Diskussion:Sydliga samer/Arkiv 2020

message: Hej  mfl. Jag la in  i artikeln. Okej? 
Motiv: Artikeln uppfyller kriterierna. Den beskriver dessutom forskning med nyhetsvärde och är så välskriven att den förmodligen hade kunnat vara en survey-artikel i en forskningstidskrift om den kompletterades med nya slutsatser (men jag är inte inom ämnet). Den är väl illustrerad och källbelagd med aktuella i huvudsak vetenskapliga källor. 
Dessutom refererar artikeln några publicerade tidningar och en bloggliknande onlinetidning, vilken är skriven av en historiker (Peter Ericsson) och innehåller slutledning (om etnisk rensning) och ett förslag till nytt begrepp (kustskogssamer) som borde kunna publiceras vetenskapligt tänker jag. Visst kan man visa statistik att bl.a. sydliga samer drabbades av stor fattigdom och barnadödlighet, och decimerades kraftigt i hela Norden, som han skriver? Källan är måhända att betrakta som grå litteratur - användbar i väntan på publicering.
Så snart artikeln är stabil skulle den därför kunna nomineras till utmärkt. Säg bara till när inga större förändringar planeras att göras. I väntan på det skulle man först kunna låta den granskas, om man vill ha tips på hur den kan få utmärkt status. 
Mitt intryck är att den inte innehåller någon originalforskning (icke-uppenbar slutledning/syntes). Vill bara kolla för säkerhets skull, visst stämmer det?Tomastvivlaren (diskussion) 26 mars 2020 kl. 19.48 (CET)
replies: text: Det glädjer mig att du anser att artikeln håller den standard som förväntas av en rekommenderad artikel.

text: Vad gäller "statistik-delen" av artikeln är det en sammanställning huvudsakligen baserat på ett omfattande och spretigt statistiskt material som publicerats av SCB, men som jag anser går lite väl djupt för artikeln. Tycker du att den bör förkortas eller på annat sätt redigeras? Kanske bör jag göra om tabellerna till ett diagram?

text: Jag har själv bedrivit en del forskning på den sociala utsattheten bland de sydliga samerna, både kvalitativt och kvantitativt, men källmaterialet är extensivt och kan återfinnas i hundratals olika arkiv. Detta medför vissa svårigheter att få fram adekvata uppgifter om t.ex. mortalitet och ämnet tarvar en större utläggning, men allra helst en egen studie.

text: All "grå litteratur" som återfinns i artikeln har i största möjliga mån genomgått en faktagranskning (av mig) för att undvika onödiga felaktigheter. När sådant påträffats har jag antingen tagit bort uppgiften eller kompletterat med ytterligare en källa.

text: Artikeln har genomgått ytterligare redigeringar beträffande bl.a. språk och genetik, och min förhoppning är att det bidrar till en bättre kunskapsöversikt. Eskil Olsson (diskussion) 27 mars 2020 kl. 15.09 (CET)
replies: text: :Några funderingar:

text: :Förekommer begreppen "sockenlapska" och "gästrikesamiska" i någon källa, grå eller vit? Du hänvisar till ISO 639-3. Menar du att språket har en egen kod? Sydsamiska har kod "sma".

text: :Vad skulle språket, artikeln och gruppen heta på engelska? "Southern sami" och "South sami" är ju sydsamisk.

text: :Hur beskriver Inger Zachrisson denna grupp? Säger hon "Sydliga samer" och ser hon dem som en grupp? Hon är ju en auktoritet på sydsamer som många hänvisar till, och hon har beskrivit flera exempel på samer i Mellansverige, bland annat i Uppland och Västmanland. Var samer i Uppland och Stockholm också del i dennagrupp?

text: :Jag ramlade över följande blogg av Kersti Wistrand. Om det går att källbelägga en del av de intressanta exemplen på samer i Mellansvergie där bättre skulle de passa in i denna artikel.

text: :Formuleringen "det förekommer spekulationer om att de skulle kunna ha talat samma språk" (dvs samtliga sydliga samer) är jag medskyldig till. Bör man källbelägga den eller precisera den?

text: :

text: :Du är fundersam över om statistik-delen blir tung. Jag tycker inte den behöver strykas. Som förslag flyttade iag istället ned tabellen och tekniska detaljer kring dentill slutet av artikeln. Utgående från dina data slängde jag ihop ett diagram genom att göra ett [google-drive-kalkylark], som för tillfället kan redigeras utan inloggning. Ändra gärna.

text: :Bör verkligen Ångermanland vara med i diagrammet? Texten är inte klar på vad som innefattas i övriga sydliga län. Någon del av Jämtland?

text: :Genetikavsnittet handlar egentligen om skillnader och likheter mot andra samer, inte bara kring DNA. Osäker över rubriken eller den röda tråden i det avsnittet. Kan vara mitt fel.

text: :Det ideala vore att någon skrev en forskningsartikel om vad som blev slutet på denna grupp - social utsatthet, kort livslängd, barnadödlig, tvångsförflyttning och/eller assimilering - som vi kunde referera här. I dag undviks ord som "Kringströvande lappar" och "fattiglapp", man vill kanske inte stigmatisera dagens samer, men det skulle vara intressant med en analys av vad äldre källor menade med orden och vad som sågs som problem med att vara kringströvande. Kan man dra paralleller till resandefolket?

text: :Jag har begärt granskning av artikeln, med förhoppning om fler tips på hur den kan nå utvald status. Tomastvivlaren (diskussion) 9 april 2020 kl. 09.15 (CEST)
replies: text: ::Båda begreppen gästrikesamiska och sockenlapska har använts. T.ex. använder prof. em. Lars-Gunnar Larsson termen 'sockenlapska' i sin avhandling från 2018. Termen är dock problematisk, då språket inte talades exklusivt av sockenlappar. Arkeologen Jonas M. Nordin (som forskar på området) har använt begreppet gästrikesamiska, liksom historikern Peter Ericson. Jag kan utveckla detta i artikeln.

text: ::Exakt vilken utbredning gästrikesamiskan hade är oklart, och det lär säkerligen ha funnits flera olika dialekter. Med detta i åtanke är din formulering ganska bra, men det är viktigt att betona att vi vet att det fanns ett samiskt språk som talades söder om dagens sydsamiska område.

text: ::Jag har använt mig av en språkfaktamall i artikeln, och på samma rad som ISO-numret är det ett streck. Det innebär att det inte existerar någon ISO-beteckning för det aktuella språket. Vad språket borde heta på engelska kan jag inte uttala mig om.

text: ::Inger Zachrisson är arkeolog och inriktad på samisk förhistoria, inte historia. När hon använder begreppet sydsamer är det ofta i en förhistorisk kontext, och är då ett begrepp som används i relation till nordsamer och nordsamisk kultur. Begreppen syd- och nordsamer har således mycket bredare definitioner i en arkeologisk och förhistorisk kontext.

text: ::Vad gäller likheter med resandefolket kan man dra många paralleller, men det finns olikheter inte minst vad gäller stigmatiseringen och utsattheten. Men ännu har inte någon jämförande studie gjorts om resandefolket och de samer som levde längst i söder, även om min förhoppning är att skriva en artikel på ämnet under 2020.

text: ::Äldre samisk närvaro i Stockholm har behandlats av bl.a. Jonas Nordin (https://stockholmskriverhistoria.files.wordpress.com/2018/02/sameriimperietsmitt.pdf). Stockholm var ju huvudstaden och en samlingspunkt för människor från hela riket - samerna var inte ett undantag. Passjournaler visar att en del sydliga samer var på försäljningsresor till Stockholm. I norra Uppland fanns det in på 1900-talet samer som var besläktade med sockenlapparna i Dalarna.

text: PS Tack så mycket för att du tagit dig tid med att göra ett informativt diagram! Jag tittat vidare på den och återkommer med eventuella ändringsförslag. DS Eskil Olsson (diskussion) 11 april 2020 kl. 23.03 (CEST)
thread_title:  Rekommenderad artikel 

message: Hejsan, kan du kolla antalsuppgifterna i ett par kolumner i tabellerna. Antingen är det fel i summan eller så är det fel i någon eller några av termerna som summeras:
* Antal samer 1830 (T): 
**Gävleborgs län = 62?
**Dalarnas län = 25?
**Västmanlands län = 4?
**Västernorrlands län = -?
**Övriga sydliga län = -?
**Totalt = 101? (men summan av termerna är 91)
* Antal samer 1890 (SB):
**Gävleborgs län = 3?
**Dalarnas län = 0?
**Västmanlands län = 1?
**Västernorrlands län = -?
**Övriga sydliga län = -?
**Totalt = 3? (men summan av termerna är 4)
* Antal samer 1890 (F):
**Gävleborgs län = 12?
**Dalarnas län = 0?
**Västmanlands län = 5?
**Västernorrlands län = -?
**Övriga sydliga län = -?
**Totalt = 12? (men summan av termerna är 17)
--Larske (diskussion) 1 april 2020 kl. 08.39 (CEST)
replies: text: Stort tack för att du uppmärksammar mig på detta! Felen har uppstått i samband med att jag har slagit ihop tabeller och flyttat uppgifter, även om den ursprungliga summeringen var helt korrekt. Nu är detta åtgärdat. Eskil Olsson (diskussion) 1 april 2020 kl. 15.07 (CEST)
thread_title:  Summeringar som inte stämmer 

message: ==== Sydliga samer ====
*Begärd av: Tomastvivlaren (diskussion) 9 april 2020 kl. 16.33 (CEST)
*Motivering: Ämnet har ett visst vetenskapligt nyhetsvärde, och artikeln redogör väl för olika forskares motstridiga syn på saken. Huvudförfattaren User:Eskil Olsson är kunnig, och jag bedömer att han håller sig precis inom gränsen för originalforskning, även om artikelnamnet är ett ovanligt begrepp i forskningen. Detta gör artikeln extra spännande.
*Målsättning: Önskar tips på hur artikeln kan bli utvald till bra eller utmärkt artikel.
*Diskussion:
</div>
----
Fortsättning följer på Wikipedia:Artikelnomineringar#Sydliga_samer ... Tomastvivlaren (diskussion) 7 juni 2020 kl. 15.45 (CEST)
thread_title:  Nominerad 

message: *Begärd av: Tomastvivlaren (diskussion) 9 april 2020 kl. 16.33 (CEST)
*Motivering: Ämnet har ett visst vetenskapligt nyhetsvärde, och artikeln redogör väl för olika forskares motstridiga syn på saken. Huvudförfattaren User:Eskil Olsson är kunnig, och jag bedömer att han håller sig precis inom gränsen för originalforskning, även om artikelnamnet är ett ovanligt begrepp i forskningen. Detta gör artikeln extra spännande.
*Målsättning: Önskar tips på hur artikeln kan bli utvald till bra eller utmärkt artikel.
*Diskussion:
</div>
----
Fortsättning följer på Wikipedia:Artikelnomineringar#Sydliga_samer ... Tomastvivlaren (diskussion) 7 juni 2020 kl. 15.45 (CEST)
thread_title:  [[Sydliga samer]] 

thread_title:  Bra 

message: Resultatet blev att artikeln blev bra enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i två veckor och
* fått minst tre utmärkt- eller bra-röster och
* inga stöder inte-röster.Sjunnesson (diskussion) 21 juni 2020 kl. 16.53 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
=== Sydliga samer ===
Nominerad av Sjunnesson (diskussion) 7 juni 2020 kl. 07.55 (CEST)
 
Artikeln har legat ett par månader på Wp:Artikelgranskningar och har åtgärdats en del. Jag tycker att artikeln skulle kunna bli Bra eller Utmärkt.
 
;Stöder för utmärkt
# Tostarpadius (diskussion) 7 juni 2020 kl. 09.21 (CEST) Imponerande utveckling! Om en artikel verkligen kan kallas "uttömmande" stämmer epitetet in på denna. 
# Julle (disk.) 7 juni 2020 kl. 16.02 (CEST) Tycker den är bra nog.
;Stöder för bra
# Dieselmotorvagnar (till stationen) 15 juni 2020 kl. 03.39 (CEST) Med diskussionsinlägg.
#Yger (diskussion) 18 juni 2020 kl. 08.04 (CEST) efter kompletteringar 
;Stöder inte
 
;Diskussion
Substansen är imponerande. Jag undrar dock om begreppet "töjt ut" lite vilka grupper som ingå gentemot vad som är etablerad akademisk ståndpunkt. Är de boken av Ingvar Svanberg från 1976 som bildar ryggrad i artikeln och hur har då den tagits emot av andra vetenskapsmän? Jag skulle gärna se detta utvecklas mer under avsnittet "Utbredning". Yger (diskussion) 7 juni 2020 kl. 09.29 (CEST)
replies: text: Jag vill se att meningen "Historikern Peter Ericson benämner fördrivningarna av de sydliga samerna etniska rensningar." antingen förses med bättre källa eller stryks. Källan, SouthSaamiHistory, verkar inte vara mycket mer än en privat blogg. Om uppgifter är tämligen okontroversiella och bloggens författare kan betraktas som ämnesexpert har jag som regel inga problem med bloggar som källor (andra kan vara mer kritiska än så). Påståenden runt "etniska rensningar" är enligt min mening långt ifrån okontroversiella och behöver tvivelsutan en pålitligare källa än en privat blogg. Dieselmotorvagnar (till stationen) 10 juni 2020 kl. 03.39 (CEST)
replies: text: : Det är ett korrekt påpekande. Om inget annat händer de närmaste dagarna stryker jag uppgiften. Tostarpadius (diskussion) 10 juni 2020 kl. 08.07 (CEST)
replies: text: :: Beklagar att jag kommer med ännu fler synpunkter rörande artikelns källäge. Jag börjar med följande stycke:
replies: text: ::: Kungliga Patriotiska Sällskapet utlyste 1789 en skrivtävling om de så kallade kringstrykande samernas framtid. Några av förslagen gick ut på att assimilera och bofastgöra befolkningen och i ett av förslagen framförs att de "borde vara skrivna i vissa socknar och anvisade områden på sockenallmänningen och vid svårt straff förbjudas att flytta någon annanstans". Detta kan ses som ett paradigmskifte i samepolitiken, då man övergick från att tala om fördrivning till assimilation.[38][39]

text: :: Jag finner visserligen stöd för citatet i den första källan (och föreslår att den flyttas dit), men frågan är hur pass relevant är citatet? Jag kunde inte hitta artikel om Olof Björling, och en snabb googling gav ingenting. Det kan vara så att han faktiskt är relevant i sammanhanget och att jag som inte vet var man ska vända sig har svårt att hitta källor. Jag undrar dock om han i det närmaste är en vanlig karl, något som i sin tur skulle göra att hans förslag är relevant om man forskar om diskursen runt samerna men kanske inte passar i Wikipedia (om inte det kan styrkas att hans förslag mynnade ut i något relevant, var den första gången som idén dryftades offentligt eller dylikt). Apropå just meningen "Detta kan ses som ett paradigmskifte i samepolitiken, då man övergick från att tala om fördrivning till assimilation." hittade jag inte stöd för detta i de angivna källorna. Jag betvivlar inte att det kan ses så, men utan källor är jag tveksam till uppgiften i en utmärkt artikel (en pålitlig källa påvisar helst att detta var början av skiftet, eller åtminstone att eventuella citat är kännetecknande för skiftet).

text: :: Flera påpekanden är att det finns flera stycken som saknar källor (jag ser helst att varje stycke har åtminstone en fotnot i en utmärkt artikel). Eftersom ingressen vanligtvis är en sammanfattning av artikelns innehåll skulle jag helst se att antalet fotnoter i ingressen minskas och relevanta uppgifter upprepas i brödtexten (och där förses med källa). Ett exempel på källösa stycken är det första under Förhistoria. De första två styckena under Språk och språkrester också saknar källhänvisningar i direkt anslutning. Möjligtvis skulle dessa kunna slås samman och utökas lite. För att källbelägga det andra stycket, det som tar upp gosen milkie grasi, tycker jag att SR-källan skulle passa utmärkt, eventuellt med en mindre utökning som slår fast varför det är viktigt att det fanns flera ord för jordbruk och skomakar- och skräddaryrket. Apropå det första stycket skulle jag helst vilja att det infogas en källa som styrker att 1771-listan verkligen är den viktigaste. Det skulle kunna utökas med att listan för troddes ha sitt ursprung i norrifrån kommande samer (om inte SR har fel rörande detta, förstås).

text: :: Ett annat påpekande är att det finns ett "idag" i artikeln (Många sockendräkter i Hälsingland och Dalarna har än idag tenntrådsbroderade kjolsäckar.). Går det att byta ut mot något som "än in på 2000-talet" (eller när källan än är skriven)? Åtgärdas/kommenteras dessa punkter flyttar jag med glädje min röst till utmärkt. Dieselmotorvagnar (till stationen) 15 juni 2020 kl. 03.39 (CEST)
replies: text: :::Ett mindre påpekande: Artikeln talar om sockenlappar som en specifik yrkesgrupp, men förklarar aldrig vad den skall ha sysslat med. Underförstått verkar de ha varit hantverkare, men vår artikel om gruppen tyder snarare på att de var en form av rackare.

text: :::andejons (diskussion) 15 juni 2020 kl. 07.54 (CEST)
replies: text: ::::Ygers, Andejons och Tostarpadius synpunkter är åtgärdade tror jag. Gällande Dieselmotorvagnars synpunkt så tolkar jag "yrkesgrupp" som en markering att det inte är en egen etnicitet. Analogt med hur kväner idag i vissa källor beskrivs som en  ekonomisk/social grupp - man kan lika väl fråga sig hur många namn för handelsresande och skattmasar vi behöver. Tomastvivlaren (diskussion) 16 juni 2020 kl. 00.02 (CEST)
replies: text: :::::, jag tror att du har förväxlat ett inlägg av andejons (15 juni 2020 kl. 07.54) med mitt (15 juni 2020 kl. 03.39). Dieselmotorvagnar (till stationen) 21 juni 2020 kl. 06.26 (CEST)
</div>
----
thread_title: Antagen till bra

message: Nominerad av Sjunnesson (diskussion) 7 juni 2020 kl. 07.55 (CEST)
 
Artikeln har legat ett par månader på Wp:Artikelgranskningar och har åtgärdats en del. Jag tycker att artikeln skulle kunna bli Bra eller Utmärkt.
 
;Stöder för utmärkt
# Tostarpadius (diskussion) 7 juni 2020 kl. 09.21 (CEST) Imponerande utveckling! Om en artikel verkligen kan kallas "uttömmande" stämmer epitetet in på denna. 
# Julle (disk.) 7 juni 2020 kl. 16.02 (CEST) Tycker den är bra nog.
;Stöder för bra
# Dieselmotorvagnar (till stationen) 15 juni 2020 kl. 03.39 (CEST) Med diskussionsinlägg.
#Yger (diskussion) 18 juni 2020 kl. 08.04 (CEST) efter kompletteringar 
;Stöder inte
 
;Diskussion
Substansen är imponerande. Jag undrar dock om begreppet "töjt ut" lite vilka grupper som ingå gentemot vad som är etablerad akademisk ståndpunkt. Är de boken av Ingvar Svanberg från 1976 som bildar ryggrad i artikeln och hur har då den tagits emot av andra vetenskapsmän? Jag skulle gärna se detta utvecklas mer under avsnittet "Utbredning". Yger (diskussion) 7 juni 2020 kl. 09.29 (CEST)
replies: text: Jag vill se att meningen "Historikern Peter Ericson benämner fördrivningarna av de sydliga samerna etniska rensningar." antingen förses med bättre källa eller stryks. Källan, SouthSaamiHistory, verkar inte vara mycket mer än en privat blogg. Om uppgifter är tämligen okontroversiella och bloggens författare kan betraktas som ämnesexpert har jag som regel inga problem med bloggar som källor (andra kan vara mer kritiska än så). Påståenden runt "etniska rensningar" är enligt min mening långt ifrån okontroversiella och behöver tvivelsutan en pålitligare källa än en privat blogg. Dieselmotorvagnar (till stationen) 10 juni 2020 kl. 03.39 (CEST)
replies: text: : Det är ett korrekt påpekande. Om inget annat händer de närmaste dagarna stryker jag uppgiften. Tostarpadius (diskussion) 10 juni 2020 kl. 08.07 (CEST)
replies: text: :: Beklagar att jag kommer med ännu fler synpunkter rörande artikelns källäge. Jag börjar med följande stycke:
replies: text: ::: Kungliga Patriotiska Sällskapet utlyste 1789 en skrivtävling om de så kallade kringstrykande samernas framtid. Några av förslagen gick ut på att assimilera och bofastgöra befolkningen och i ett av förslagen framförs att de "borde vara skrivna i vissa socknar och anvisade områden på sockenallmänningen och vid svårt straff förbjudas att flytta någon annanstans". Detta kan ses som ett paradigmskifte i samepolitiken, då man övergick från att tala om fördrivning till assimilation.[38][39]

text: :: Jag finner visserligen stöd för citatet i den första källan (och föreslår att den flyttas dit), men frågan är hur pass relevant är citatet? Jag kunde inte hitta artikel om Olof Björling, och en snabb googling gav ingenting. Det kan vara så att han faktiskt är relevant i sammanhanget och att jag som inte vet var man ska vända sig har svårt att hitta källor. Jag undrar dock om han i det närmaste är en vanlig karl, något som i sin tur skulle göra att hans förslag är relevant om man forskar om diskursen runt samerna men kanske inte passar i Wikipedia (om inte det kan styrkas att hans förslag mynnade ut i något relevant, var den första gången som idén dryftades offentligt eller dylikt). Apropå just meningen "Detta kan ses som ett paradigmskifte i samepolitiken, då man övergick från att tala om fördrivning till assimilation." hittade jag inte stöd för detta i de angivna källorna. Jag betvivlar inte att det kan ses så, men utan källor är jag tveksam till uppgiften i en utmärkt artikel (en pålitlig källa påvisar helst att detta var början av skiftet, eller åtminstone att eventuella citat är kännetecknande för skiftet).

text: :: Flera påpekanden är att det finns flera stycken som saknar källor (jag ser helst att varje stycke har åtminstone en fotnot i en utmärkt artikel). Eftersom ingressen vanligtvis är en sammanfattning av artikelns innehåll skulle jag helst se att antalet fotnoter i ingressen minskas och relevanta uppgifter upprepas i brödtexten (och där förses med källa). Ett exempel på källösa stycken är det första under Förhistoria. De första två styckena under Språk och språkrester också saknar källhänvisningar i direkt anslutning. Möjligtvis skulle dessa kunna slås samman och utökas lite. För att källbelägga det andra stycket, det som tar upp gosen milkie grasi, tycker jag att SR-källan skulle passa utmärkt, eventuellt med en mindre utökning som slår fast varför det är viktigt att det fanns flera ord för jordbruk och skomakar- och skräddaryrket. Apropå det första stycket skulle jag helst vilja att det infogas en källa som styrker att 1771-listan verkligen är den viktigaste. Det skulle kunna utökas med att listan för troddes ha sitt ursprung i norrifrån kommande samer (om inte SR har fel rörande detta, förstås).

text: :: Ett annat påpekande är att det finns ett "idag" i artikeln (Många sockendräkter i Hälsingland och Dalarna har än idag tenntrådsbroderade kjolsäckar.). Går det att byta ut mot något som "än in på 2000-talet" (eller när källan än är skriven)? Åtgärdas/kommenteras dessa punkter flyttar jag med glädje min röst till utmärkt. Dieselmotorvagnar (till stationen) 15 juni 2020 kl. 03.39 (CEST)
replies: text: :::Ett mindre påpekande: Artikeln talar om sockenlappar som en specifik yrkesgrupp, men förklarar aldrig vad den skall ha sysslat med. Underförstått verkar de ha varit hantverkare, men vår artikel om gruppen tyder snarare på att de var en form av rackare.

text: :::andejons (diskussion) 15 juni 2020 kl. 07.54 (CEST)
replies: text: ::::Ygers, Andejons och Tostarpadius synpunkter är åtgärdade tror jag. Gällande Dieselmotorvagnars synpunkt så tolkar jag "yrkesgrupp" som en markering att det inte är en egen etnicitet. Analogt med hur kväner idag i vissa källor beskrivs som en  ekonomisk/social grupp - man kan lika väl fråga sig hur många namn för handelsresande och skattmasar vi behöver. Tomastvivlaren (diskussion) 16 juni 2020 kl. 00.02 (CEST)
replies: text: :::::, jag tror att du har förväxlat ett inlägg av andejons (15 juni 2020 kl. 07.54) med mitt (15 juni 2020 kl. 03.39). Dieselmotorvagnar (till stationen) 21 juni 2020 kl. 06.26 (CEST)
</div>
----
thread_title:  [[Sydliga samer]] 

message: Tänker att om man vill ha en äldre skriftlig källa till religionen bland dessa sydliga skogssamer kan inte kyrkohistorien av Adam av Bremen som beskriver ärkebiskop Adalbert av Hamburg-Bremen som sände missionären Stenfinn som apostel till Hälsingland för att kristna "skridfinnarna" användas? Då pratar vi om början av 1000-talet. 
 Staffan, hälsingarnas apostel, i lokal tradition och levande sägen, Fornvännen 129-150 1932, Nordin, Ingeborg, 
--Ems (diskussion) 23 oktober 2020 kl. 17.56 (CEST)
replies: text: Superintressant! Jag la in lite i skridfinnar. 1000-talets Hälsingland skulle dock kunna likna 1300-talets Stor-hälsingland, dvs inkludera även Medelpad och Ångermanland.

text: Kan sydliga samer ha varit den fångstkultur som levde längs Indalsälven Och Ångermanlandälven? Isåfall är följande intressant som utgångstpunkt, saxat från Medelpad och Norrland:

text: Längs med Indalsälven och Ångermanlandälven bedrevs skinn- och pälshandel under järnåldern och medeltiden. En fångstkultur levde i inlandet sida vid sida med bondekulturen, och stod för skinnvarorna. Huvudavnämare för järn- och skinnhandel var Mälardalen, som i sin tur hade handelsförbindelser med övriga Europa. Arabiska mynt och silverskatter från vikingatid har återfunnits, längs Indalsälven Stigeskatten, och i Birsta och Västland i Sköns socken i Medelpad, nära Indalsälvens dåvarande mynning. Detta har tolkats som att Västland var en elitbetonad handelsplats för skinn- och pälsvaror.Per H. Ramqvist,  Goten Jordanes skriver år 551 om en rad olika folk som bor på ön Scandia eller Scandza. (Sc)Rerefennae eller finni (möjligen skridfinnar, dvs samer) bor längst bort. Om suehans, svearna, säger han, »Det är också detta folk, som med sina indirekta handelsförbindelser med många andra folkstammar, skickar mörkblå pälsar till romarnas nytta och tjänst».Jordanes, övers. A. Nordin 1997, s. 39; jfr Zachrisson 1997a). »Blå» betyder här svart, och kan syfta på fjällrävens päls eller andra mycket mörka pälsverk.Inger Zachrisson, , Fornvännen 105 (2010).
thread_title:  Skriftlig källa till religion sydliga samer 

message: En fundering  Samernas skatteland i Västernorrland sträckte sig långt ned i nuvarande Örnsköldsviks kommun, samtidigt som det fanns gamla bosättningar längre in i landet, främst kring Junsele och i angränsande län. FJällsamer från Åsele lappmark och Vilhelmina södra sameby gick på vinterbete kring Junsele och Ramsele socken. Idag finns 215 samer skrivna i Västernorrland i röstlängden till sametinget, som inte torde räknas till sydliga samer. 
Inkluderar artikelns statistik för Västernorrland även samer från dessa orter i Ångermanland? Borde de ingå? Tomastvivlaren (diskussion) 4 november 2020 kl. 01.11 (CET)
replies: text: I artikeln framgår att skogssamer UTAN SKATTELAND kan räknas in i gruppen sydliga samer och jag beskriver t.ex. en arkeologisk undersökning av en samisk boplats i Arnäs i norra Ångermanland, som sannolikt inte hör ihop med den fjällsamiska kulturen. Fjällsamer fanns i delvis samma områden som de sydliga samerna, t.ex. fjällsamer på vinterbete i Hälsingland. I avsnittet om folkmängd skriver jag att det är osäkert hur många av samerna i Västernorrland som var fjällsamer, underförstått att det är osäkert hur många som ska räknas till vilken grupp. Bör det förtydligas? Eskil Olsson (diskussion) 4 november 2020 kl. 08.27 (CET)
thread_title:  Räknas samer i Ångermanland till sydliga samer?