Diskussion:Kristologi

message: Den här artikeln verkar vid en hastig genomläsning att innehålla partier som framställer innehållet i ett "vi"-perspektiv. Detta är EMRÅ oencyklopediskt. Artikelns föremål är ju den kristna uppfattningen om kristusgestalten (och inte minst hur uppfattningen vuxit fram och förändrats under historiens lopp), så det är alldeles riktigt att den inte behöver (eller bör) befatta sig med frågor om hur "historiskt riktig" eller "vetenskapligt möjlig" bilden i sig är. Det betyder inte att den kan framställas i ett rent vi-perspektiv.
Två exempel:
replies: text: Under rubriken Kristologins historiska utveckling: "Utifrån sin läsning av Bibeln, brottades den tidiga Kyrkan med frågor kring vad det innebär att Jesus är Gud och människa. För Kyrkan har det - med undantag för liberalteologin - alltid varit viktigt att Jesus var både gudomlig och människa. Jesus är vår Frälsare. Han räddar oss från synden och dess konsekvenser - lidande, död och skilsmässa från Gud." Här skildras kyrkans hållning, men man glider över i ett "vi"-perspektiv. Var kyrkans inställning verkligen att Kristus räddar "oss" allihop - "avgudadyrkare", judar, ateister - oavsett om "vi" tror på Kristus eller inte? Jag skulle möjligen kunna gå med på att kyrkan såg det som ett erbjudande till "oss" alla: Kristus räddar alla som vänder sig till honom. (Att jag är litet tveksam här, är på grund av att tanken om predestination också förekom inom kyrkan; och det går att diskutera i vilken mån man kan uppfatta ett erbjudande som allomfattande, i den mån vissa förutbestämts att inte ta emot det.) Det verkar här klart att den som skrivit artikeltexten räknade sig till ett "vi" som inte omfattar alla WP-läsare.

text: Under rubriken Kristologi - inledning: "Som vi sett framställer Bibeln Kristus både som gudomlig och som människa,... Vi skall nu se hur Kyrkan genom historien försökt upprätthålla dessa båda balanser." Här inkluderas alla WP-läsare, men i en typiskt docerande stil, som starkt avrekommenderas i svWP. Den gör sig däremot utmärkt i läroböcker.
Det finns också EMRÅ bitvis ett annat mer normalt "POV-perspektiv", som kanske delvis är besläktat med "vi-perspektivet", men som nog bör behandlas separat. Det framgår inte alltid att det är läsningar ur ett kristet perspektiv som ger de presenterade slutsatserna. (Exempelvis nämns Immanuel som ett namn på Jesus. Detta är väl beroende av att man uppfattar utsagan i Jesajas som att den syftar på Jesus. Inom kristendomen tolkas den nog nästan undantagslöst så; det betyder inte att vare sig en judisk läsning eller en "normalt källkritisk" läsning nödvändigtvis leder till den slutsatsen. I denna artikel är den kristna läsningen den relevanta; men den bör ändå inte framställas som något annat än vad den är.) Detta behöver inte nämnas i varje mening, men kanske lyftas fram litet klarare i ingresser, och i samband med mer omstridda exempel (som just Immanuelsprofetian).Jörgen B 15 augusti 2010 kl. 20.51 (CEST)

text: Jag mallar artikeln med POV-mall som JoergenB innehåller artikeln inte bara vi-perspektiv, det verkar dessutom klargöra exakt hur de olika bibelpassagerna skall tolkas - ibland tvärtemot vad Bibel2000 säger. Uppenbarligen handlar hela artikeln om någon som lagt in "sin" eller "sin kyrkas" kristologiska uppfattning.FBQ (diskussion) 23 januari 2015 kl. 06.19 (CET)
replies: text: : Möjligen är problemen mindre än jag befarade, det verkar vara tolkningen i en specifik bok, där man fört in då bibel 2000 haft en annan åsikt. Likafullt ser jag det som olämpligt skrivet.FBQ (diskussion) 23 januari 2015 kl. 06.28 (CET)

text: :  Jag har inte tid att gå igenom detta nu, men visst har Wikipedia använts som konfessionell plattform under hela sin historia. I det stora hela har detta förbättrats och gemenskapen är mer vaksam gentemot olika agendor. Vissa vi-satser kan nog vara försvarbara, under förutsättning att de sätts inom citationstecken. Tostarpadius (diskussion) 23 januari 2015 kl. 06.32 (CET)
replies: text: ::Allt kan säkert bli bättre. Några punkter i kritiken finner jag dock inte så övertygande:

text: ::* Immanuel nämns som ett namn på Jesus, ja. Men där hänvisas inte bara till GT utan även till NT. Det är alltså NT:s tydliga tolkning, att Immanuel är ett namn på Jesus (Matt 1:22f). Det är alltså inte någons personliga tolkning av GT.

text: ::* Bibel 2000 är inte särskilt representativ för världens kyrkor. Den är inte ens producerad av någon kyrka. Den är producerad av en stat med numera mycket svag förankring i traditionell kristen teologi. Dess tolkningar kan därför knappast sägas vara representativa för världsvid kristendom. Det är dock relevant att lyfta fram den, eftersom den är så dominerande i Sverige. I artikeln redovisas på ett sakligt sätt Bibel 2000:s tolkning i frågorna och de jämförs med en mer allmänkyrklig och Bibelvetenskaplig ståndpunkt. Det är ett faktum att det inte finns någon grekisk handskrift med "Guds sons blod" i Apg 20:28. Kanske bör man lägga till en refens till Nestle-Aland.

text: ::För övrigt framförs i artikeln inte på något sätt enbart traditionella ståndpunkter utan även flera mer moderna. Dessa partier kan säkert utvidgas. I denna del kan Bibel 2000:s tolkning placeras. Säkert kan man också förtydliga att de övre delarna av artikeln inte delas av alla kyrkor, utan är just traditionella uppfattningar hos de stora kyrkorna, och som varit dominerande fram till 1700-talet och fortfarande i hög grad är. Även i denna del lyfts viktiga minoritetsuppfattningar som gnosticism, arianism, nestorianism med flera fram. Detta kan dock säkert också göras på ett mer neutralt sätt.

text: ::Det är ju på Wikipedia också viktigt med ett internationellt perspektiv. Många stora kyrkor i Sverige, inte minst Svenska kyrkan, är i en internationell jämförelse mycket liberala. Det finns en risk att man blir hemmablind. Men när Wikipedia skall skilda kristologin, måste det ske i ett internationell och historiskt perspektiv, och då blir de traditionella uppfattningarna betydligt mer dominerande än i Sverige.

text: ::M.v.h.Sekreterare (diskussion) 4 mars 2015 kl. 15.58 (CET)
replies: text: ::: Svenska kyrkan har aldrig tagit avstånd från den traditionella kristologin. Den uttrycks tydligt i hennes bekännelseskrifter och i andra bejakade dokument som psalmbok och handbok (också den som har överlämnats till kyrkomötet i höst). Tostarpadius (diskussion) 6 juli 2017 kl. 23.15 (CEST)
thread_title:  Oencyklopediska "vi". 

message: Jag ser ingen möjlighet "rädda" denna text. Det är i princip en uppsats och egen forskning. Jag föreslår därför att allt tas bort utom de två första styckena i ingressen och det första avsnittet om historik.Yger (diskussion) 18 juni 2017 kl. 11.35 (CEST)
replies: text: enligt beskrivning. Om uppgifter gått förlorade kan någon som är kunnig i ämnet lägga tillbaks igen--Bruno Rosta (diskussion) 24 juni 2017 kl. 20.36 (CEST)
replies: text: :Jag skulle säga att det långa stycket om kristologins historiska utveckling (åtminstone fram tom Medeltid) kan läggas tillbaka. Det bygger på källor som finns redovisade om än inte med noter, och så vitt jag kan se vid en snabb genomläsning är det balanserat. Det moderna (1700-tal och frammåt, är svårt att skriva utan att det blir polemiskt/generaliserande). Taxelson (diskussion) 24 juni 2017 kl. 21.10 (CEST)
replies: text: :: Jag delar i huvudsak s uppfattning. Det hela är någorlunda balanserat och några få strykningar är tillräckligt. Därtill kommer att bruket av versal i Kyrkan och Kristologin måste upphöra. Även avsnitten om de senare århundradena är inte så hopplösa som jag fruktade från början. De kräver dock en kraftigare översyn. Tostarpadius (diskussion) 6 juli 2017 kl. 23.11 (CEST)
replies: text: :::Nu har jag återställt den historiska delen av 2007 års artikel och försökt anpassa den till Wikipedias riktlinjer. Det finns säkert mer finputsning att göra, men detta kan förhoppningsvis vara en bra början. m.v.h. Sekreterare (diskussion) 16 december 2018 kl. 20.34 (CET)
thread_title:  Slakt