Diskussion:Enpartistat

message: Alltså... vad är detta för skitartikel?
Det finns massor utav enpartistater och det är inte ideologiskt kopplat.
Den är inte direkt objektivt skriven och har egentligen inget syfte mer än att försöka prata skit.
Det är bättre att hänvisa enpartistatartikeln till diktaturer.
thread_title:  Tidigare diskussion 

message: Kuba har inga partier i parlamentet utan majoritetsval i enmansvalkretsar med personliga mandat.
Nordkorea har tre partier och flera olika organisationer i parlamentet, organisationerna har fasta mandat och partiernas mandat fördelas efter valresultat.
Syrien har 12 partier i parlamentet.
Kina stämmer.
Vietnam stämmer i princip, men parlamentet har två partier som är bundna till varandra.
thread_title: Uppräkningen felaktig

message: Jag märkte upp denna artikel för faktakontroll med motiveringen: Artikeln är allt för förenklad och jag tror det finns en sammanblandning av begreppen "enpartistat" och "enpartisystem", exempelvis har på diskussionssidan påpekats att Nordkorea har fler partier än bara ett, vilket också stämmer (även om oberoendet med självklarhet kan ifrågasättas). Men är detta relevant för poängen artikeln vill göra? Ett uppslagsverk borde dock inte vara så förenklande som denna artikel är.
Jag har länge funderat vad man ska göra åt denna artikel. Jag finner den förvirrande och extremt förenklande. Så jag hämtade upp lite gamla statsvetenskapsböcker från källaren. Enligt mig ska ett uppslagsverk vara tydligt även i detaljer mellan olika statsbildningar och politiska system. Detta mål missar vi ofta. Exempelvis var Sovjetunionen betydligt mer totalitärt än andra stater med kommunistpartier i rodret (i Sovjet var kontrollen brutalare och valsystemet erbjöd inte ens ett konkurrensval på låtsas utan var i sin snävaste form ett så kallat "bifallande val"). Exempelvis i fallet Kina och Vietnam som enligt Styrelseskick och politik idag bäst beskrivs som "auktoritära regimer med ett monopolitiskt parti. I Nordkorea finns det politiska partier som bedriver valrörelser (även om de är "självständiga" endast på pappret). På Kuba finns inga politiska partier som ställer upp i val. Där väljs kandidater till det nationella parlamentet (valmöjligheten är dock inte stor, minst sagt: 601 kandidater ska väljas och i valet ställer 601 kandidater upp).
Förutom de kommunistiska staternas kontrollerade val och diktatur fanns och finns gott om enpartistater (enligt definitionen som nu ligger). Det behövs en jämnare vikt i denna återgivning. Nu brister även denna jämvikt i artikeln enpartisystem som jag skrev ikväll/inatt. 
Jag skulle vilja föreslå att artikeln skrivs om i grunden genom att vi börjar med att göra den till en stub. dnm (d | b) 23 augusti 2014 kl. 01.46 (CEST)
replies: text: Det här var inte speciellt sammanhängande. Jag förstår faktiskt inte exakt vari din kritik består.

text: Beträffande det land jag kan mest om, Kina, är det inte tu tal om att landet är en enpartistat. Du kommer ingenstans politiskt om du inte är partimedlem och varje politisk ämbete lyder under en partisekreterare (eller politruk). Således är det i sin kapacitet som generalsekreterare för KKP - inte Kinas president - som Xi Jinping är Kinas mäktigaste man, det är partisekreteraren på Pekings universitet - inte rektorn - som är högsta hönset och så vidare. Det är också hämmande för karriären att hålla sig utanför partiet, detta gäller inte bara statsanställda utan personer i den privata sektorn som kan dra stor nytta av partimedlemskap.

text: Det har blivit vanligt att säga att Kina är ett auktoritärt snarare än totalitärt land, men jag är inte så säker på den saken. Argumentet bygger på att kineser har större makt i vardagslivet än de hade under Mao-tiden, men om man jämför Kina med andra länder historiskt (t.ex. Mussolinis Italien) så framstår Kina som ett skolboksexempel på en totalitär stat.--ボスニア (diskussion) 24 augusti 2014 kl. 22.45 (CEST)
replies: text: : Begreppet "totalitär" undviker jag helt personligen, har nog sett det i max en eller två artiklar som hört till kurslitteraturen i IR/statsvetenskap. Tycker det används ganska slentrianmässigt för kommunistiska stater av folk som gärna hävdar att de var "extra" diktatoriska, t ex kallas östblocksländerna ända fram till 1990 gärna för totalitära medan man aldrig hör begreppet om mindre demokratiska stater i Sydamerika eller Afrika helt oavsett det tryck som de styrande utövade på befolkningen vid en given tidpunkt. Tycker man hellre kan specificera vilka kvaliteter man talar om, även mellan östblocksländer fanns intressanta författningsmässiga skillnader. Det viktiga här är hursomhelst att särskilja det nominella/legala från det de facto/praktiska och nominellt har varken Nordkorea eller Kina enpartisystem. Men en sak jag inte förstår är varför "enpartisystem" och "enpartistat" skulle ha olika innebörd (eller hitta på en egen definition). Såvida det inte är för att illustrera skillnaden mellan hur den konstitutionella uppbyggnaden är de jure och hur det politiska systemet fungerar de facto, vilket man ju ändå kan göra i en och samma artikel imho. :)//Doubleczar (diskussion) 18 november 2014 kl. 18.31 (CET)
replies: text: ::Jag tog bort lite som är gränsfall. Artikeln innebär en viss dubbelinfo till Enpartisystem men jag kan inte bedöma om de bör slås ihop, de bör i sådan fall ges en slåihop mall.Yger (diskussion) 31 oktober 2018 kl. 11.28 (CET)
thread_title:  Märkning för faktakontroll