artikel.
Detta är nominerings sida, vill du diskutera e.v. brister i anarkismartikeln, görs detta med fördel på artikelns diskussionssida.
Enfore 16 februari 2007 kl. 07.08 (CET)

text: Här diskuterar vi ju om artikeln kan sägas uppfylla kraven för en utmärkt artikel, och jag påstår att den inte gör det, pga flera saker - ideologiskt färgat språk, fluff, Sverige-POV, konflikt angående anarkokapitalism, onödiga externa länkar och för lång lista över anarkister. --Ace90 16 februari 2007 kl. 15.38 (CET)
thread_title:  [[Anarkism]] 

message: Jag saknar en tydlig definition av anarkism. Artikeln berättar i första stycket vad anarkism inte är. Kan ni inte skriva vad den är istället, jag vill veta. I avsnittet Anarksimens huvudgrenar får jag inget grepp om vad som förenar de olika anarkistiska grenarna. Jag efterfrågar alltså en förklaring av det gemensamma för all slags anarkism. Galterix 9 juni 2007 kl. 19.38 (CEST)
thread_title: Definition

message: Nejlikerevolutionen och Ungernupproret tillskrivs anarkister men jag ser inte ett spår av anarkism. Däremot gammal hederlig socialdemokrati och lite frihetlig socialism. De som kallar sig frihetliga socialister är ju noga att inte få anarkiststämpel på sig. --Βονγομαν 6 augusti 2007 kl. 22.08 (CEST)
replies: text: De var synliga där, men hade betydligt (ännu) mindre roll än i det spanska inbördeskriget. Det där med proportioner är svårt. //- Zman 6 augusti 2007 kl. 22.25 (CEST)
replies: text: :Om man delar upp listan, som är bra i sig, i två delar med en ena där anarkister var direkt drivande och den andra där de höll lägre profil? --Βονγομαν 6 augusti 2007 kl. 22.29 (CEST)
replies: text: :: Då blir det en mycket kort och en lång lista ;) //- Zman 6 augusti 2007 kl. 22.37 (CEST)
replies: text: ::: 1968-studentrevolten i Paris - jag trodde att det var mest maoister och trotskister som var volymmässigt de aktiva?  //- Zman 6 augusti 2007 kl. 22.42 (CEST)

text: :::Låt oss vara generösa för en gångs skull. Dela så de riktigt obetydliga skiljs ut? Eller det blir lika illa? --Βονγομαν 6 augusti 2007 kl. 22.43 (CEST)
replies: text: :::: Hmmm, enklast är det att ändra spelat en avgörande roll till spelat en viss roll, om man går igenom listan så är det tunt med de "avgörande" roller...

text: ::::*Pariskommunen 1871, - om man med anarki menar kaos så ja, avgörande

text: ::::*Haymarketmassakern 1886, - ja

text: ::::*Petrogradkommunen 1905, - ja

text: ::::*den mexikanska revolutionen 1910, - rev-ledaren Madero var väl inte anarkist?

text: ::::*det tyska rådsupproret 1918, - tveksamt, det var mer en bosjevikisk show

text: ::::*Machnoviternas sovjetrevolution i Ukraina 1918-19,

text: ::::*fabriksockupationerna i Turin 1920, ja enl artikeln; men Antonio Gramsci var kommunist och hade Komintern i ryggen.

text: ::::*Kronstadtupproret  1921, - ja

text: ::::*Spanska inbördeskriget 1936-39, - ja till viss del men inte avgörande

text: ::::*rådsupproret i Ungern 1956, - nej, inte avgörande men förekom. De nationella och anti-kom krafterna var större

text: ::::*majrevolten i Paris 1968, - nej mao leder

text: ::::*nejlikerevolutionen i Portugal 1974, - mycket tveksamt

text: ::::*zapatisternas uppror i Chiapas 1994 - ja 
////- Zman 6 augusti 2007 kl. 23.01 (CEST)+//- Zman 6 augusti 2007 kl. 23.04 (CEST) + //- Zman 6 augusti 2007 kl. 23.13 (CEST)
Tyska rådsupproret var ju rådsocialistiskt uppror till stor del, och vissa anarkister och rådssocialisterna står varann nära ideologisk. majrevolten var delad. Situationisterna som får räknas som anarkister (okej?) var ju drivande. Portugal 74 är jag inte säker på men jag har en kamrat som var med under de dagarna och han talar vitt och brett om hur anarkistiskt det var. Han börjar bli till åren så hur sanningsenligt det är kan man ifrågassätta. spanien 36-39 är ju extremt mycket ja, katalonien... iofs inte hela. stalinludren kom ju och pajja Nykteristen 6 augusti 2007 kl. 23.19 (CEST)
thread_title:  Tveksamt 

message: Jag skrev att anarkism attarherade stadsterrorister (= urban terrorists), Nykteristen tog bort stycket och ville ha exempel. 
Det som ligger närmast den anarkistiska sidan är väl Reclaim-the-whatever, vissa grupperingar inom afa, etc. (alla urbana terrorister är så klart inte anarkister, det finns väl en minst lika uppmärksammad högervariant oxo).
Det finns tom en bok Ann Hansen - Direct Action: Memoirs of an Urban Guerrilla (som fick tillnamet URBAN TERRORISM 101 FOR DUMMIES) . Vad urban terrorister gör står tex i .  //- Zman 7 augusti 2007 kl. 00.09 (CEST)
replies: text: Det räcker att läsa på Motkraft och om deras glaskrossaraktiviteter. De kallar sig anarkister men är bara stenkastande skitungar men låter man dem hållas och fortsätta bjuda in dem till nästa Reclaim så får man skylla sig själv. Undras om deras egen megafon är bra nog som källa i detta fallet? --Βονγομαν 7 augusti 2007 kl. 00.13 (CEST)
replies: text: :Herregud, stadsterrorism är elitistiska celler som går undergjord och utför vissa saker som bankrån, kidnappningar etc. Det är däremot INTE politiskt medvetna och icke politiskt medvetna som träffas en gång om året efter alla första maj-firanden och har gatufest för att sen attackeras av polisen och sen slå sönder stureplan... Nykteristen 7 augusti 2007 kl. 08.28 (CEST)
Vissa former av anarkism har inspirerat fascism, andra moderna pacifistiska rörelser eller varför inte miljörörelsen? Lite spretande om man får säga så. 
Benito Mussolini t.e.x. angav att han inspiriretas av Max Stirner, är därmed arvet efter honom något som anarkismen skall belastas med?
Självklart har vissa delar av anarkismen varit stundtals våldsam, inte för att våldet har ett egenvärde, utan för att anarkister ansett sig nödgade. Enskilda terrorhandlingar har även begåtts under förra sekelskiftet, de var dock inte organiserade. Om nu anarkismen strävar efter att häva makten som institutionellt instrument, lär organisationer som använder sig av terror för att få inflytande gå emot grunddoktrinen av rent logiska skäl.
Ett klassiskt exempel från anarkismens historia, om motsättningen mellan anarkister som kan bruka våld och deras motstånd emot våldsförhärligande nihilism finner vi i förhållandet mellan anarkisten Bakunin och nihilisten Netjajev.
Netjajev var ingen anarkist, utan snarare en anhängare av en revolutionär diktatur, som drev nihilismen till en motbjudande ytterlighet där ändamålet helgar alla medel, där individen förnekasliksom allt annat i samhället och där terroristens autoritära vilja blir det enda rättfärdigandet av hans handlingar. -Woodcock, George, Anarkismen-Omstörtande Nihilism eller fredlig idealism? Prisma magnum 1993 sid 142.
Vill man belasta anarkismen för vad grupper som sägs vara inspirirerade av den samma åstadkommit, får man ställa deras agerande mot anarkismens teorier, vilket blir mycket svårt. Så vill någon lägga till information i artikeln om terrorceller som säger sig vara inspirerade av anarkism, så kan jag gå med på det om någon kan styrka att det är förenligt med "ideologins" grundtankar, var så god!
Enfore 7 augusti 2007 kl. 15.08 (CEST)

text: När man beskriver historisk utveckling av en ideologi så är det självklart en fråga om en specifik ideologi vidareutvecklar en tidigare ideologi och tillhör dennas genealogi eller om det är en självständig ideologi som bara inspirerats av en tidigare. Som jag förstått begreppet anarkism så är det samlingsnamnet för olika ideologier med en gemensam nämnare i avståndstagandet från staten, och bottom-up form av samhällsstyrning. Skall man få ihop en komplett beskrivning av anarkism, blir det en sprättig bild med komplex genealogi.

text: Om en del-ideologi skall "ärva skulden" från en annan beror på deras förhållande. Det är precis samma frågeställning som förhållande mellan en världsreligion och en sekt eller religiös riktning tex kristendom och mormoner - kristendom är inte ansvarig för mormonernas föreställningar, lika lite som islam för Al Qaidas verk. Men ifrågasätter man teismen i kristendomen (eller islam) så blir alla riktningar berörda. //- Zman 7 augusti 2007 kl. 16.19 (CEST)
Nonsensinlägg Zman, anarkismen är antimilitaristisk, även det ett fundamenta för rörelsen. Stadsgerilla rimmar synnerligen illa med antimilitarism.
Att du försöker jämföra anarkismen med religion gör knappast saken bättre till din ståndpunkts favör, anarkismen har genom sina första tänkare(före 1900) skapat grundvärderingar som varje kritiker måste förhålla sig till. Entydigheten mot tvång, militarism och för individens frihet är så pass kompakt bland portaltänkarna, samt i handlingarna att det ter sig nästintill omöjligt med din ansats rimlighet.
Du kan med fördel skapa en ny artikel om anarkistisk våldsbruk, jag hjälper gärna till med information, här tycks du ha lite vatten på kvarnen.
Enfore 7 augusti 2007 kl. 17.41 (CEST)

text: Jag vet inte VAR du ser att jag påstod något om militarismen. Statsgerilla med anarkistiska förtecken kan vara i högsta grad antimilitarisk och ändå våldsfixerad. Och som jag lade till i artikeln så skedde fyra anarkistiska attentatsmord på statsöverhuvuden just strax före och omkring 1900. Med jämförelsen med religionen avsåg jag att bemöta din antydning att jag låter de som inspirerades av anarkismen befläcka anarkisterna generellt, underförstått de var bara inspirerade och inte riktiga anarkister. Jag ser även här ett arvsträd av ideologier, som liksom bland ideologierna inom en religion. //- Zman 7 augusti 2007 kl. 20.17 (CEST)
thread_title:  Urban terrorism 

message: Mest av nyfikenhet undrar jag kring varför EZLN:s flagga och EZLN som länk finns med i artikeln. Klassificeras de verkligen som en anarkiströrelse? Orkar inte kolla historiken för vem som lagt till det och fråga den personen specifikt. /Greverod 망눗 26 augusti 2007 kl. 21.16 (CEST)
replies: text: De kallas frihetliga socialister av vissa och programmet är inte så anarkistiskt så nej, du kan nog ta bort dem utan dåligt samvete. --Βονγομαν 26 augusti 2007 kl. 21.23 (CEST)
replies: text: :Då ordnar vi det. /Greverod 망눗 26 augusti 2007 kl. 21.31 (CEST)
replies: text: ::Jag återställde raderingen. Zapatisterna tillämpar anarkistiska principer och måste betraktas som det mest anarkistiska samhället som finns idag. Vad baseras påståendet "programmet är inte så anarkistiskt" på? Popperipopp 26 augusti 2007 kl. 22.08 (CEST)
thread_title:  EZLN 

message: Dax att ta tag i denna artikel och anpassa den till wikistandard. Viktiga riktlinjer på Wikipedia är att använda vedertagna och objektiva källor och att man anger sina källor. Det viktigaste skälet för detta är att läsaren ska kunna kontrollera artikelns uppgifter för att följa Wikipedias krav på trovärdighet och verifierbarhet. Detta är särskilt viktigt för information som kan uppfattas som kontroversiell. Speciellt i en artikel som denna behövs noter från erkända och neutrala källor. Med vänliga hälsningar Fenrir 30 augusti 2007 kl. 21.34 (CEST)
Bra intitiativ! Det finns tjogvis av källor, jag lägger in dem som jag känner till och håller dörren öppen för fler. Dessutom hoppas jag att samma iver finns för de tusentals andra artiklar utan källor och citat, allt för Wikipedias trovärdighet. 
Enfore 31 augusti 2007 kl. 18.44 (CEST)
Det behövs fler referenser, dels till delar som saknar sådana, men också kompletterande referenser till befintliga. Vissa referenser täcker upp påståendet(utsagan) till viss del, därför behövs oftas flera referenser. Bäst vore det om det fanns källor från olika riktningar t.e.x. 1,2,3,4 för att ge information från olika grupperingar. 
Enfore  8 september 2007 kl. 19.25 (CEST)
thread_title:  Wikianpassa 

message: Bör Anarkopedia finnas med som extern länk? Så är fallet nu. Jag undrar om inte denna länk snarare hör hemma under uppslagsordet wiki. Pierreback 7 september 2007 kl. 00.18 (CEST)
replies: text: Som Anarchopedia i dagsläget ser ut tillför den ingen extra information för den som har läst på Wikipedia. Därför kan nog länken flyttas. Popperipopp 7 september 2007 kl. 10.22 (CEST)
thread_title:  Anarkopedia 

message: Meningar som "Attentat mot statsöverhuvuden har inspirerats av denna åskådning." har som enda funktion att smutskasta åskådningen. Är det rimligt att nämna det i inledning till en artikel som rent allmänt handlar om anarkism? Är det lika rimligt att dra upp exempel på seriemördare och våldtäktsmän som har inspirerats av liberalismen? Popperipopp 8 september 2007 kl. 17.45 (CEST)
replies: text: För en gångs skull håller jag med dig. Här skall inget smutskastas, det räcker att återge dokumenterade fakta. Litet längre ner i artikeln, under Historia, finns ett passus som är mer exakt, då det talar om specifika attentat, med fotnotsreferens:

text: "mellan åren 1894 och 1901 blev fyra statshuvud dödade i attentat utförda av anarkister, presidenterna i Frankrike och Italien, kungen av Italien och österrikisk kejsare.[20]" 20=Oxford Dictionary of World History, anarchism (s.21) //- Zman 8 september 2007 kl. 17.53 (CEST)
replies: text: :Där, och endast där, hör det hemma. Men för säkerhets skull väntar jag själv med att återställa, så att Fenrir kan kommentera det hela. Popperipopp 8 september 2007 kl. 17.59 (CEST)
replies: text: ::Jag funderade också på att återställa (ta bort) det svävande stycket. Så det kan bli ibland. --Βονγομαν 8 september 2007 kl. 18.02 (CEST)
replies: text: :::Flytta det till bättre plats i texten. med vänliga hälsningar :-)Fenrir 8 september 2007 kl. 19.43 (CEST)
thread_title: Smutskastning

message: Jag anser (i motsats till Zman) att källan inte är så tunn som han påstår. Sätter in den (särskilt som en referens efterfrågas med kb-mallen). Innan vidare borttagning bör frågan diskuteras här först och konsensus uppnås. Fiction 18 september 2007 kl. 13.13 (CEST)
replies: text: Jag kan dock inte påstå att det är lämpligt att Jacobsson lägger in sin egen bok som källa./Vladimir Moskau 18 september 2007 kl. 13.31 (CEST)
replies: text: : Påvisa gärna att S Jacobsson och hans bok har någon auktoritet i ämnet. //- Zman 18 september 2007 kl. 13.35 (CEST)
replies: text: :: Är inte meningen att det inte ska finnas några auktoriteter i ämnet? :D /Vladimir Moskau 18 september 2007 kl. 13.38 (CEST)
replies: text: :::Jag tycker att det är de som tar bort referensen som har bevisbördan att påvisa att den inte är relevant, att författaren inte är någon auktoritet, etc. Fiction 18 september 2007 kl. 14.41 (CEST)
Ett förslag, som inte löser problemet i grund och botten men som kan ses som en kompromiss, är att man istället refererar till det som Jacobson själv refererar till i boken. På s. 7 i "Anarkismens återkomst" finns följande att läsa "Allt fler ungdomar i det nya årtusendet samlas under den svartröda fana..." med referens till Per-Åke Lindblom: Den nya anarkismen. I: Nya Arbetartidningen 3/2000. Dessutom påpekar Jacobson de nya varianter av anarkism som uppstått under sent 1900-tal, som miljöanarkism och anarkafeminism, vilka man knappast kan förneka är åtminstone tecken på att rörelsen har utvidgats i någon mening. Nu kanske diskussionen kan fortsätta med avstamp från dessa fakta? Popperipopp 18 september 2007 kl. 15.40 (CEST)

text: Lindbloms artikel finns här, och eftersom han tydligen är en trovärdig källa enligt Jacobsson så tog jag mig friheten att lägga in ett citat från den av Jacobsson åberopade artikeln./Vladimir Moskau 18 september 2007 kl. 16.16 (CEST)
thread_title: Källan som Zman tog bort

message: Angående not 24 undrar jag: Står det i Oxford Dictionary of World History att AFA inte skulle vara anarkistiska?!/Vladimir Moskau 18 september 2007 kl. 13.33 (CEST)
replies: text: Det är snarare ett uttryck för oärlig/kreativ omformulering av notad text. ODoWH skriver om anarkism som attraherat stadsterroristgrupperingar. //- Zman 18 september 2007 kl. 17.33 (CEST)
replies: text: :Jag tänkte väl det. Finns det någon källa till att AFA inte skulle vara anarkistiska?/Vladimir Moskau 18 september 2007 kl. 17.35 (CEST)
replies: text: ::Ändrade så att det står att AFA inspirerats av anarkismen./Vladimir Moskau 18 september 2007 kl. 17.44 (CEST)
Se det så här Oskau, har du eller någon annan en källa som styrker att anarkister nekar individen rätten att utrycka sig? Själv har jag inte funnit en sådan källa, i.a.f. inte om man granskar portalfigurerna.
 
”Principen är enkel. Vi tillåter inte fascisterna att agera ostört - inga demonstrationer, inga möten, ingen tidningsförsäljning, inga fascistiska konserter, inga fascistiska bokhandlar, utan att vi är där och bekämpar dem. Vi angriper deras strukturer”.
 
Källa: antiafa.se Presentation
AFA har inte påstått sig vara anarkistiska, däremot frihetligt socialistiska. Det finns numera högerextrema rörelser som tagit intryck av anarkismen, vilket inte betyder något ideologiskt samröre.
Enfore  18 september 2007 kl. 21.41 (CEST)
Enfore  Ändrad 18 september 2007 kl. 21.43 (CEST)
Jag tog bort referens 25 då påståendet saknar grund. Ett påstående av den digniteten skall styrkas med direkt koppling till grundideerna, och det kan inte vara så svårt med tanke på det omfattande material som finns tillhanda?
Det har givetvis förekommit våldsamheter, kränkningar av andras rättigheter av anarkister, det är inget som förnekas här, men ideologin tar bestämt avstånd från inskränkningar i yttrandrefriheten. Det finns således ingen ideologisk sanktion i handlingarna. AFA verkar för att hämma yttrandrefriheten ur anarkistiskt perspektiv.
Enfore  18 september 2007 kl. 21.54 (CEST)

text: Det är inte Wikipedias uppgift att tolka anarkismen, eller analysera anarkistiska klassiker./Vladimir Moskau 18 september 2007 kl. 21.55 (CEST)
Det är betydligt bättre med "tunga" källor som citat från portaltänkarna istället för politiskt färgade källor som inte källgranskar.
Vi har Godwin, Stirner, Proudhon, Bakunin, Kroptkin m.fl. vart säger de sig inskränka andras rätt till att uttrycka sig?
Wikipedia är opolitisk, skall vara det i.a.f. Det betyder inte att källorna behöver vara det, men om de inte själva kan styrka sina påståenden är de av inget värde anser jag.
Anarkismen är kontroversiell, därför kraven ställas därefter annars blir det cirkus, och det förlorar alla på, men mest Wikipedia.
Enfore  18 september 2007 kl. 22.10 (CEST)
replies: text: :Om AFA är anarkister och vill "inskränka andras rätt till att uttrycka sig", så må de vara "dåliga anarkister" men det hindrar inte faktum./Vladimir Moskau 18 september 2007 kl. 22.12 (CEST)
Du har initiativet att bevisa dina påståenden, var så god och presentera när någon av ovanstående tänkare gillat inskränkningar i yttrandrefriheten. Det kanske finns ett felsteg, men jag har inte funnit något sådant uttalande.
Det har t.e.x. bevisligen funnits homosexuella nazister, men ideologin som sådan tar tydligt avstånd från homosexualitet varför ett påstående om att ideologin är homosexuellt inriktad faller på sin orimlighet. Jämförelsen är mustig, men bra. Se så! Plocka fram citaten från ovanstående tänkare, det vore inte så svårt med tanke på din självsäkerhet.
Enfore  18 september 2007 kl. 22.20 (CEST)

text: :Jag har inte påstått något om "tänkarna" i fråga; jag har sagt att Wikipedia inte ska analysera några ideologier, och sålunda inte avgöra vilka som är "rättrogna" eller "felaktiga" anarkister/nazister/kommunister/liberaler/fågelskådare/spåmän. Liksom det i det här uppslagsverket tillskrivs "kommunismen" och "kommunister" en massa brott som Karl Marx knappast ens kunde föreställa sig, så får man med rätta tillskriva "anarkister" och "anarkismen" händelser, även om dessa inte må ha stöd hos de anarkistiska "tänkarna". Ditt resonemang innebär att om våld mot egenutnämnda "fascister" inte skulle förespråkas hos någon av den frihetliga "socialismens" "tänkare", så skulle AFA inte vara frihetligt "socialistiskt", något som faller på sin egen orimlighet./Vladimir Moskau 18 september 2007 kl. 22.55 (CEST)
replies: text: ::Nu har jag lagt till en anarkistisk källa till att AFA startades av anarkister. Jag finner detta påstående tillbörligen styrkt. Att sedan den som förespråkar anarkism är övertygad om att "sann anarkism" inte är förenligt med att blockera demonstrationer, har egentligen knappast med källkritik och neutralitetssträvan att göra./Vladimir Moskau 18 september 2007 kl. 23.13 (CEST)
thread_title: AFA - anarkister?

message: Kan ingen som är lämpad för uppgiften översätta all utrikiska till svenska, även i fotnoterna?/Vladimir Moskau 18 september 2007 kl. 16.43 (CEST)
Jo, det vore bra med översättningar, men de måste vara korrekta. De som känner sig säker kan ju ta på sig uppgiften.
Enfore  18 september 2007 kl. 21.41 (CEST)
thread_title:  Översättning 

message: Jag tog prompt bort citaten under historiesektionen då de inte tillför något utöver smygreklam eller smutskastning som undeminerar artikelns trovärdighet.
Låt referenser komma från tänkarna själva, forskare inom området, och låt bli att lägga in referenser från källor som bara används för att vinkla åt något håll. Låt artikeln vara så transperens som möjligt, tack.
Enfore  18 september 2007 kl. 22.03 (CEST)
thread_title: Citat från tidningar

message: Dagens inledande definition, "politisk riktning med syfte att avskaffa statsmakten", är för snäv. Det har funnits och finns anarkister som endast söker tillämpa de anarkistiska principerna, om man kan kalla de så, i mindre grupper utan att egentligen bry sig om faktiskt existerande stater. Då tycker jag att Encyclopedia Britannicas definition från 1910 är bättre: "ANARCHISM (from the Gr. an and archos, contrary to authority), the name given to a principle or theory of life and conduct under which society is conceived without government". Popperipopp 21 september 2007 kl. 10.24 (CEST)
replies: text: Jag förstår att anarkism för dig inte är samma sak som anarkism för andra, det vill säga det som står i exempelvis 2 st av varandra oberoende, neutrala och modernare uppslagsverk. För övrigt, varför fortsätter du att ta bort notad text med neutral källhänvisning? Är det för att den inte passar din syn på anarkismen? Viktiga riktlinjer på Wikipedia är att använda vedertagna och objektiva källor och att man anger sina källor. Det viktigaste skälet för detta är att läsaren ska kunna kontrollera artikelns uppgifter för att följa Wikipedias krav på trovärdighet och verifierbarhet. Detta är särskilt viktigt för information som kan uppfattas som kontroversiell. Med vänliga hälsningar Fenrir 22 september 2007 kl. 10.40 (CEST)
replies: text: :Självklart motsätter sig alla anarkister staten, det ligger i själva begreppet. Men dagens definition antyder att detta kräver att man aktivt söker avskaffa den. För övrigt har jag endast tagit bort notad text som alla var överens om var gibberish.

text: :Politisk åskådning som går ut på att staten - och det statliga tvånget över den enskilde - skall upphävas. - Vad varje svensk bör veta.

text: :en politisk riktning vars anhängare, anarkister, eftersträvar ett samhälle där individen utsätts för så lite tvång som möjligt. - Nationalencyklopedin.

text: :cluster of doctrines and attitudes centred on the belief that government is both harmful and unnecessary. - Britannica Online Enyclopedia. Popperipopp 22 september 2007 kl. 10.55 (CEST)
replies: text: ::: Popperipopp - Vi har talat om sådant här förut du och jag, om att göra egna ändringar med endast dig själv som referens. Det blir sällan bra och i detta fall så stämmer inte noterna med informationen här på Wikipedia. Jag förstår att denna artikel ligger dig varmt om hjärtat men för mycket "putsande" från ditt håll kan oavsiktligt få effekten av skev information eller kankse till och med historieförfalskning. Om informationen inte passar dig så ta hellre bort den helt i stället för att "putsa" på den. Viktiga riktlinjer på Wikipedia är att använda vedertagna och objektiva källor och att man anger sina källor. Det viktigaste skälet för detta är att läsaren ska kunna kontrollera artikelns uppgifter för att följa Wikipedias krav på trovärdighet och verifierbarhet. Detta är särskilt viktigt för information som kan uppfattas som kontroversiell
replies: text: ::::För det första bör du sluta dra in mig som person i detta. Du har ingenting att göra med vad som ligger mig varmt om hjärtat. För det andra så ansåg jag att noterna fortfarande stödde det jag ändrade till i tillräckligt hög grad. För det tredje är det helt uppenbart för alla (även för dig om du tänker efter) att det du envisas med att återställa är felaktigt. "Avskaffa all borgerlig myndighet", gäller det anarkokapitalisterna också? Mycket underligt.. Popperipopp 22 oktober 2007 kl. 11.04 (CEST)
replies: text: :::::: #1 Så länge DU gör redigeringarna och ändrar i texten så att fotnoterna inte stämmer, så drar jag följdaktligen in DIG i detta, eftersom DU är orsaken. (Är DU inte "nöjd" med texter och noter - ta då bort dessa, istället för att ändra(med en adekvat motivering förståss) #2 Noterna stöder inte det DU ändrade till. #3 Poopperipop, vad jag anser spelar ingen roll, spelar roll gör däremot referenslitteraturen det vill säga noterna och det är dess information och inte min åsikt som speglas. Med vänliga hälsningar Fenrir 22 oktober 2007 kl. 15.55 (CEST)
replies: text: :::::::Jag orkar faktiskt inte tjafsa angående detta mer. Jag gjorde en liten redigering precis, som jag bara inte kan tro att du har något emot; den förbättrar bara det svenska språket en smula. De mer subtila detaljerna får någon annan reagera mot i framtiden. Popperipopp 22 oktober 2007 kl. 18.12 (CEST)
replies: text: :::::::: Det handlar inte om att tjafsa, det handlar om Wikipedias trovärdighet som informationskälla och denna typ av "putsning" bidrar inte. Ha det Fenrir 22 oktober 2007 kl. 18.59 (CEST)
thread_title: Inledande definition

message: Det finns två invändningar mot ändringarna i avsnittet ”Historia”.
1)." Under andra halvan av 1900-talet lät sig vissa stadsterroristgrupperingar inspireras av anarkismen[23], vilket kan sägas om det svenska nätverket Antifascistisk aktion (AFA) som uppstod under 1990-talet." 
*Det antyds i denna mening genom guilt by association att AFA är ”terrorister”. Tolkar man det så, vilket är lätt hänt, är det felaktigt. I dagens samhälle är det också en mycket allvarlig beskyllning. Varken Säpo eller någon annan initierad källa påstår något sådant, och de debattinlägg som angetts (Olle Meurling/Anarkistisk Tidskrift och Marco Espvall/ Socialistiska Partiet) säger det inte heller i det citerade. De säger bara att AFA tillhör anarkiströrelsen, vilket i sig är okontroversiellt, även om flera aktiva i AFA inte kallar sig för anarkister.
*AFA startades som en självförsvarsorganisation av tyska kommunistpartiet på 1930-talet för att garantera medlemmarnas fysiska säkerhet gentemot nazisterna i NSDAP. AFA i Sverige startades 1993 när den nynazistiska offensiven (Lasermannen, nerbrända flyktingförläggningar, VAM, Ny Demokrati, statlig rasism) innebar ett skarpt läge och ett behov av skydd som myndigheterna inte ville leva upp till.
  
En terroristorganisation torde döda oskyldiga. Svenska AFA har inte tagit livet av någon enda person. Däremot är de svenska nynazisterna skyldiga till 20-30 rent politiska mord på sina meningsmotståndare och på invandrare, varav de mest uppmärksammade är mordet på Björn Söderberg och polismorden i Malexander. 
*Några direkta eller indirekta kopplingar eller kontakter mellan RAF eller liknande grupper och AFA finns överhuvudtaget inte beskrivna. 
*Den språkliga koppling som WP-texten gör är att ”tyska stadsterroristgrupperingar” var inspirerade av anarkismen. I praktiken betyder detta endast Bommi Baumann/2 juni som säger att ”The Fabolous Furry Freak Brothers” var en viktigare inspirationskälla än anarkismen  (”Wie alles anfing”, Trikont 1975, s. 94 .)
*Den tyska stadsguerrillan var istället vanligtvis inspirerade av Tupamaros, Lenin, Mao och Che Guevara. Ulrike Meinhof sade och skrev flera gånger att ”vi är inte anarkister” utan marxist-leninister. (Se: RAF: Texter. Cavefors 1977; Ulrike Meinhofs förbjudna tänkesätt, Cavefors 1976).
I nästa andetag kommer så: ”…vilket det kan sägas” att AFA också var (inspirerade av anarkismen). Att det därmed skulle finnas ett samband mellan AFA och tysk stadsguerilla är naturligtvis helt vilseledande. Det är en form av baklänges bevisföring som inte hör hemma i en WP-artikel.
*Det är inte helt omöjligt att Sverige vid det här laget hade varit översållat med hakkors om inte AFA hade funnits, och särskilt känner våra invandrare idag en viss tacksamhet mot organisationen. Om Säpo hade gjort vad som ankommer på dem i stället för att jaga ”vänsterextremister”  hade AFA förmodligen inte behövts som organisation. Däremot är en medveten, bred och folklig antirasism alltid det bästa skyddet mot fascism i långa loppet.
*Alltså förordas att denna mening med sin antydan om ”terrorism” tas bort ur texten eller formuleras om radikalt.
Det kan rekommenderas f.d. AFA-aktivisten Salka Sandén: Deltagänget. Vertigo 2007, till läsning. Den har rosats av recensenterna och fick nyligen ett hederspris av organisationen ”Artister mot nazister”.
2)." ...Bakunin genom sin Socialdemokratiska allians (1868) försökte ta över kontrollen över Internationalen."
*Att Bakunin försökte ”ta över” Internationalen är felaktigt och en del av marxisternas tillrättalagda historieskrivning som Oxford Dictionary här tämligen okritiskt upprepar. Marx’ förtalskampanj mot Bakunin har lämnat rester efter sig också i vår tid, vilket är att beklaga. ”Alliansen” fick aldrig den betydelse man här ger den, åtminstone inte i Internationalen.
*Inom Internationalen var bakunisterna i majoritet och marxisterna i minoritet. Trots detta lyckades Marx utesluta Bakunins anhängare 1872. När Marx fått makten över Internationalens styrelse och flyttat den till New York upplöstes den mer eller mindre omgående. Däremot överlevde den anarkistiska organisationen . Resultatet blev alltså att Marx ”tog över” Internationalen och lade ner den, medan Bakunin istället gick vidare med en ny organisation (som kom att tända den första gnistan i Spanien).
*Det förordas alltså att denna mening tas bort eller formuleras om radikalt.
Det kan rekommenderas Pierre Guilaummes historik över Internationalen ”L’Internationale. 1864-1878.” Paris, Stock 1910 (4 band) till läsning. Staffan Jacobson 19 februari 2008 kl. 02.49 (CET)
De ovan diskuterade meningarna är nu borttagna. Staffan Jacobson 19 februari 2008 kl. 10.39 (CET)
Arkiv
replies: text: Det är bara du Staffan, och kanske några medlemmar i AFA, som inte anser att AFA är en typ av terrorister. Se definitionen av terrorism och inse att det stämmer överens med AFAs modus operandi. Däremot något intressant är att du påstår att marxister "tillrättalägger" historieskrivningen. Det vi andra kallar för historierevisionism alltså. Är det bara i just detta fallet eller det finns fler fall enligt din åsikt? Jag har i alla fall fått uppfattningen att kommunister, marxister, anarkister och annat vänsterfolk i allmänhet har haft svårt för sin egen historia och gärna skönmålar den eller förnekar något. Jag tar med mig just detta och kan tänkas använda det i vidare debatt. --Βονγομαν 24 februari 2008 kl. 21.42 (CET)
Inte alls. Vi frihetliga socialister är stolta och glada över vår historia. Dagen situation är annorlunda än slutet på 1800-talet när Internationalen var verksam. I dag samarbetar vänstern bättre. Att Staten och Kapitalet vill smutskasta sina motståndare genom att kalla dom för än det ena än det andra – terrorister, våldsverkare etc – är det ingen som förvånar sig över, och ytterst få (inlägget ovans författare är en i denna krympande skara) som tror på idag. En annan värld är möjlig och i vårt tid absolut nödvändig. Därmed avslutar jag denna debatt för min del. Staffan Jacobson 26 februari 2008 kl. 04.11 (CET)
thread_title: Bakunin tog inte över Internationalen; AFA är inte terrorister.

message: Då jag lätt skriver en mindre avhandling om jag bara får hålla på, så ska jag fatta mig kort:
Stycket om anarkokapitalism är fel. 
Därför föreslår jag att detta stycke ska förändras, och kommer vänta med att göra så tills jag fått läsa era synpunkter.
Något som följande kan exempelvis vara lämpligt, även om grammatiken, citeringsmetodiken osv kan vara fel.
----
"Anarkokapitalismen förespråkar en förening av kapitalism och anarkism, dvs att marknaden lämnas totalt fri att producera varor och det som efterfrågas, inklusive rättsväsende och polis. Detta anses av en somliga [A] [B] som en ideologi inom individualistiska anarkismen eller rentutav som en utveckling av den individualistiska anarkismen [C]. Vissa ifrågasätter att kapitalism och anarkism går att förena, och därav att anarkokapitalism skulle vara oförenligt med anarkism [D]. 
[A] Bottomore, Tom. Dictionary of Marxist Thought, Anarchism entry, p.21 1991
[B] Adams, Ian. 2002. Political Ideology Today. p. 135. Manchester University Press; Ostergaard, Geoffrey. 2003. Anarchism. In W. Outwaite (Ed.), The Blackwell Dictionary of Modern Social Thought. p. 14. Blackwell Publishing
[C] The Independent Institute, American Anarchism, McElroy, Wendy: http://www.independent.org/issues/article.asp?id=10
[D] Marshall, Peter. Demanding the Impossible, London: Fontana Press, 1992 () Chapter 38"
----
Detta är skäligt utrymme i artikeln samt det ger källor, om det är önskvärt. Det påvisar det kontroversiella i att hävda att anarkokapitalism är anarkistisk. I själva artikeln: anarkokapitalism, så kan man ägna mer utrymme åt att reda ut denna diskussion. 
--Mandarni 12 april 2008 kl. 15.21 (CEST)
replies: text: :Instämmer. Anarkokapitalismen är på sätt och vis anarkismens motsats, och finns med i artikeln av en enda orsak, dess namn. Egentligen är det ett litet chicare utryck för nyliberalism. Det står i artikelns ingress att anarkismen tar starkt avstånd från nutida liberalism. "Anarkokapitalismen" skulle alltså kunna utgå helt utan problem för artikeln i sin helhet.Staffan Jacobson 13 april 2008 kl. 02.02 (CEST)
replies: text: :: Faktum är att mycket av problemet bakom anarkokapitalismen är just dess namn, då den gör gällande att den har mycket gemensamt med kapitalismen och då är frågan: vad menas med kapitalism. Under 1909 innebar kapitalism att koncentration av produktionsmedel hos fåtalet och det motsätter sig alla anarkister - inklusive anarkokapitalister. Egentligen har den tämligen mycket gemensamt med just mutualismen förutom just att den inte bekänner sig till arbetsvärdesteorin och dess implikationer. Det är faktiskt inte en enorm skillnad men namnet gör gällande att anarkokapitalismen ställer sig bakom exploatering. Dock är så inte fallet. Precis som Proudhon anser anarkokapitalister att egendom är stöld om egendomen tillkommit illegitimt - exempelvis Rothbard om jag inte helt missminner mig förespråkar att slavarnas ättlingar ska tilldelas de plantage där man man kan spåra de legitima arvtagarna till slavarna då de är första brukarna. Det är knappast exploatering. ;) Mandarni 13 april 2008 kl. 09.30 (CEST)
replies: text: :::Det var en del intressanta iakttagelser där, det erkännes villigt, men om vi ser på de som själva kallar sig anarkokapitalister här och nu – Frihetsfronten etc – så är dom nyliberaler ut i fingerspetsarna. Det finns en liknande fraktion i Norge som gärna vill vara med i Nato. Jag tycker personligen att jag vill vara på så långt avstånd som möjligt från denna förvirrade mutation. Se för övrigt diagrammet "Anarkismens placering bland de politiska ideologierna"  i artikeln. Staffan Jacobson 14 april 2008 kl. 09.48 (CEST)
replies: text: ::::Som sagt, mycket av detta beror på, tyvärr, en förvirring kring vad som menas med kapitalism. Frihetsfronten är en samling libertarianer och inte blott anarkokapitalister. Med kapitalism menar anarkokapitalister friheten att ingå kontrakt och ett stöd av äganderätten, därmed den fria marknaden det i sig är inte något konstigt för många andra - mutualister exempelvis - stöder också kontraktsfrihet och äganderätt. Många anarkister ser som sagt kapitalism synonymt med förtryck, exploatering, imperialism, nekonservatism, den kristna högern sv osv. Och om man menar just att koncentration av produktionsmedel hos fåtalet så är detta något som även anarkokapitalister motsätter sig. Jag tycker själv anarkokapitalism är ett olyckligt namn, ett riktigt dåligt namn, då man med kapitalism kan mena så väldigt många olika saker. Kan påpeka att även socialism som begrepp har ändrat betydelse under årens gång, varför det är måhända viktigare att se vad folk förespråkar de facto än att gå efter vad de kallade sig själva. Och ser man vad anarkokapitalismen förespråkar så är det inte så långt ifrån mutualismen, det som skiljer är arbetsvärdesteorin där anarkokapitalismen ställer sig under den Österrikiska skolan istället. Detta innebär ju inte att anarkokapitalismen ställer sig för förtryck o dyl.
replies: text: :::: Jag själv kallar mig mer villigt marknads anarkist (även om agorister och mutualister räknas till denna grupp och det erkännes att jag har mycket gemensamt med dem) just för att med anarkokapitalism så orsakar begreppet mycket förvirring. Sedan att det är förvirring kring anarkokapitalismen tror jag handlar mer om förvirring kring själva begreppen och vad man menar. Medans anarkokapitalister generellt är liberaler som insett att staten är den främsta orsaken till orättvisor, exploatering o s v så bär de därmed med sig denna terminologi där kapitalism betraktas som friheten till kontrakt osv, så är måhända vänsteranarkister främst personer på vänsterkanten som insett det fruktansvärda som staten gör - såsom att ge speciella förmån åt vissa företag, korrumpera fackföreningar (LO är ett solklart exempel), initiera krig och andra hemskheter. Mandarni 14 april 2008 kl. 13.08 (CEST)
replies: text: :::::Jag har då aldrig hört att anarkokapitalister skulle motsätta sig "koncentration av produktionsmedel hos fåtalet". Jag är visserligen ingen expert, men som jag förstått det så förhåller man sig ganska neutralt till hur fördelningen av samhällets resurser ser ut. Det viktiga är att den följer vissa enkla riktlinjer, som att ingen får tillskansa sig fördelar med våld eller hot om våld. Den resulterande fördelningen bedöms vara rättvis om den har uppkommit ur legitimt ursprungligt förvärv och legitima utbyten. Eller? Popperipopp 14 april 2008 kl. 14.18 (CEST)
replies: text: ::::::De flesta enormt stora företag har vuxit sig stora tack vare patent och statliga interventioner som företagen ifråga har tjänat på vilket gjort företag ineffektivt stora. Detta har gjort så att enskilda aktörer har fått extremt mycket pengar och slagit ut konkurrans ifrån konkurrenter. Det är i sig inget problem om det finns stora företag, problemet är just att statlig inblandning och patent gör konkurrans svår eller rentutav omöjlig. Detta gör så att produktionsmedlen koncentreras hos ett fåtal. Exempelvis kan flygindustrin nämnas som exempel, där om jag inte helt missminner mig, pengarna ligger hos statliga, främst militära, kontrakt. Sedan är patentdiskussionen en annan femma, men jag personligen är mot patent. Sedan finns det väl inget principiellt problem med stora företag, så länge de växer sig stora tack vare att människor vill ha deras produkter. Vissa företag behöver vara ganska stora för att kunna bedriva resursintensiv forskning och det är något man får acceptera, så länge konkurrans ifrån konkurrenter inte hindras. Men det är skillnad att acceptera att företag är ganska stora och att förespråka produktionsmedel hos fåtalet - det sista finns det inget skäl att göra. Tvärtom skulle jag påstå att det finns ett värde i att det finns så små företag som möjligt av mängder av olika slag - enskilda ägare, aktiebolag, kooperativ och andra former där enbart fantasin sätter gränserna. Mandarni 14 april 2008 kl. 18.47 (CEST)
replies: text: :::::::Som jag trodde, med andra ord :) Popperipopp 14 april 2008 kl. 19.17 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag tror personligen att framförallt kooperativ av olika former skulle frodas, just för att 1) de enskilda medlemmarna kan kanske enskilt göra så mycket, men tillsammans kan de samla ihop en ganska ordentlig summa pengar och 2) det finns en stark sammanhållning som driver fram hög effektivitet. Sedan finns det andra problem med kooperativ, men exempelvis Open Source skapas mycket genom en, så att säga, kooperativ produktion där man tar det andra producerat - lägger till sin egna lilla snutt och viola, det blir en billig och bra produkt i slutändan. Det drivs dessutom av eldsjälar som verkligen tror på det de håller på med, vilket såklart även det motiverar hög prestation. Frågan är kanske hur man ska tjäna pengar på open source produktion, men det är som sagt fantasin som sätter gränserna - man kanske exempelvis använder open source-produktionen som merit varpå man anlitas för att göra gränssnitt och embedded systems för olika produkter där programmet ifråga bifogas produkten som säljs :) Men det är måhända en diskussion som är lite off topic för anarkokapitalismen som ideologi :) Mandarni 14 april 2008 kl. 19.32 (CEST)
replies: text: :::::::::Med Mandarnis måttfulla mutualistiska resonemang ovan frågar jag mig varför en så avtändande benämning som "anarkokapitalism" alls används. T.o.m. ordet "marknad" har en obehaglig klang ihop med "anarkism". "Marknadsanarkist" skorrar illa i mina öron.  Även i ett anarkistiskt samhälle måste ekonomin fungera, såklart. Självstyrande kooperativ är väl utmärkta att bygga ekonomin på, chilensk kontrollrumsekonomi, räntefri ekonomi, decentraliserad planekonomi, liksom direktdemokratiska arbetarråd, kommuner, arbetskollektiv eller andra autonoma lokalgrupper. Det är inte det jag reagerar på, utan det kapitalistiska och marknadsekonomiska inslaget i begreppet "anarkokapitalism" – som är och alltid varit helt främmande för anarkismen. Och så hoppas jag det kommer att förbli.Vi strävar efter ett statslöst samhälle där ekonomin bygger på bruksvärdet, inte på bytesvärdet. Och där produktionen ägs av, drivs av och vars produkter tillfaller producenterna gemensamt!

text: :::::::::Vad den privata egendomen beträffar, så handlar det inte om personliga tillhörigheter, vilket förekommit i alla samhällen. Utan om det privata ägandet av produktionsmedlen - det måste bort, eftersom det är själva grundbulten i kapitalismen.

text: :::::::::De auktoritära socialisterna gjorde misstaget att bara avskaffa Kapitalismen och inte också Staten. Anarkisterna får inte göra det lika farliga misstaget att bara avskaffa Staten och inte också Kapitalet! Dom befinner sig nämligen i symbios. Staffan Jacobson 21 april 2008 kl. 04.13 (CEST)
replies: text: ::::::::::Jag anser efter moget övervägande att stycket om Anarkokapitalism skall vara kvar i sin nuvarande form och inte ändras. Staffan Jacobson 22 april 2008 kl. 02.47 (CEST)
replies: text: :::::::::::Wikipedia bör dock, eftersträva, att vara objektiv i sin bedömning. Då det råder skilda meningar i huruvida anarkokapitalismen är, eller ej är, anarkistisk kan man göra en notis om detta. Wikipedia bör dock inte ta ställning i en dylik disput. Man kan nämna att det råder en disput huruvida anarkokapitalismen är anarkistisk eller ej och en dylik nämning är encyklopediskt intressant. Dock, som det står nu i artikeln så tar wikipedia uppenbart ställning.

text: :::::::::::"Anarkokapitalism eller marknadsanarkism (en form av individualanarkism) är en anti-statlig politisk filosofi som söker förena anarkism med en fri marknad och en absolut äganderätt. En del anser dock att anarkokapitalister inte är anarkister i egentlig mening medan andra anser att de tillhör anarkismen, rentutav vissa anser att de är en modern variant av den individualistiska anarkismen. De förespråkar en fri marknad som ett redskap för att maximera friheten (jmf nyliberalism)."

text: :::::::::::Detta låter enligt mig mer objektivt. Då uppmärksammar man på konflikten, diskussionen eller vad man nu anser att det är samtidigt som man inte på något sätt tar ställning till huruvida anarkokapitalismen är anarkistisk eller ej. Dessutom undviker man den förrädiska termen "kapitalism", som man kan mena väldigt väldigt skilda saker med. Som sagt, ancap åsyftar med kapitalism en helt annan sak än pre-1900-tals definitionen. För om man brukar "kapitalism" i denna notis bör man ta upp denna diskussion om vad begreppet innebär för anarkokapitalister, och detta är en diskussion som bättre lämpar sig på ancap-artikeln, inte här. Om det önskas källor på diskussionen och de olika lägren som anser att anarkokapitalismen är anarkistisk osv, så finns det på engelska wikipedia. Nu skulle jag uppmärksamma att ancap inte handlar om att "förena" anarkism med kapitalism - jag ser dem mer eller mindre som synonyma då jag åsyftar, med kapitalism, rätten att bestämma över sin kropp och produkten över sitt arbete. Medans en stat, hierkier, adel, osv, handlar om att använda våld på andra människor, att bestämma över andra människor. Dock är detta en tämligen bra kompromiss att formulera det på detta sätt. Mandarni 22 april 2008 kl. 16.13 (CEST)
thread_title:  Anarkokapitalism 

message: Det verkar råda en förvirring i artikeln gällande vad anarkism handlar om och olika parter verkar vilja vinkla begreppet till sin fördel. 
Exempel: "Man tar dock starkt avstånd från dagens västerländska liberalism."
Ociterat påstående. Det är ändå ganska viktigt och provokativt påstående. Och frågan följer: vilka är man? Anarkosocialister och -kommunister? Ja, det gör de nog. Individualistiska anarkister? Inte nödvändigtvis samma konsensus där. Jag är själv anarkistisk individualist och jag håller inte med. Så detta stycke är... vinklat och ostyrkt. En del anarkister, rimligen även en majoritet, tar starkt avstånd ifrån västerlänska liberalismen idag. Men vad är det man tar avstånd ifrån? 
1. Äganderätten? Nej, individualistiska anarkister är generellt för äganderätten. Såsom Spooner.
2. En fri marknad? Nej, inte heller där råder det konsensus. Flera, rentutav en majoritet (skulle jag tro), av anarkoindividualister är för en fri marknad. Flera, inklusive jag själv, ser en fri marknad som en metod att eliminera orättvisor.
3. Att liberalismen generellt vill ha en stat? Ja, där finns det en skism. Att uttrycka det hela starkt är dock inte särskilt tydligt: då bör det förtydligas: "Man tar dock starkt avstånd ifrån dagens västerländska liberalism - då denna ger stöd till staten". 
För gällande äganderätt, marknad o dyl finns det ingen konsensus. Spooner själv, en erkänd individualistisk anarkist, uttryckte ett starkt stöd för flera "liberala" tankar.
Exempel: "Anarkismen betraktar parlamentariskt arbete som oförmöget att åstadkomma ett klasslöst samhälle"
Källan från Spooner påvisar inte detta gällande klasslösa samhället. Som det står i fotnoten: "...the late war has practically demonstrated that our government rests upon force --- as much so as any government that ever existed". 
Exempelvis Spooner var långt ifrån en socialist i dagens bemärkelse, exempelvis bemärk följande citat: "Not because the peoples of those other portions are naturally incapable of invention; but because they have no protection for their property in their inventions, and no money, no capital, no opportunity to make inventions, or bring them into operation." (källa: Universal Wealth)
Överhuvudtaget är artikeln vinklad till anarkosocialister och -kommunisters fördel, och det är sant att de, troligen, är i majoritet. Dock bör detta avspeglas, om något, som det utrymme som tilläggnas de olika grupperingarna. Det bör inte brukas för att vinkla själva definitionen och innebörden av anarkism. Hela inledningen är, om något, tilläggnad anarkokommunister, -syndikalister och -socialister.
Det är få anarkoindividualister, jag själv inräknad, som kan hålla med om det som står. Jag kan fortsättta lång tid påpeka det som är fel, såsom "Kanske var den grekiske filosofen Zenon (333–264 f.kr) den förste anarkisten". Ja, han kanske var anarkist enligt dagens betydelse, men om det inte finns källa som styrker att han själv kallade sig anarkist bör det stycke granskas kritiskt. Man bör vara otroligt försiktig med att sätta moderna stämplar på historiska figurer.
Jag ska lägga fram ett förslag på hur man kan formulera det hela. Så kan vi sedan diskutera det hela innan jag gör någon förändring. 
Artikeln är nästan illa som randianers försök att lägga beslag på termen objektivism ;) Mandarni 25 april 2008 kl. 04.00 (CEST)
replies: text: Rent encyklopediskt så bör artikeln i huvudsak behandla de huvudfåran inom anarkismen, dvs de största och med störst samhällspåverkan historiskt och i nutid, och det är syndikalister och frihetliga socialister av olika typer. Anarkoindividualism och liknande mindre och oorganiserade strömningar nämnas (och ev länkas till en sidoartikel) men inte påverka artikels utformning som helhet.

text: Sen har du rätt i att stycken som det om Zenon kan strykas eftersom det är omöjligt att belägga. Rebeller har alltid funnits men alla rebeller bör inte klassas som anarkister. - Gthyni 25 april 2008 kl. 08.17 (CEST)
replies: text: :I huvudsak får artikeln gärna avhandla anarkosocialism av olika varianter. Fast inte i inledningen, utan det bör tas upp i en seperat underkategori (social anarkism exempelvis) - där man tilldelar plats efter encyclopediskt värde. Sedan är dock individualistisk anarkism viktig att ta upp då den har en väldigt viktig idéhistorisk plats. Det är mer eller mindre "början" på anarkismen, och bör därför avhandlas. Problemet blir som sagt att inledningen inte alls överensstämmer med all anarkism, och detta bör påpekas. Lämpligast gör man en kortare, allmän, inledning om vad anarkism i korthet går ut på och undviker tvetydiga termer. Då kan man skriva att anarkism i korthet innebär en avsaknad av stat och härskare, och vad begreppet betyder ifrån grekiskan. Sedan kan man skriva något lämpligt såsom att olika anarkistiska grenar/ideologier gör olika slutsatser utifrån detta ingen härskare med individualistiska anarkismen respektive den sociala anarkismen som de två huvudgrenarna. En del anarkister motsätter sig 'all äganderätt medan andra ser äganderätten och den fria marknaden som metoder att uppnå rättvisa och omintetgöra exploitation. Om man så önskar kan man sedan göra en underrubrik såsom anarkismens historia, fast problemet med en dylik titel är just att det är en stor skillnad mellan olika anarkistiska ideologier. Det enda vi enas på, om något, är vårt motstånd till stat, adel och överhuvudtaget en härskarklass.

text: :Jag gjorde en snabb genomläsning igår på saker som helt enkelt är... opassande. "Införandet av direktdemokrati och självförvaltning genom federerade arbetarråd..." åsyftar det, en del, mutualister förespråkar och bör tas inte upp i inledningen som en konsekvent hållning inom anarkismen. Vi drar olika slutsatser kring vad för samhälle som fungerar. En del förespråkar kooperativ, självförvaltning och diverse andra former, andra förespråkar andra former.

text: :""Anarkismen betraktar parlamentariskt arbete som oförmöget att åstadkomma ett klasslöst samhälle." - källan som hänvisas åsyftar inte alls ett klasslöst samhälle utan ett statslöst samhälle. Därav bör detta förändras till ett statslöst samhälle alternativt att avskaffa staten.

text: :"Samhällssynen genomsyras av en längtan till det enkla och okomplicerade livet" - är inte en konsekvent åsikt inom anarkismen. En del kan förespråka det. Det gör inte alla. Detta stycke bör därmed det strykas eller flytta till passande underkategori där det avhandlar rätt' del av anarkismen.

text: :"något som felaktigt stämplat rörelsen som" - felaktigt enligt vem? Man kan måhända konstatera att det stämplade rörelsen men att säga att det är en felaktig stämpel är vinklat. Antingen styrks det med en bra källa som påvisar att det är felaktig stämpel eller så bör detta tas bort.

text: :"Misstron mot det moderna samhället och dess oförmåga att frigöra människan resulterade i uppkomsten av en ny gren under 1970-talen och 1980-talen""  - Frigöra? Oförmåga? Detta är tydligt vinklat och bör omformuleras: "En misstro mot det moderna samhället och det som en del ansåg var en oförmåga att frigöra människan resulterade i en ny gren under 1970- och 1980-talen." eller något annat passande som påvisar att det inte är ett givet faktum att det moderna samhället hade en oförmåga att frigöra människor - även om det måhända stämmer så är det ostyrkt och provokativt påstående att uttrycka det definitivt ;)

text: :Sist men inte minst, anarkism-artikeln är inte ett ställe att kritisera de ideologier som kallar sig för anarkistiska oavsett hur lite man håller med dem. Därav bör hela kritiken gällande anarkokapitalismen flyttas över till anarkokapitalism-artikeln eller måhända, neutralt, påpeka att det råder en diskussion. Fast detsamma gäller på motsatta hållet, flera individualistiska anarkister anser att dagens anarkister enbart förespråkar något som skulle resultera i en ny stat, med en ny härskarklass. Men då diskuterar man vad de förespråkar som är fel, istället för att förespråka titeln i sig. Därav bör stycket omformuleras:  "Anarkokapitalister anser att sann anarkism innebär genuin kapitalism, och att genuin kapitalism respektive innebär sann anarkism" - med en passande referens såsom Rothbard i Banner. Eller på annat sätt uttrycka anarkokapitalismens åsikter kort, koncist och neutralt. Som sagt, detta är inte ett ställe för kritik och man bör förhålla sig neutral. Man kan även i korthet påpeka det idéhistoriska arvet ifrån den individualistiska anarkismen respektive influenser ifrån den västerländska liberalismen.Mandarni 25 april 2008 kl. 14.34 (CEST)
replies: text: ::artikeln är ganska oencyklopedisk eftersom den beskriver anarkismen mest ur en anarkist syn på sin egen och andra ideologier, men jag tror du gör samma misstag när du utifrån din egen syn vill urvattna det faktum att de stora anarkistiska strömningarna är och förblir frihetligt socialistiska. - Gthyni 28 april 2008 kl. 08.49 (CEST)
replies: text: :::Du har rätt i att de stora anarkistiska strömningarna är, och kommer troligen förbli, socialistiska. Nu har inte jag sett någon källa på det, men det är inte något jag ifrågasätter. Jag ÄR dock en individualistisk anarkist och jag ser helt enkelt mycket i artikeln som... helt enkelt är för smalt, för specifikt, för den sociala eller kollektivistiska anarkismen. Inledningen och det som avhandlar anarkism bör vara opartisk. Engelska artikeln för anarkism är faktiskt utmärkt: http://en.wikipedia.org/wiki/Anarchism Den artikelns inledning är kort, koncis och slår huvudet på spiken. 81.235.155.135 29 april 2008 kl. 18.05 (CEST)
thread_title:  Förvirring!  Är det hela neutralt? Nej! 

message: Anser anarkisterna att människan är så god att hon inte kommer att begå brott mot andra individer, eller att det i ett anarkistiskt samhälle inte skulle finnas giriga människor? Om dessa ändå skulle komma att finnas, skulle då varje enskild människa ha rätt att vidta korrektionsåtgärder i ett anarkistiskt samhälle? (Om jag läst slarvigt och svaret redan står i artikeln är jag tacksam för en hänvisning och eventuell förklaring). --Elav W 27 april 2008 kl. 14.07 (CEST)
replies: text: Om man med anarkism talar om den traditionella skolan av vänsterpräglade anarkister skulle jag våga påstå att man för det första tänker sig att mycket av dagens brottslighet är ett resultat av klassamhället, och att människor i den anarkistiska utopin inte längre har ett behov av att stjäla och begå andra brott för att leva anständiga liv. För det andra så tror jag också att det du tar upp, människans goda och altruistiska sida, är viktig för anarkismen. Denna tro på människans godhet ska antagligen tolkas som en tro på att människan har förmåga att vara god, om omständigheterna främjar ett sådant beteende. Popperipopp 27 april 2008 kl. 14.49 (CEST)
replies: text: :Så långt hänger jag med i ideologin. Men man behöver inte känna mer än 200 personer för att veta att Mänskligheten inte någonsin är så god (var och en kan göra en kontrollkalkyl på sin omgivning). Girighet hos storbolagens ledare är ett exempel. Följden blir att någon form av korrektionsåtgärder ibland kommer att bli nödvändiga (kanske på mig som inte förstår). Om den enskilde i ett sant anarkistiskt samhälle skall få den rätten så övergår väl anarkismen till en form av fascism (lagen utformas, utdöms och verkställs av varje enskild person)? Men om ett kollektiv skall få uppgiften så får vi väl ett samhälle som inte skiljer sig från dagens? (Märk att jag frågar. Jag påstår inte.)--Elav W 27 april 2008 kl. 20.18 (CEST)
replies: text: ::För det första så tror jag att de flesta anarkister medger att en förändring till det bättre hos människor är nödvändig för det statslösa samhället, och man tänker väl sig att en sådan disposition redan finns latent hos människor men att den behöver uppmuntras för att komma fram. Men givetvis kommer det alltid finnas asociala element i befolkningen, och jag vet att frågan diskuteras flitigt. Det vore nog ett misstag att påstå att det råder konsensus kring denna fråga, även om flera förslag har förts fram. Jag har för mig att Jonathan Wolff riktar denna kritik mot "ren" anarkism i sin Introduction to Political Philosophy. Jag rekommenderar för övrigt avsnittet What about crime från Anarchism FAQ. Popperipopp 28 april 2008 kl. 11.02 (CEST)
thread_title: Människans godhet?

message: Jag tycker inte att  är en särskilt bra illustration. Fascism är inte en kapitalistisk ideologi och Anarkism måste inte nödvändigtvis vara socialistisk. Det må vara en förenkling men det är samtidigt missvisande. Efter att jag tagit bort bilden har den återlagts utan vidare kommentarer. El Maco 4 juli 2008 kl. 13.36 (CEST)
replies: text: Det är inget i illustrationen som säger att kapitalismen är fascistisk förutom i sin extremeaste form (och det stämmer ju). Socialism kan vara något missvisande, kanske borde det stå "jämlikhet" eller något istället. // Liftarn
replies: text: :Finns det någon trovärdig akademisk källa för illustrationen eller är den skapad av en wikipedian utifrån egen analys? Varför skulle den extremaste formen av kapitalism vara fascistisk föresten? Finns inte plats för särskilt mycket korporativism i min bild av "den mest extrema formen av kapitalism". Jag skulle fortfarande föredra att bilden tas bort då den är förvirrande. El Maco 6 juli 2008 kl. 13.47 (CEST)
replies: text: ::Visst ta bort den, jag gjorde en annan version av Staffan Jacobssons bild, och jag kan hålla med om att kapitalism och fascism inte hänger ihop, men anarkism bygger på socialism, i alla fall historiskt sett. Den här diskussionen har för övrigt förts på bilddiskussionssidan också och såna här bilder ganska POV, det enda jag gjorde var en bättre (tydligare) version av Staffans bild, så det är lugnt om man tar bort den. //moralist 6 juli 2008 kl. 14.39 (CEST)
replies: text: :::Frihetlig socialism is the new black. Hur som helst, bilden har sitt problem i "motpolen" till anarkism. Om det är fascism måste nog något annat än socialism/kapitalism ligga på andra axeln än frihetlighet/auktoritär. Det är nog inte så enkelt att göra rättvisande tvådimensionella illustrationer av ideologi. I väntan på den perfekta illustrationen i X och Y tar jag bort bilden. El Maco 6 juli 2008 kl. 16.47 (CEST)
replies: text: ::::Lycka till med skapandet av den perfekta illustrationen! :) //moralist 6 juli 2008 kl. 17.04 (CEST)
Var kommer detta ifrån, jag levde i min lilla värld övertygad om att det i princip var koncensus kring att fascism är den yttersta räddningen för kapitalets fortlevnad. Det är ju inte en liberal marknadsekonomisk kapitalism, men i korporativismen så säljer och köper man arbetskraft och det är den som investerar kapital i en produkiton som gör vinst och inte den som skapar varan. Så vad är det osm inte är kapitalistiskt med korporativismen? Herr X Herr X / ✎ 6 juli 2008 kl. 17.07 (CEST)

text: Jag kan försäkra dig om att din tolkning inte är konsensus. Jag har ingen ambition att gräva ner mig särskilt djupt i de ideologiska striderna som ibland blossar upp på svenskspråkiga wikipedia, men så mycket vill jag minnas från skolan att nattväktarstaten inte är det fascistiska idealsamhället. El Maco 6 juli 2008 kl. 20.10 (CEST)
replies: text: :Fegis Herr X Herr X / ✎ 8 juli 2008 kl. 23.48 (CEST)
replies: text: ::Illustrationen: Du beter dig som om det skulle vara okej, att ta bort den. Det är en acceptabel illustration. Fascism mest auktoritär mest konservativ till höger och anarkism mest antiauktoritär och för det mesta vänster Herr X Herr X / ✎ 26 juli 2008 kl. 00.56 (CEST)
replies: text: :::Fascism placeras i samma kolumn som liberalism på skalan socialism-kapitalism. Det måste ju även du hålla med om är befängt. Du börjar ju själv prata om konservatism för att försvara bilden och det är något helt annat, ett begrepp som vad jag kan se inte finns med på någon axel i bilden.  El Maco 26 juli 2008 kl. 01.18 (CEST)
replies: text: ::::Det är INTE absurt så tillvida deras syn på klassamhället, att det SKA finnas, deras syn på hur den ska administrearas och upprätthållas är olika. Liberalismen är i dagens samhälle en samhällsbevarande företeelse, en konservativ rörelse (alltså inte inte konservativ som i dess ursprungliga betydelse). Den där ilustrationen visar ju framför allt ideologiernas förhållande mellan varann och makten i sig. Bilden är värdefull, eftersom den på en mycket nedskalat sett en snabbgenomgång på ideologierna gentemot varann Herr X Herr X / ✎ 26 juli 2008 kl. 01.59 (CEST)
replies: text: :::::Återigen pratar du om vilka som är radikala/progressiva och vilka som är konservativa, något som inte är med på skalan. Fascismen är definitionsmässigt antikapitalistiskt (det påstod en sån expert på ämnet som Benito Mussolini i alla fall) och har ett ekonomiskt tänkande, korporativism, som snarare liknar planekonomi med stark statlig kontroll över produktionen. Det framkom även av artikeln fascism här att det är en antikapitalistisk rörelse fram till att du tog bort ordet antikapitalism utan vidare kommentar och trots att det finns en referens. Du kan förresten inte nöja dig med att definiera om fascismens syn på kapitalism på svenskspråkiga wikipedia, du måste skriva om artiklarna på en massa andra språk också för de jag kollat på kallar också fascismen för antikapitalistisk. El Maco 26 juli 2008 kl. 03.26 (CEST)
Men man kan inte i ena andetaget säga att fascismen är korporativistisk för att sen säga att den är antikapitalistisk, det är som att hävda att ljusgrönt inte är grönt. Korporativism är kapitalistisk, precis som de planekonomiska försök i sovjet var (stats)kapitalistiska med ett klassystem, lönearbete och det som kapitalismen i sin essens ÄR. Jag poängterade tydligt att jag inte pratade om konservativism som politisk rörelse, utan som bevarande, vilket liberalismen ärHerr X Herr X / ✎ 26 juli 2008 kl. 03.30 (CEST)

text: Jag förstår att du tycker "Statskapitalism" är ett skönt ord men Sovjetunionen är knappast det som brukar associeras med kapitalism i vidare kretsar. Om du får in sovjet och korporativism i kapitalistlaget kommer vi nog aldrig att nå varandra är jag rädd. El Maco 26 juli 2008 kl. 03.41 (CEST)
replies: text: :!!!! Du måste skämta med mig!!! Kapitalismens grund är ju lönearbetet,alltså ägande och arbetande på vardera sida i produktionen, detta synsett passar in både på både dagens Sverige 50talets sovjet och 30talets tyskland. Herr X Herr X / ✎ 26 juli 2008 kl. 04.26 (CEST)

text: :El Maco, att Sovjetunionen var statskapitalistiskt är knappast en ovanlig ståndpunkt. Tillräckligt vanligt för att NE ska uppmärksamma benämningen på nämnda stat. Popperipopp 6 augusti 2008 kl. 22.41 (CEST)
===Illustrationen, än en gång===
*Frågan har ställts varifrån illustrationen kommer. Anarkister brukar veta det, men liberaler känner vanligen inte till det. Den kommer från Anarkistiska Internationalen och har under lång tid publicerats på flera språk, bl.a. spanska och engelska. Den finns också återgiven i boken Anarkismens Återkomst 2006, s. 8. Översättningen till svenska är i detta fall författarens. 
*Det ligger en viss teoretisk tyngd bakom denna politiska kartbild, något som utförligt redogörs för i  artikeln ”What anarchists are against and what they are for”  i Anarchist International Journal. 
*Diagrammet är uppbyggt kring fyra parametrar: Socialism-Kapitalism, Statlighet–Autonomi. Däri är Anarkism, Marxism, Liberalism och Fascism inplacerade. Varje fält kan sedan delas in i mindre rutor med en mängd mellanformer (socialdemokrati, konservatism etc.) som leder över till huvudkategorierna. Det gäller att hålla de olika nivåerna i huvudet samtidigt, men gör man det så stämmer det. Och funktionen av en snabb grafisk orientering är också uppfylld. De invändningar som framförts här är mer av ideologisk än av logisk karaktär.
*Det yrkas alltså på att illustrationen får vara kvar, en åsikt som heller inte verkar vara unik på denna diskussionssida. Den har nu satts dit den igen, denna gång utan modifieringar. Staffan Jacobson 6 augusti 2008 kl. 22.22 (CEST)

text: Lägg in bilden igen Herr X Herr X / ✎ 7 augusti 2008 kl. 09.12 (CEST)

text: Hej och välkommen tillbaka Staffan! Jag vet inte om det är jag som ska etiketteras när du skriver vad "liberaler" känner till och inte och sånt gillar jag i och för sig inte, men i övrigt tackar jag för ett bra svar. Jag är medveten om att bilden är en rejäl förenkling men är likväl mot placeringen av just fascism som motpol till anarkism givet de valda axlarna då min invändning snarast gäller om fascism är kapitalistisk eller inte. Är på resa och återkommer i helgen. El Maco 7 augusti 2008 kl. 11.25 (CEST)
replies: text: :Men du är ju inte intresserad av att beskriva kapitalsmen. Jag har gjort belägg för varför fascismen är och måste vara kapitalistisk. Fascismen är kapitalistisk i en mycket aggresiv form. Herr X Herr X / ✎ 7 augusti 2008 kl. 11.55 (CEST)
replies: text: ::Herr X, en aggressiv kapitalism torde av de flesta definieras som ett samhälle där statens påverkan på prissättning, anställningsförhållanden och produktion av varor och tjänster är minimalt. Det är inte något som du hittar i ett fascistiskt samhälle eftersom fascismen bygger på hård reglering. Igen - kolla en gång till vad korporativism är för något.

text: ::Jag har hittills bara hört Herr X's "bevis" att eftersom det finns anställningsförhållanden i ett fascistiskt samhälle är fascismen kapitalistisk. Det är ju good ol' Marxs syn på saken. Med samma logik kan man använda ordet statskapitalism som är en term som vanligen används som en beskrivning av sovjetunionen av personer som utgår från Marx i sin analys (andra brukar kalla det system som rådde där för det mer vedertagna "kommunism"). Nu menar jag att Marx inte är den som enbart ska definiera kapitalism på wikipedia och påstår vidare att den mest vedertagna synen på vad som utgör ett kapitalistiskt samhälle på 2000-talet utöver förhållandet arbetsgivare/anställd som ett minimum förutsätter privat ägande av merparten av produktionsmedlen, fri rörlighet för kapitalet och fri prissättning på en marknad. Inget av detta är något som är förenligt med fascism som bygger på korporativism. Det är en väsentlig skillnad på en "liberal" och en "fascistisk" syn på kapitalismen (bortsett från den lätta att en sån som Mussolini definierade fascismen som "antikapitalistiskt) och genom att placera dem parallellt på skalan socialism <----> kapitalism som bilden gör tycker jag den är uppenbart missvisande. Den må vara med i Staffan Jacobssons egen bok men, frankly, det räcker inte riktigt. El Maco 9 augusti 2008 kl. 01.20 (CEST)
replies: text: ::::El Maco! Om Du följer länken  så´ser du dels var diagrammet kommer ifrån, dels en utförligare variant där varje ruta delas in i mindre fält med ideologier som är mellanformer till huvudkategorierna Anarkism-Marxism-Liberalism-Fascism. Det påstås inte alls att Fascism och Kapitalism är samma sak; det är två olika kategorier med en massa andra former däremellan. Men att dom så ofta har sammanstrålat i historien (Spanien,Portugal, Argentina, Chile osv osv osv) – är det en ren tillfällighet, menar du? Och denna diskussion går inte att återge grafiskt.Staffan Jacobson 14 augusti 2008 kl. 23.59 (CEST)

text: :::Ditt problem är att du sätter likhetstecken mellan marknadsekonomi och kapitalism, att det skulle vara samma sak till och med (?). Marknadsekonomin är ett försök att organisera en viss form av produktionsprocess en process av produktionen där någon äger något, betalar för råvaror, maskiner och så hyr han (för det är ofta han) in arbetskraft som gör, av råvarorna genom maskinerna en produkt som ägaren sen säljer (produkten är därmed en vara). Detta är kapitalsmen. Sen har massa teoretiker försökt komma på bästa sätt (och bäst är olika utifrån vem man pratar med) att göra detta på. Vissa (liberalerna) tycker man ska låta det vara "fritt" med lite regler mellan och i länder med mera (detta är marknadsekonomin), sen har vi fascister som vill ha en så dämpad klasskonflikt som möjligt så dom vill få de ägande och de säljande att samarbeta med gevär och bomber väntandes runt hörnet om någon av parterna inte skulle följa reglerna som dom styrande lagt upp (läs ägarna) (detta är som du sagt korporativism). Sen har vi givetvis nutida socialdemokraterna som vill köra ihop allting och ha samarbete mellan dom ägande och dom säljande och lite regler. korporativism. Stalinisternao ch maoisterna är tokar som äger staten som äger allt och kallar det retoriskt och verklighetsfrånvänt för folkstater och arbearklassens diktatur över överklassen (som tydligen inte ska finnas i dom länderna men det missar dom för det mesta).

text: :::Anledningen till att fascismen (och därigenom kanske stalinismen) tillhör den mest  aggressiva kapitalismen som jag påstått är för att den är mycket mycket rakt våldsam, den skjuter strejkande eftersom fascistiska diktaturen finns där ekonomisk stabilitet inte finns och därför finns det inte utrymme för kompromisser. Liberala länder kan ofta kompromissa mer och skjuter inte lika ofta arbetare som inte gör som man vill.

text: :::För att göra det så enkelt som möjligt. Anarkister har denna syn, den syn som illustrationen visar (förenklat). Enklast är då om man har bilden och i bildtexten skriver man något i stil med, "anarkisternas syn på den politiska skalan" eller liknande. Herr X Herr X / ✎ 9 augusti 2008 kl. 05.35 (CEST)
replies: text: :::::Här nedan är nu illustrationen - eftersom det är svårt att diskutera något som är bortredigerat!
replies: text: :::::

text: :::::Såvitt jag kan bedöma av den ovanstående diskussionen är det 2 eller 3 för och 1 emot (el Maco) att använda den i artikeln. Nu skulle jag vilja ha besked: Ska den sättas in eller ej? Om inte, varför (motivera utförligt!) Staffan Jacobson 11 augusti 2008 kl. 01.18 (CEST)
Ja, det får väl bli den kompromissen som jag sade förrut, man lägger in den men med bildtexten att det är så anarkister ser på den politiska skalan. För du hade väl den i din bok, vad står det om den bilden i din bok. Varifrån härstammar bilden. Är det en anarkist som gjort den från början? Herr X Herr X / ✎ 11 augusti 2008 kl. 09.55 (CEST)

text: :::::Alla era frågor är redan besvarade under rubriken ovan "Illustrationen än en gång." Den kommer alltså från Anarchist International, och är publicerad i Anarchist International Journal, sedan länge, bl.a. på spanska och engelska, samt nu min översättning till svenska. Diagrammet förklaras utförligt i länken: .Staffan Jacobson 14 augusti 2008 kl. 23.59 (CEST)

text: Ja, ska bilden läggas in måste den naturligtvis ha en bildtext i stil med "samhället i en modell av n n:son ur boken x, denna modell är den som används av grupp y och z." Att bara lägga in bilden utan förklaring om i vilka sammanhang den används är värdelöst, då gör vi Wikipedia till en plats för politisk debatt, vilket det ju inte är. /Grillo 11 augusti 2008 kl. 11.31 (CEST)
bättre bild  Herr X Herr X / ✎ 11 augusti 2008 kl. 13.55 (CEST)
replies: text: :Visst kan man ange källan i bildtexten. T.ex såhär "Anarkismens placering på den politiska kartan. Källa: Anarchist International. Övers.:S.Jacobson 2008."
Dettqa är originalet. Om ni föredrar den modifierad på något sätt får det också anges och förklaras, och då tror jag bildtexten riskerar att svälla ut till en egen artikel...vilket kanske inte är så himla praktiskt. Men annars tycker jag att den nya bilden (av Herr X) är helt OK och t.om. klarare.Staffan Jacobson 14 augusti 2008 kl. 23.59 (CEST)
replies: text: ::Den nya illustrationen har exakt samma svaghet som den gamla i och med att den är extremt förenklad och därmed missvisande. Den tillför inte artikeln någonting kvalitetsmässigt. Strunta i den hellre än att lägga in den med en lång disclaimerharang ("denna kraftigt förenklade illustration av anarkismens ståndpunkter jämfört med vissa andra ideologier har i vissa sammanhang använts av anarkister"). El Maco 15 augusti 2008 kl. 00.26 (CEST)
replies: text: :::Jag vet att den här typen av 2-dimensionell bild av ideologierna verkligen är svag, och att en 34-dimensionell (minst) skulle behövas, men jämfört med det endimensionella "riksdagssystemet" där vänsterpartiet är längst till vänster och moderaterna längst till höger skulle jag vilja påstå att den här bilden är väldigt rättvisande. Jag säger inte att bilden ska vara med, jag bryr mig faktiskt inte om det särskilt mycket, men vill bara lägga in ett inlägg i debatten. //moralist 15 augusti 2008 kl. 00.45 (CEST)
replies: text: ::::Syftet är pedagogiskt. En 34-dimensionell (holografisk?) karta är inte praktiskt. Men det finns teoretiska möjligheter att dela in varje ruta i ytterligare rutor, så att varje känd politisk riktning kommer med. Det är inte heller så praktiskt.Staffan Jacobson 16 augusti 2008 kl. 20.26 (CEST)

text: ::::Jag har sett en liknande beskrivning i andra sammanhang, bland på The Political Compass. Är det någon som vet vad den här politiska modellen brukar kallas? Ulf Abrahamsson 15 augusti 2008 kl. 08.13 (CEST)
replies: text: :::::Jag borde ha sökt först innan jag frågade. Se :en:Political compass och :en:Political spectrum. Ulf Abrahamsson 15 augusti 2008 kl. 08.30 (CEST)
replies: text: ::::::Själva den grafiska figuren i sig är flitigt använd, se t.ex. Nyliberalism. Den kallas ibland för "The worlds smallest poilitical quiz": själv föredrar jag "politisk karta" eller "politisk orienteringsbild". Vad man kallar figuren för är väl inte så viktigt egentligen; syftet är som sagt pedagogiskt. Staffan Jacobson 16 augusti 2008 kl. 20.21 (CEST)
Lyssna gärna litet på , som i den här diskussionen då och då har betonat det encyklopediska perspektivet. Det skulle vara mycket intressant att få veta om det finns exempelvis facklitteratur inom statsvetenskap som har liknande eller kanske annorlunda placeringar av anarkismen på en flerdimensionell skala. En illustration som bygger på sådant kunde kanske ha rubriken "Anarkismens placering i det politiska landskapet", och skulle utan diskussion "platsa". Problemet med den här bilden är att den är en självbild, och bör presenteras som sådan. Det räcker inte med att också ange källan, om man börjar med att presentera detta som en objektiv bild. Jag håller däremot med om att den här bilden är pedagogisk, och vill gärna ha den kvar - om man inte hittar något bättre i t. ex. statsvetenskaplig litteratur.
Jag hoppas att alla kan enas om att det i vilket fall är intressant att redovisa hur tongivande anarkister själva uppfattar sin politiska positionering.
Jag gör ett förslag till ny bildtext. Ni får väl återställa om ni inte tycker att det blir vettigt. Jörgen B 17 augusti 2008 kl. 23.29 (CEST)
thread_title:  Illustration 

message: *Frågan har ställts varifrån illustrationen kommer. Anarkister brukar veta det, men liberaler känner vanligen inte till det. Den kommer från Anarkistiska Internationalen och har under lång tid publicerats på flera språk, bl.a. spanska och engelska. Den finns också återgiven i boken Anarkismens Återkomst 2006, s. 8. Översättningen till svenska är i detta fall författarens. 
*Det ligger en viss teoretisk tyngd bakom denna politiska kartbild, något som utförligt redogörs för i  artikeln ”What anarchists are against and what they are for”  i Anarchist International Journal. 
*Diagrammet är uppbyggt kring fyra parametrar: Socialism-Kapitalism, Statlighet–Autonomi. Däri är Anarkism, Marxism, Liberalism och Fascism inplacerade. Varje fält kan sedan delas in i mindre rutor med en mängd mellanformer (socialdemokrati, konservatism etc.) som leder över till huvudkategorierna. Det gäller att hålla de olika nivåerna i huvudet samtidigt, men gör man det så stämmer det. Och funktionen av en snabb grafisk orientering är också uppfylld. De invändningar som framförts här är mer av ideologisk än av logisk karaktär.
*Det yrkas alltså på att illustrationen får vara kvar, en åsikt som heller inte verkar vara unik på denna diskussionssida. Den har nu satts dit den igen, denna gång utan modifieringar. Staffan Jacobson 6 augusti 2008 kl. 22.22 (CEST)
replies: text: Lägg in bilden igen Herr X Herr X / ✎ 7 augusti 2008 kl. 09.12 (CEST)

text: Hej och välkommen tillbaka Staffan! Jag vet inte om det är jag som ska etiketteras när du skriver vad "liberaler" känner till och inte och sånt gillar jag i och för sig inte, men i övrigt tackar jag för ett bra svar. Jag är medveten om att bilden är en rejäl förenkling men är likväl mot placeringen av just fascism som motpol till anarkism givet de valda axlarna då min invändning snarast gäller om fascism är kapitalistisk eller inte. Är på resa och återkommer i helgen. El Maco 7 augusti 2008 kl. 11.25 (CEST)
replies: text: :Men du är ju inte intresserad av att beskriva kapitalsmen. Jag har gjort belägg för varför fascismen är och måste vara kapitalistisk. Fascismen är kapitalistisk i en mycket aggresiv form. Herr X Herr X / ✎ 7 augusti 2008 kl. 11.55 (CEST)
replies: text: ::Herr X, en aggressiv kapitalism torde av de flesta definieras som ett samhälle där statens påverkan på prissättning, anställningsförhållanden och produktion av varor och tjänster är minimalt. Det är inte något som du hittar i ett fascistiskt samhälle eftersom fascismen bygger på hård reglering. Igen - kolla en gång till vad korporativism är för något.

text: ::Jag har hittills bara hört Herr X's "bevis" att eftersom det finns anställningsförhållanden i ett fascistiskt samhälle är fascismen kapitalistisk. Det är ju good ol' Marxs syn på saken. Med samma logik kan man använda ordet statskapitalism som är en term som vanligen används som en beskrivning av sovjetunionen av personer som utgår från Marx i sin analys (andra brukar kalla det system som rådde där för det mer vedertagna "kommunism"). Nu menar jag att Marx inte är den som enbart ska definiera kapitalism på wikipedia och påstår vidare att den mest vedertagna synen på vad som utgör ett kapitalistiskt samhälle på 2000-talet utöver förhållandet arbetsgivare/anställd som ett minimum förutsätter privat ägande av merparten av produktionsmedlen, fri rörlighet för kapitalet och fri prissättning på en marknad. Inget av detta är något som är förenligt med fascism som bygger på korporativism. Det är en väsentlig skillnad på en "liberal" och en "fascistisk" syn på kapitalismen (bortsett från den lätta att en sån som Mussolini definierade fascismen som "antikapitalistiskt) och genom att placera dem parallellt på skalan socialism <----> kapitalism som bilden gör tycker jag den är uppenbart missvisande. Den må vara med i Staffan Jacobssons egen bok men, frankly, det räcker inte riktigt. El Maco 9 augusti 2008 kl. 01.20 (CEST)
replies: text: ::::El Maco! Om Du följer länken  så´ser du dels var diagrammet kommer ifrån, dels en utförligare variant där varje ruta delas in i mindre fält med ideologier som är mellanformer till huvudkategorierna Anarkism-Marxism-Liberalism-Fascism. Det påstås inte alls att Fascism och Kapitalism är samma sak; det är två olika kategorier med en massa andra former däremellan. Men att dom så ofta har sammanstrålat i historien (Spanien,Portugal, Argentina, Chile osv osv osv) – är det en ren tillfällighet, menar du? Och denna diskussion går inte att återge grafiskt.Staffan Jacobson 14 augusti 2008 kl. 23.59 (CEST)

text: :::Ditt problem är att du sätter likhetstecken mellan marknadsekonomi och kapitalism, att det skulle vara samma sak till och med (?). Marknadsekonomin är ett försök att organisera en viss form av produktionsprocess en process av produktionen där någon äger något, betalar för råvaror, maskiner och så hyr han (för det är ofta han) in arbetskraft som gör, av råvarorna genom maskinerna en produkt som ägaren sen säljer (produkten är därmed en vara). Detta är kapitalsmen. Sen har massa teoretiker försökt komma på bästa sätt (och bäst är olika utifrån vem man pratar med) att göra detta på. Vissa (liberalerna) tycker man ska låta det vara "fritt" med lite regler mellan och i länder med mera (detta är marknadsekonomin), sen har vi fascister som vill ha en så dämpad klasskonflikt som möjligt så dom vill få de ägande och de säljande att samarbeta med gevär och bomber väntandes runt hörnet om någon av parterna inte skulle följa reglerna som dom styrande lagt upp (läs ägarna) (detta är som du sagt korporativism). Sen har vi givetvis nutida socialdemokraterna som vill köra ihop allting och ha samarbete mellan dom ägande och dom säljande och lite regler. korporativism. Stalinisternao ch maoisterna är tokar som äger staten som äger allt och kallar det retoriskt och verklighetsfrånvänt för folkstater och arbearklassens diktatur över överklassen (som tydligen inte ska finnas i dom länderna men det missar dom för det mesta).

text: :::Anledningen till att fascismen (och därigenom kanske stalinismen) tillhör den mest  aggressiva kapitalismen som jag påstått är för att den är mycket mycket rakt våldsam, den skjuter strejkande eftersom fascistiska diktaturen finns där ekonomisk stabilitet inte finns och därför finns det inte utrymme för kompromisser. Liberala länder kan ofta kompromissa mer och skjuter inte lika ofta arbetare som inte gör som man vill.

text: :::För att göra det så enkelt som möjligt. Anarkister har denna syn, den syn som illustrationen visar (förenklat). Enklast är då om man har bilden och i bildtexten skriver man något i stil med, "anarkisternas syn på den politiska skalan" eller liknande. Herr X Herr X / ✎ 9 augusti 2008 kl. 05.35 (CEST)
replies: text: :::::Här nedan är nu illustrationen - eftersom det är svårt att diskutera något som är bortredigerat!
replies: text: :::::

text: :::::Såvitt jag kan bedöma av den ovanstående diskussionen är det 2 eller 3 för och 1 emot (el Maco) att använda den i artikeln. Nu skulle jag vilja ha besked: Ska den sättas in eller ej? Om inte, varför (motivera utförligt!) Staffan Jacobson 11 augusti 2008 kl. 01.18 (CEST)
Ja, det får väl bli den kompromissen som jag sade förrut, man lägger in den men med bildtexten att det är så anarkister ser på den politiska skalan. För du hade väl den i din bok, vad står det om den bilden i din bok. Varifrån härstammar bilden. Är det en anarkist som gjort den från början? Herr X Herr X / ✎ 11 augusti 2008 kl. 09.55 (CEST)

text: :::::Alla era frågor är redan besvarade under rubriken ovan "Illustrationen än en gång." Den kommer alltså från Anarchist International, och är publicerad i Anarchist International Journal, sedan länge, bl.a. på spanska och engelska, samt nu min översättning till svenska. Diagrammet förklaras utförligt i länken: .Staffan Jacobson 14 augusti 2008 kl. 23.59 (CEST)

text: Ja, ska bilden läggas in måste den naturligtvis ha en bildtext i stil med "samhället i en modell av n n:son ur boken x, denna modell är den som används av grupp y och z." Att bara lägga in bilden utan förklaring om i vilka sammanhang den används är värdelöst, då gör vi Wikipedia till en plats för politisk debatt, vilket det ju inte är. /Grillo 11 augusti 2008 kl. 11.31 (CEST)
bättre bild  Herr X Herr X / ✎ 11 augusti 2008 kl. 13.55 (CEST)
replies: text: :Visst kan man ange källan i bildtexten. T.ex såhär "Anarkismens placering på den politiska kartan. Källa: Anarchist International. Övers.:S.Jacobson 2008."
Dettqa är originalet. Om ni föredrar den modifierad på något sätt får det också anges och förklaras, och då tror jag bildtexten riskerar att svälla ut till en egen artikel...vilket kanske inte är så himla praktiskt. Men annars tycker jag att den nya bilden (av Herr X) är helt OK och t.om. klarare.Staffan Jacobson 14 augusti 2008 kl. 23.59 (CEST)
replies: text: ::Den nya illustrationen har exakt samma svaghet som den gamla i och med att den är extremt förenklad och därmed missvisande. Den tillför inte artikeln någonting kvalitetsmässigt. Strunta i den hellre än att lägga in den med en lång disclaimerharang ("denna kraftigt förenklade illustration av anarkismens ståndpunkter jämfört med vissa andra ideologier har i vissa sammanhang använts av anarkister"). El Maco 15 augusti 2008 kl. 00.26 (CEST)
replies: text: :::Jag vet att den här typen av 2-dimensionell bild av ideologierna verkligen är svag, och att en 34-dimensionell (minst) skulle behövas, men jämfört med det endimensionella "riksdagssystemet" där vänsterpartiet är längst till vänster och moderaterna längst till höger skulle jag vilja påstå att den här bilden är väldigt rättvisande. Jag säger inte att bilden ska vara med, jag bryr mig faktiskt inte om det särskilt mycket, men vill bara lägga in ett inlägg i debatten. //moralist 15 augusti 2008 kl. 00.45 (CEST)
replies: text: ::::Syftet är pedagogiskt. En 34-dimensionell (holografisk?) karta är inte praktiskt. Men det finns teoretiska möjligheter att dela in varje ruta i ytterligare rutor, så att varje känd politisk riktning kommer med. Det är inte heller så praktiskt.Staffan Jacobson 16 augusti 2008 kl. 20.26 (CEST)

text: ::::Jag har sett en liknande beskrivning i andra sammanhang, bland på The Political Compass. Är det någon som vet vad den här politiska modellen brukar kallas? Ulf Abrahamsson 15 augusti 2008 kl. 08.13 (CEST)
replies: text: :::::Jag borde ha sökt först innan jag frågade. Se :en:Political compass och :en:Political spectrum. Ulf Abrahamsson 15 augusti 2008 kl. 08.30 (CEST)
replies: text: ::::::Själva den grafiska figuren i sig är flitigt använd, se t.ex. Nyliberalism. Den kallas ibland för "The worlds smallest poilitical quiz": själv föredrar jag "politisk karta" eller "politisk orienteringsbild". Vad man kallar figuren för är väl inte så viktigt egentligen; syftet är som sagt pedagogiskt. Staffan Jacobson 16 augusti 2008 kl. 20.21 (CEST)
Lyssna gärna litet på , som i den här diskussionen då och då har betonat det encyklopediska perspektivet. Det skulle vara mycket intressant att få veta om det finns exempelvis facklitteratur inom statsvetenskap som har liknande eller kanske annorlunda placeringar av anarkismen på en flerdimensionell skala. En illustration som bygger på sådant kunde kanske ha rubriken "Anarkismens placering i det politiska landskapet", och skulle utan diskussion "platsa". Problemet med den här bilden är att den är en självbild, och bör presenteras som sådan. Det räcker inte med att också ange källan, om man börjar med att presentera detta som en objektiv bild. Jag håller däremot med om att den här bilden är pedagogisk, och vill gärna ha den kvar - om man inte hittar något bättre i t. ex. statsvetenskaplig litteratur.
Jag hoppas att alla kan enas om att det i vilket fall är intressant att redovisa hur tongivande anarkister själva uppfattar sin politiska positionering.
Jag gör ett förslag till ny bildtext. Ni får väl återställa om ni inte tycker att det blir vettigt. Jörgen B 17 augusti 2008 kl. 23.29 (CEST)
thread_title: Illustrationen, än en gång

message: Hej Moralist och Herr X! 3 är för och 1 (el Maco) är mot illustrationen. Jag väntar vänligen på svar om hur det blir med detta.Staffan Jacobson 11 augusti 2008 kl. 04.03 (CEST)
replies: text: För diskussionen ovan. Vill du tvunget kalla på någon, påkalla deras uppmärksamhet på respektive användardiskussionssidor. /Grillo 11 augusti 2008 kl. 11.32 (CEST)
replies: text: :Om bilden ska vara med bör i alla fall den källa du anger ovan användas också, och det bör påpekas att bilden stöds av bland annat Anarchist International Journal. //moralist 11 augusti 2008 kl. 12.31 (CEST)
Instämmer. Vem ska göra det? Jag föreslår att Herr X sätter in bilden som  (Obs:left|thumb) han gjort den, med bildtext: Anarkismens placering på den politiska kartan. Källa: Anarchist International Journal.Staffan Jacobson 15 augusti 2008 kl. 00.04 (CEST)
thread_title: Moralist och Herr X, se hit!

message: *Angående frihetlig socialism vs. anarkokapitalism: An Anarchist FAQ  svarar Ja i det förra fallet och Nej i det senare på frågan om det handlar om anarkism.
An Anarchist FAQ är en källa som anses vara mycket pålitlig och som det refereras till i de bredaste anarkistiska kretsar. 
*Det har efterhand infogats en massa namn på obskyra amerikanska pseudoanarkister i artikeln, men det kan man just nu bortse ifrån. Att ”Frihetsfronten” (som utger tidskriften ’’Nyliberalen’’) hamnat i artikelns lista på anarkistiska organisationer är däremot ett svårare misstag, medvetet eller omedvetet kan vi dock låta vara osagt, och det är nu åtgärdat. Frihetsfronten har en egen WP-artikel , Nyliberalismen har en egen sida, och det har även Anarkokapitalismen, vad som nu passar bäst. I Anarkism-artikeln är Frihetsfronten en främmande fågel, för att uttrycka sig så diplomatiskt det nu är möjligt. Staffan Jacobson 6 augusti 2008 kl. 22.24 (CEST)Staffan Jacobson 6 augusti 2008 kl. 22.25 (CEST)
thread_title: Anarkokapitalismen och Frihetsfronten

message: *Historiska översikter har hittat anarkistiska temata långt tillbaka i tiden. Även om de är sedda ur vår tids synvinkel är de inte helt irrelevanta eller betydelselösa. Vissa av 1500-talets religiösa revolutionärer uttryckte anarkistiska idéer. Max Stirner betraktas allmänt som anarkist utan att själv ha kallat sig så. Det finns också i vår tid exempel på hur man kan uttrycka anarkistiska tankar utan att själv kalla sig för anarkist. 
*Ordet ”anarkism” ska ha förekommit redan i ett antikt skådespel, och till anarkismens förhistoria räknar Krapotkin bl.a. Lao-Tse och Zenon från Kition; detta omnämns också i en.wikipedias artikel Anarchism.
*Platon brukar på samma sätt ses som en föregångare till socialismen, se: []. Det som står i vår artikel är inte att Zenon kategoriskt ”var anarkist”, utan att han kanske kan betraktas som den som tidigast gav uttryck för åsikter som vi i vår tid kallar för anarkistiska. 
*Därmed borde denna invändning vara nöjaktigt besvarad. Staffan Jacobson 7 augusti 2008 kl. 00.39 (CEST)
thread_title: Om anarkismens förhistoria. Var Zenon från Kition anarkist?

message: *En mening i inledningen som vill säga att Statens avskaffande är det enda anarkister är överens om har tillförts artikeln. Det är egentligen inte fel, och jag menar inte att det ska strykas, men det borde kanske nyanseras en aning, åtminstone på denna diskussionssida.
*Det är snarare så att anarkisterna, i motsats till de auktoritära socialisterna, vill avskaffa både Staten och Kapitalet i ett sammanhang, medan de auktoritära spocialisterna inte inser att dessa är i symbios och vill uppskjuta Statens ”borttynande” till en obestämd dimmig framtid. Under tiden vill dom förstärka (!) Staten - vilket givetvis leder till ett totalitärt samhälle i nuet. ”Proletariatets diktatur” blir till Partiets diktatur över proletariatet. Detta misstag får vi verkligen hoppas inte upprepas. 
*Anarkisternas första prioritet är Statens (alla sorters staters) avskaffande, men dom menar inte att det räcker med det, det behövs också en ny social organisation, rättvisa, solidaritet och ekonomisk demokrati. Ett kapitalistiskt samhälle utan stat skulle förmodligen bli den perfekta mardrömmen. Nej, ”Anarkism är socialism utan stat”, som An Anarchist FAQ säger. Och utan makthierarkier, ekonomiska eller andra.
*Det föreslås att vi nu låter artikeln stabiliseras. Let It be, let it be. Den har, åtminstone enligt undertecknads ringa mening, för länge sedan funnit sin rätta form. Staffan Jacobson 6 augusti 2008 kl. 22.24 (CEST)
replies: text: Staffan, sluta med propaganda på Wikipedia. Stalinism är inte marxism. Кαґρετη 16 augusti 2008 kl. 11.51 (CEST)
replies: text: :Jag instämmer helt Karpeth - stalinism är inte marxism. Du och jag vet det, men andra användare kanske också vill ta del av den synpunkten.Jag har ändrat "marxism" till "auktoritär socialism". Staffan Jacobson 24 augusti 2008 kl. 00.47 (CEST)
replies: text: ::Det förekommer att (åtminstone vissa) libertarianer karakteriseras som anhängare av anarkism och kapitalism. Jag vet inte om statsvetare håller med om sådana klassificeringar, men jag tror inte att man kan slå fast att anarkister som sådana är antikapitalister utan att man noggrant kommenterar relationen till libertarianism. Att den "klassiska" anarkismen var och förblir antikapitalistisk är däremot EMRÅ rätt klart. Jörgen B 17 augusti 2008 kl. 22.54 (CEST)
replies: text: :::Den klassiska anarkismen var antikapitalistisk från Enrages och Proudhon och framåt i tiden. Några amerikanska udda individualister bevisar ingenting alls.Inte om anarkismen men däremot om USA.

text: :::Staffan Jacobson 24 augusti 2008 kl. 00.50 (CEST)
replies: text: ::::Jörgen, Den rörelsen kallas nyliberaler pejorativt, eller klassiska liberaler av sig själva. Grundidén med liberalismen var ju nattväktarstaten, men många tänkare drev snabt mot konservatismen och socialismen om inte jag missförstått min historiebok...

text: ::::Staffan, du kommer bara förstärka fördomarna om du sprider dem, så om du håller med mig blir jag förvirrad. Кαґρετη 24 augusti 2008 kl. 11.19 (CEST)
replies: text: :::::Jag håller med dig.(: Jag har ändrat "marxism" till "auktoritär socialism". Staffan Jacobson 27 augusti 2008 kl. 01.58 (CEST)

text: :::::Det räcker inte att klargöra vad "anarkism" är "på riktigt". När man redigerar vår artikel om anarkism, så behöver man ta hänsyn till hur termen används. Det betyder inte att hela artikens alla delar behöver genomsyras av alla möjliga existerande (miss)uppfattningar av vad anarkism är; men det betyder att vi från början behöver avgränsa artikelämnet tydligt, och vidarehänvisa läsare som söker efter andra innebörder av ordet än den "klassiska" anarkism artikeln handlar om.

text: :::::Avgränsningen kan göras på olika sätt. Är det så att Staffan och Karpeth eller andra skribenter kan styrka att användningen av termer som "anarkokapitalism" uppfattas som oegentlig även av statsvetare o. d., så kan vi skriva det alldeles i slutet av det inledande stycket; t. ex. Ibland kallas också oriktigt vissa libertarianska strömningar anarkistiska, men... (argument och referens till varför de av statsvetare faktiskt inte räknas som anarkistiska). Är det inte så, kan man fortfarande avgränsa sig, men får uttrycka sig litet försyntare: Ibland uppfattas även vissa libertarianska strömningar som anarkistiska; se anarkokapitalism. Denna artikel behandlar dock bara anarkism i den klassiska meningen.

text: :::::(Det kunde vara frestande, men är olämpligt, att hänvisa till den "vanliga meningen" av ordet. Det finns alldeles för mycket missuppfattningar av vad anarkismen står för; och termen används också för att beskriva skeenden av rätt annan karaktär, där den centrala statsmakten (tillfälligt) försvagats och ersatts av diverse lokala stridsherrars synnerligen "arkistiska" styre; liksom "anarki" mycket oftare används för "förvirring, oordning" än i sin politiska betydelse.) Jörgen B 24 augusti 2008 kl. 21.14 (CEST)
replies: text: ::::::Se Anarki som har en mycket kort & koncis förklaring. Staffan Jacobson 27 augusti 2008 kl. 01.58 (CEST)
replies: text: :::::::Jag har läst artikeln anarki. Där, liksom i artikeln anarkism, förklaras skillnaden mellan den politiska innebörden och betydelsen av "kaos, oordning"; men inte ett smack av avgränsningen visavi anhängare av "kapitalism utan statsmakt". Jörgen B 31 augusti 2008 kl. 15.06 (CEST)

text: :::::::*Här har vi nu praktisk nytta av den politiska kartfiguren i artikeln. Meditera över den, Jörgen. Konstruktionen "Kapitalism utan statsmakt" har en enda möjlig placering på denna karta: i fältet "Liberalism" och alltså utanför fältet "Anarkism".

text: :::::::*För mig är avgränsningen inget som helst problem, varje anarkist kan säga vad han är emot. Det är det positiva innehållet i anarkismen som kräver en närmare förklaring; vad vi vill ha istället. Och då är knappast "kapitalism" det som står högst upp på önskelistan...Staffan Jacobson 3 september 2008 kl. 01.21 (CEST)
thread_title: Om att avskaffa staten.

message: Utan att ha följt den här artikelns ändringar särskilt noga de senaste timmarna märker jag att en hel del återställningar gjorts, och därför ber jag alla inblandade parter att, fortsättningsvis, diskutera här innan ni återställer. //moralist 7 augusti 2008 kl. 01.36 (CEST)
thread_title: Diskutera någon?

message: Jag har ändrat "största och enda" till "största" syndikalistiska organisation. Det finns nämligen andra syndikalistiska organisationer, som Syndikalistiskt Forum i Göteborg och det landsomfattande SUF, Syndikalistiska Ungdomsförbundet. Om SAC:s medlemstal är "8.500" som det står i artikeln så är det i varje fall ingen överdrift, jag tror snarare att det är fler. En uppdatering vore kanske på sin plats. Staffan Jacobson 16 augusti 2008 kl. 20.15 (CEST)
thread_title: Social anarkism [SAC]