Diskussion:USA:s politiska system

message: "Presidenten, som också är statsöverhuvud, har långt större makt än Sveriges statsminister".
Luddigt: Gör klarare, dvs presidenten är statsöverhuvud. Det är jmf med vår kung. Vad har vår statminister med det här att göra?
Utveckla istället skillnaden mellan maktdelning och parlamentarism.
Och gör en historisk betraktelse över varför USA valde republik istället för monarki. (Norge gjorde ju tvärtom långt senare.) Dessutom finns det många länder som har republik, men med en politiskt impotent president.
SMF: Oklar sakbeskrivning.
replies: text: Brist på analys.
Gubben iskogen

text: Hej,

text: Jag ändrade meningen till "Presidenten är både stats- och regeringschef och har alltså betyligt större makt än till exempel Sveriges statsminister (som bara är regeringchef)."

text: Jag vet inte om jag håller med om att den här artikeln är rätt plats för en jämförelse mellan maktdelning och parlamentarism, det måste finnas en artikel som är bättre lämpad för detta (möjligen styrelseskick som fortfarande återstår att skapa).

text: En historisk översikt passar förmodligen bättre i artikeln USA:s historia, risken är annars stor att de två artiklarna börjar överlappa varandra.

text: MVH

text: / Mats Halldin 7 november 2006 kl. 17.13 (CET)
Tackar. Du har nog rätt i övrigt. Och det skulle vara väldigt roligt om du kunde skriva lite om varför en "ny" nation valde detta styrelseskick.
Gubben iskogen
"Att ett politiskt parti i USA, oberoende om det är Demokraterna eller Republikanerna skulle få utse president efter en tidigare presidents avgång eller död under tjänsten, som i Sverige efter mordet på Olof Palme, skulle ses som otänkbart i USA."
Vad är det för dumheter? Statsministern utses av Sveriges riksdag, ingen annan. Sedan är det förvisso så att riksdagsledamöterna frivilligt underordnar sig partiorganisationernas beslut men det ändrar inte faktumet att Ingvar Carlsson valdes till statsminister av riksdagen. Jag stryker. 90.233.154.175 4 december 2009 kl. 15.52 (CET)SF
thread_title: Äldre diskussion

message: Artikeln bör heta USA:s statsskick eller USA:s statsskick och politik istället för det intetsägande USA:s politik (bara aningen bättre än det vederstygliga Politik i USA). Ricjac 1 mars 2012 kl. 19.42 (CET)
Jag föreslår att artikeln flyttas till "USA:s politiska system". Någon emot? Historiefantast (diskussion) 9 december 2020 kl. 22.09 (CET)
thread_title: Artikelnamn

message: Jag inbillar mig (rätta mig om jag har fel) att skillnaden mellan en militär och en civilist är mycket, mycket större än mellan en man och en kvinna.
Frasen "militär tjänsteperson" ger därför på mig ett olämpligt intryck, den militär som släpar omkring på atombombskoderna är militär, punkt
och slut, han (könsospecifikt) ((kanske just idag en strålande vacker kvinna, om Donald Trump har kunnat påverka tjänstetillsättningen)) 
är inte någon "tjänsteperson", för militärer som bär på atombombskoder befinner sig i stridande befattning och är inte några "tjänstepersoner".
(Tjänstemän är annars precis som sjömän könsobestämda, liksom sjuksköterskor, att använda uttrycket "tjänsteperson" är alltså
i min uppfattning ett förfulande av språket... (Brandmän och riksdagsmän är också könsobestämda, liksom talesmän.)) --78.73.226.176 29 december 2020 kl. 18.05 (CET)
replies: text: Gissningsvis rör det sig om en dålig översättning av "military aide", vilket på svenska motsvarar adjutant.Ricjac 17 januari 2021 kl. 01.09 (CET)
thread_title:  militär tjänsteperson