Diskussion:Parlamentarism

message: När man, populärt, talar om att Sverige blev parlamentariskt 1917, menar men egentligen att rösträtten blev allmän. Man menar inte att riket styrs av ett parlament, att makten är delad mellan parlament och regeringschef eller dylikt. Jag är fullt medveten om att det är så förändringarna 1917 benämnes, men det är påtagligt att det är en grov förenkling av begreppen och historien. Jag vet dock inte hur det ska lösas praktiskt.//--IP 25 januari 2007 kl. 18.29 (CET)
Korrigerar mitt senaste inlägg: Det var ju 1918 som det blev allmän rösträtt. Jag blandade ihop det. Vad jag tänkte på var att 1917 slutade kungen att utse statsminister och godkänna regeringen. Så är det dock formellt fortfarande i Storbritannien, se :en:Cabinet of the United Kingdom och :en:Royal Prerogative. Det är alltså ett demokratiskt krav som ställs på definitionen av parlamentarism i Sverige, som inte tycks gälla i andra länder i Europa. //--IP 26 januari 2007 kl. 01.29 (CET)
Kriterierna på parlamentarism kommer från Vallinder, och lustigt nog behandlar han Storbritannien utan att komma in på att landet i.o.m. den starka monarkin inte uppfyller de krav han uppställer. Han nämner inte monarkens roll alls. I den engelska wp-artiklen har de valt att lösa det genom att ställa upp två olika kriterier.//--IP 26 januari 2007 kl. 01.41 (CET)
replies: text: Kan det vara så att han menar monarkins praktiska inflytande, snarare än det formella?  Från Anna Stuart (tror jag det är) har ju regenterna avstått från att försöka vara landets ledare. Det skulle kunna passa med att just 1700-talet anges. Annars gjordes det mig veterligen inte någon betydande parlamentarisk reform i Storbritannien under det århundrat (förutom att England och Skottland slogs samman...). Gunnar Larsson 26 januari 2007 kl. 02.00 (CET)
replies: text: :Vad jag förstår, så har drottningen samma befogenheter och uppgifter som Gustaf V hade 1917: hon utser premiärminister som bildar regering, har sista handen vid lagars tillkomst, rätten att förklara krig, utnämna personer till statsordnar, osv. Gustaf V - det framgår av alla biografier - reste runt och lyssnade till förslag från olika högre politiker innan han utsåg en statsminister, och vanligen följde han folkviljan. Staaf blev ju statsminister före 1917, emot kungens och enligt folkets vilja. //--IP 26 januari 2007 kl. 02.09 (CET)

text: :Vallinder skriver att det parlamentariska styrelseskicket växte fram fr.o.m. 1700-talet, och från 1840-talet "fast rotat". Han tar fasta på maktfusionen som kriterium, i strid emot Montesquieu, som menade att Storbritannien var hans urtyp för maktdelning. Det är mycket märkligt med det mesta som rör detta.//--IP 26 januari 2007 kl. 02.14 (CET)
replies: text: ::Kungen i Sverige hade ju rätt och skyldighet att utse statsminister/regering ända till den nuvarande grundlagens införande på 70-talet. Skillnaden är att kungarna från och med 1917 följde parlamentarismens principer när de utförde detta uppdrag, precis som drottningen i Storbritannien fortfarande gör, och att regeringar från den tiden och framåt också följde den, genom att statsministrarna skapade ett regeringsunderlag baserat på partierna i riksdagen och att de t.ex. avgick om de förlorade en viktig omröstning i riksdagen. Sverige hade dock en form av parlamentarism redan under frihetstiden på 1700-talet.

message: Varför är Frankrike inte utmärkt med orange, på kartan över parlamentariska demokratier?  Det är trots allt en fungerande demokrati.  Vad säger ni om USA?
2010-04-30  Lena Synnerholm, Märsta, Sverige.
replies: text: Hej. Om du tittar på denna bild så ser du uppdelningen mellan olika stadsskick. Frankrike faller på att de enligt detta är semipresidentiell och då inte uppfyller första kriteriet för parlamentarism. De kan fortfarande vara en demokrati, som de ju är. Samma sak för USA. Se Presidentialism och Semipresidentialism för mer information. -- Tegel (disk) 30 april 2010 kl. 17.55 (CEST)
Tack, jag viste inte att det fanns ett särskilt ord för det.
2010-05-14  Lena Synnerholm, Märsta, Sverige.
thread_title:  Karta 

message: Upphovsmannen till de överallt använda kartorna över statsskick är en enskild wikipedian som inte redovisar sina källor. Kartan i den här artikeln kan man se är fel på en uppenbar punkt: Norge räknas inte som en konstitutionell monarki med parlamentarism. /Ascilto (disk) 28 december 2013 kl. 15.34 (CET)
replies: text: Den version av kartan som används här är inte av den ursprungliga upphovsmannen. Norges status ändrades av User:Bahrmatt den 19 augusti med kommentaren "update & corrections (Portugal, Austria, Lithuania etc. is semipresidential. Suriname and Myanmar (de jure) ought to be green)".

text: Det ser inte ut att finnas någon värre konflikt kring kartan, så den borde lätt kunna korrigeras (men kommentera ändringarna i redigeringskommentaren då du laddar upp filen - hm, används ett gränssnitt som tillåter egna kommentarer).

text: --LPfi (disk) 30 december 2013 kl. 16.15 (CET)
thread_title:  Missvisande karta 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Parlamentarism. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20061209201827/http://www.politics.ubc.ca/fileadmin/template/main/images/departments/poli_sci/Faculty/cameron/Federalism_and_the_Separation_of_Powers_Aug11-04b1.pdf till http://www.politics.ubc.ca/fileadmin/template/main/images/departments/poli_sci/Faculty/cameron/Federalism_and_the_Separation_of_Powers_Aug11-04b1.pdf
*Lade  till http://www.fsw.vu.nl/English/index.cfm/home_page.cfm/subsectionid/77BA9727-83F5-437C-AC07F3AEAFD72C11/fileid/6743F590-ADCD-4A97-B8501567DD0C6E2C/pageid/8EE3FAAD-EFA4-4E1C-B35ABEDF8A14DEC6
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070929135747/http://www.essex.ac.uk/ECPR/events/jointsessions/paperarchive/copenhagen/ws7/krouwel.pdf till http://www.essex.ac.uk/ECPR/events/jointsessions/paperarchive/copenhagen/ws7/krouwel.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 27 juli 2018 kl. 12.39 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Den skrivning som du förde in idag om att det räcker med en positiv röst kan nog missförstås som att det också krävs minst en positiv röst. Det enda som krävs är såvitt jag förstår att det inte finns en majoritet av negativa röster. Det räcker alltså även med 0 positiva och 175 neutrala röster för att släppa igenom ett förslag på regeringsbildare.
-- Larske (diskussion) 11 november 2021 kl. 08.27 (CET)
replies: text: Jag trodde faktiskt det krävdes minst en positiv röst. Ett accepterande. Men jag måste ha missuppfattat någon lösning. Den här källan hävdar exolicit att det inte behövs någon positiv röst alls, bara antalet emot är mindre än hälften: . Sorry!-- LittleGun (diskussion) 11 november 2021 kl. 15.57 (CET)
thread_title:  Risk för missförstånd av skrivningen om negativ parlamentarism 

message: Även om jag känner till att snarlika verktyg förekommer (se t ex https://en.wikipedia.org/wiki/Constructive_vote_of_no_confidence), så tycker jag överlag att artikeln ger en bild av att dessa typer av parlamentariska förtroendeomröstningar är ungefär lika vanliga (och inte relativt unikt för Sverige). Om det är min bildning som sviktar skulle jag gärna se att avsnittet utökades med referenser till andra länder (e d) med liknande tillämpningar. 79.138.18.26 1 oktober 2022 kl. 01.46 (CEST)
replies: text: ...sedan är det möjligen (sannolikt vanligen) en petitess och starkt arkaiskt om ett misstroendevotum sker genom lag eller praxis efter en folkomröstning. En rimlig kompromiss för att undvika den pedagogiska utmaningen är kanske att en bättre man än jag lägger till exempel där det praktiska utfallet är endera parlamentarism. 79.138.18.26 1 oktober 2022 kl. 02.06 (CEST)
replies: text: :För att förtydliga så avsåg jag ovan med "eller praxis" att det är sedvana att en regering (e d) vanligen avgår efter en folkomröstning och att oppositionen först om så inte sker begär misstroendevotum. Igen förstår jag den pedagogiska utmaningen: det är inte solklart (och varierar) var gränsen går mellan "tillsättning av en regering" och förtroendeomröstningar, ibland ter det sig synonymt och i andra fall är t ex misstroendevotum sällsynta undantag och praxis för att tillsätta en regering följer annan ordning. 79.138.18.26 1 oktober 2022 kl. 02.31 (CEST)
replies: text: ::Rubriken och artikeln handlar om negativ/positiv parlamentarism, din text om misstroendeomröstning. Men, okej: Misstroendeomröstning verkar inte särskilt unikt inom parlamentarism, per din länk till engelska Wikipedia, och det verkar ju rimligt att det går att stuva om även i ett folkvalt parlament om förtroende saknas. Sen ser jag snarast misstroendevoteringar som ett sätt avsätta regeringar snarare än att tillsätta dom. Jag vet inte vad du vill ändra i den här artikeln för det.

text: ::Angående "Negativ/positiv parlamentarism", så säger avsnittet om det inget hur vanligt det är i andra länder. Texten försöker bara förklara vad det är med hjälp av ett exempel från Sveriges parlament. LittleGun (diskussion) 1 oktober 2022 kl. 05.31 (CEST)
thread_title:  Negativ/positiv parlamentarism