Diskussion:Jonselektiv elektrod

message: Felaktighet: Jonselektiva elektroder kan ej separera joner av olika laddningar utan endast selektera. Kan tyckas liten skillnad, men blir i praktiken av avgörande betydelse. Detta åtgärdas nu. Zaijaj 13 mars 2010 kl. 20.45 (CET)
thread_title:  Selektera, inte separera 

message: :De tre första inläggen är flyttade från användardiskussion:Essin.
Hej, och tack för hjälpen med artikeln! Svarar på din redigeringskommentar här: C+ är inget vedertaget begrepp för katjoner, vad jag vet, utan används här mer som ett försök till att pedagogiskt förenkla. Tanken är även att underlätta ett ev. skapande av förklarande bild, något jag funderat på att göra. Har en idé till bild, men är tyvärr ingen bildskapare av natur. Tycker du att beteckningarna stör mer än hjälper, eller kan (bör?) de enligt dig vara kvar även innan skapandet av bild? Zaijaj 14 mars 2010 kl. 21.39 (CET)
replies: text: Hej! Min tanke var lite att så länge man enbart talar om kaliumjoner är det nog minst förvånande att beteckna dem med K+, men om man skulle inleda med en mer generell definition, t ex "en ligand (L) och hydrofoba anjoner (A−). I lösningen som vi syftar till att mäta en önskad katjon i finns det (förhoppningsvis) de önskade katjonerna (C+), exempelvis kaliumjoner", skulle det kanske vara idé att använda någon annan beteckning än K+ för "de önskade katjonerna". Hur man mest pedagogiskt växlar mellan "de önskade katjonerna" och "kaliumjonerna" i exemplet vet jag inte riktigt. Jag tänkte inte på att A− faktiskt inte används i någon formel efter att den definieras, så jag tror inte att det stör, LK+, L och K+ används ju för att beskriva jämvikten. //Essin 14 mars 2010 kl. 21.58 (CET)
replies: text: : Bra tankar! Mitt förslag är att stycket "Exempel på ligand som kan finnas i membranet är valinomycin, som har hög affinitet för kaliumjoner men låg affinitet  för störjoner. För att laddningskompensera och skapa en hydrofob miljö i membranet, måste också membranet alltid innehålla hydrofoba  anjoner, exempelvis tetrafenylborat." får stå kvar i sin nuvarande form, men att kaliumexemplet också avslutas där. De följande styckena fram till ekvationen för elektrisk potential föreslår jag istället generaliseras för att gälla för alla jonselektiva elektroder och att då K+ byts ut mot C+ för att förtydliga att det är generellt beskrivet. Föreslår också att denna diskussion sedan kopieras över till artikelns diskussionssida. Zaijaj 14 mars 2010 kl. 22.09 (CET)
replies: text: :: Det låter som bra förslag alltihop. Jag genomför den sista delen och låter dig fixa resten :) //Essin 15 mars 2010 kl. 00.39 (CET)
replies: text: ::: Utmärkt. Har generaliserat exemplet (läs numera: principen) för elektroden. Vad tycks? Zaijaj 15 mars 2010 kl. 02.03 (CET)
thread_title:  Beteckning på katjoner 

message: Ser bra ut! Vad är förresten värdet på konstanten i potentialekvationen? //Essin 15 mars 2010 kl. 21.57 (CET)
replies: text: Konstanten beror av mååånga olika faktorer och varierar från elektrod till elektrod och till och med mättillfälle till mättillfälle. Jag kan slå upp de faktorer som styr konstantens storlek, men frågan är om det är av intresse, och det kommer komplicera artikeln ordentligt. När du mäter koncentrationen måste du först bestämma konstanten genom att mäta referensprover med kända halter joner. Detta ger dig en (som du kan se av formeln: potential direkt beroende av koncentration) linjär kalibreringskurva.</br>

text: När du sedan mäter den okända halten kan du placera in värdet på potentialen du erhåller i kalibreringskurvan och på så vis få fram vilken koncentration du har i ditt prov. För att kompensera för störjoner gör du även lite andra kalibreringar, men det är ett helt nytt avsnitt.</br>

text: Bra fixat med jonnamnen också!Zaijaj 15 mars 2010 kl. 22.17 (CET)
replies: text: : "Konstanten bestäms vanligtvis från en kalibreringskurva" kanske skulle räcka? Det känns självklart nu när du säger det, men jag insåg det inte omedelbart när jag läste artikeln. Det kanske märks att det inte är analytisk kemi som jag har fördjupat mig inom... //Essin 15 mars 2010 kl. 23.27 (CET)
replies: text: :: Tog mig friheten att sätta ny rubrik här i diskussionen. Skrev ett litet stycke om hur man bestämmer konstantens storlek för att kunna använda ekvationen. Bra att du anmärkte på att det inte var helt tydligt. Vore skam att påstå att jag fördjupat mig inom analytisk kemi, men faktum är att jag har en tenta på måndag om 15 hp i just analytisk kemi :) Och här sitter man ... Zaijaj 16 mars 2010 kl. 00.08 (CET)
replies: text: ::: En konstant är väl just som den heter – konstant – och beror alltså inte på mååånga faktorer? Vad Zaijaj beskriver är väl att baka samman konstanten med andra "störande" faktorer för att på ett praktiskt och snabbt sätt ta fram en användbar kalibreringskurva. Däri ingår då eventuell påverkan av störjoner – ett exempel kan vara alkalijoner vid mätning av pH i stark alkalisk lösning. En annan faktor kan vara hur mätämnets aktivitet beror av lösningens jonstyrka. Vidare påverkar förekomst av ämne som reagerar med det man vill mäta själva resultatet, till exempel ammoniumjoner som reagerar med silverjoner till diamminsilver(I)jon, Ag(NH3)2+ så att själva silverjonaktiviteten blir lägre (än vad totala silverkoncentrationen är). ----Stenallan (diskussion) 2 april 2022 kl. 23.40 (CEST)
thread_title:  Konstantens storlek 

message: När det gäller elektrodpotentialen är det väl inte någon fundamental skillnad mellan jonselektiv elektrod och metallelektrod? Bådas potential kan väl betraktas och beräknas som en redoxreaktion vid jämnvikt -- dvs ingen ström mellan mätelektrod och referenselektrod, bara spänningsmätning, och koncentrations- (eg aktivitets-) beroende?
Vanligt glas innehåller inte kvarts. Kvarts är dubbelbrytande - om än inte starkt - och skulle ge optiska "störningar" - inte vara glasklar. Eller menas at det faktiskt är kvarts (kristallint ämne) som dopats? Jag vill hellre tro att här har INNEHÅLL och TILLVERKNINGSÄMNE blandats samman.  Någon emot denna tolkning och kan ge argument för annan tolkning?--Stenallan (diskussion) 12 maj 2017 kl. 21.23 (CEST)
thread_title:  Inte involverar redox? Kvarts i vanligt glas?