Diskussion:Drottning Kristina

message: Som vanligt när det gäller historiska artiklar ur Ugglan så tolkas händelser i ett alltför storsvenskt perspektiv. Diverse värdeomdömen används som inte känns särskilt rättvisa idag: "Ryktet om den nya vishetsgudinnan flög runt världen". Thuresson 18 november 2004 kl.17.31 (CET)
thread_title: Nominering Wikipedia är bättre än NE

message: Tycker att detta med Kristinas syskon verkar oklart. "Kungaparet hade redan haft två dödfödda barn, bl.a. en son som blev ett år men som dog och då blev Kristina alltså svensk tronarvinge i kraft av Norrköpings arvförening." Hur kan man bli ett år om man är dödfödd? I den engelskspråkiga artikeln en:Maria Eleonora of Brandenburg verkar det stå att hon fick ett missfall ett år efter hon och Gustav II Adolf gift sig och sedan att de fick en dotter hösten 1623, men att hon dog 1624. Och sedan att hon fick ett dödfött barn 1625 och sedan föddes Kristina 1626. Detta tolkar jag som ett missfall, ett dödfött barn, och två döttrar varav bara en (Kristina) överlevde sitt första år. Någon kanske kan hitta källor och föra in detta i artikeln på ett begripligt sätt. / Elinnea 16 november 2007 kl. 16.14 (CET)
Enligt en artikel i tidningen Populär Historia, nr 2/08, var blivande drottning Kristina det fjärde barnet (och det andra med namnet Kristina): Maria Eleonora "fick ett tidigt missfall, senare bar hon en dödfödd son, och slutligen föddes en liten flicka vid namn Kristina (efter kungens mor), som dock inte överlevde sin första födelsedag."
replies: text: Enligt Marie-Louise Rodén - som borde få större utrymme som källa i denna artikel (hon utgör en av de främsta Kristina-forskarna i dagsläget, avlade sin avhandling "Drottning Christina" år 2006) - fick Maria Eleonora ett missfall 1621 (samma dag som Gustav II Adolf avreste till Livland). Två år senare väntade hon barn igen, och hon födde en dotter som döptes till Christina. Denna dotter avled dock under det första levnadsåret. 1625 fick paret en dödfödd son, och slutligen den 8 december 1626 föddes Christina, som blev den överlevande dottern. Fred ande 1 oktober 2012 kl. 11:22 (CET)
thread_title: Hur många barn fick Maria Eleonora av Brandenburg?

message: Det står att Kristinas far Gustav II Adolf skrev att Axel Oxenstierna fick vårdnaden över Kristina men sen står det (vad jag tolkar det som) att Kristinas mamma Eleonora av Brandenburg tog hand om henne, men att sen Katarina fick ta hand om henne efter 1636. Sedan dog Katarina 1638. Men jag undrar när och hur mycket Axel Oxenstierna tog hand om henne. Om ni vet vore det snällt att skriva till det.
Det står också efter rubriken "Förmyndaren" att Maria Eleonora återkom till Sverige men det står inget om att hon lämnat Sverige. Kan någon vara vänlig att skriva till det?
/användare:Joe Ice 7 december 2008
thread_title: Återkomsten och uppfostran

message: Enligt "Sveriges regenter" av Lars O. Lagerqvist, utgiven av Norstedts förlag år 1996 () föddes Drottning Kristina
den 7 december och dog den 9 april. Om ingen har en bättre källa än den boken som säger annorlunda föreslår jag att
datumen ändras därmed. LiberLeo 5 april 2009 kl. 19.12 (CEST)
replies: text: Peter Englund skriver 8 december respektive 19 april (torde vara enligt nya stilen) i sin biografi Silvermasken.

text: andejons 5 april 2009 kl. 19.52 (CEST)
replies: text: :Ok, hur ska vi avgöra vilken källa som är vederhäftigast?

text: :LiberLeo 6 april 2009 kl. 00.31 (CEST)
replies: text: ::Rent allmänt torde biografier om ett enda subjekt vara mer trovärdiga än verk om ett flertal personer.

text: ::Dessutom har NE 8 och 19, så det verkar som Lagerqvist är den som har udda datum.

text: ::andejons 6 april 2009 kl. 08.39 (CEST)
Källorna går isär om datumet och det finns flera, som anger det ena eller det andra. Följande har jag funnit:
*7 december:
**Duhs, Staffan, Sveriges monarker, Winbergs förlag AB, Hudiksvall, 1986.  Sidan 33
**Lagerqvist, Lars O., Sverige och dess regenter under 1000 år, Albert Bonniers förlag AB, Stockholm 1976.  Sidan 173
**Lagerqvist, Lars O., Sveriges regenter från forntid till nutid, Norstedts Förlag, Stockholm 1996.  Sidan 207
**Lagerqvist, Lars O. & Åberg, Nils, Litet lexikon över Sveriges regenter, Vincent bokförlag, Boda kyrkby 2004 (5:e rev. upplagan).  Sidan 33
**Lidbeck, Lena, Kungar & drottningar i Sverige, Rabén & Sjögren, Stockholm 1993.  Sidan 20 (visserligen åt barnbokshållet, men ändå; i den nyare, utökade upplagan från 2001 nämns inte datumet alls)
**Nationalencyklopedin, band 11, Bokförlaget Bra Böcker AB, Höganäs 1989-1996.  Sidan 437
**Ohlmarks, Åke, Alla Sveriges kungar, AWE/GEBERS / Almqvist & Wiksell Förlag AB, Stockholm 1979 (2:a upplagan). ISBN: 91-20-04203-5 Sidan 118
*8 december:
**Buckley, Veronica, Kristina - Sveriges drottning, Albert Bonniers förlag AB, Stockholm 2004.  Sidan 34
**Carlsson, Sten & Rosén, Jerker, Den svenska historien 6 - Drottning Kristina. Vetenskap och kultur blomstrar, Bonnier Lexikon AB, Stockholm 1992.  Sidan 136
**Lilla uppslagsboken, band 6, Förlagshuset Norden AB, Malmö 1956-1959. Spalt 31
Vad gäller hennes dödsdatum var det den 19 april i Rom, där hon befann sig när hon dog (nya stilen), men 9 april i Sverige, där hon hade varit drottning (gamla stilen). /Anders E "Ludde" Lundin D/B 15 juni 2009 kl. 02.35 (CEST)

text: Även Curt Weibulls artikel i SBL (1977) ger 7 december som födelsedatum. Ugglan anger källa: kungens notifikationsbrev. /Pieter Kuiper 15 juni 2009 kl. 19.30 (CEST)
replies: text: :Curt Weibull var en välkänt källkritisk historiker och har inte bara skrivit om Kristina i SBL utan även en hel biografi (1931), Väljer han att angiva 7 december måste han ha haft goda skäl (därmed inte sagt att han automatiskt hade rätt). Tills dess att vi fått detta närmare utrett kanske vi borde angiva båda datumen i artikeln och ha en fotnot om de skiljaktiga uppgifterna hos olika historiker? (Kristina har väl f ö en stor pampig gravvård i Peterskyrkan; undrar vilket födelsedatum som eventuellt angives på den?) /FredrikT 18 juni 2009 kl. 22.28 (CEST)
replies: text: ::Ja, det verkar rimligt.

text: ::andejons 19 juni 2009 kl. 09.56 (CEST)
thread_title: Födelse och dödsdatum

message: Artikeln verkar vara extremt okritisk angående en person som i högsta grad var kontroversiell i sin samtid och gjorde stor nytta i vissa hänseenden och stor skada i andra. Inte för att jag egentligen gillar att ta till sådant, men försöker mig på en POV-mall får vi se vad som kan tänkas hända med den. mvh EmilEikS 12 april 2009 kl. 03.25 (CEST)
replies: text: Mycket irrelevanta subjektiva småkommentarer i hela artikeln. Har börjat bearbeta den och tror att artikeln skulle må bra av lite små strykningar. Hjälp gärna till. hejkompis (disk) 4 december 2009 kl. 17.56 (CET)
replies: text: :Har putsat igenom hela artikeln nu. Hoppas att jag lyckats få bort det värsta ugglanfluffet. hejkompis (disk) 5 december 2009 kl. 17.05 (CET)
Detta flyttades hit idag efter att ha lagts in 7 mars 2010 kl. 22.19 av Markrina i artikeltexten på ett oriktigt sätt:
Traditionellt har historieskrivningen kring drottning Kristina alltid varit kontroversiell. Det är trevligt att Wikipedia fortsätter i den traditionen. T.ex. kan man fråga sig hur Gustav II Adolf lyckades ha ett harmoniskt förhållande till sin dotter och föra krig i Europa på en och samma gång. Det ter sig märkligt att artikelförfattaren så bestämt hävdar något så kontroversiellt, utan att ens försöka berättiga sin slutsats. Varför inte skriva att fadern var rätt frånvarande, mest hela tiden, liksom modern, eftersom Kristina mestadels vistades hos Gustav II Adolfs halvsyster. Det är också rätt märkligt att citera drottning Kristinas självbiografi, som hon skrev i omgångar utomlands, utan att kunna ha kontakt med de som närvarade vid hennes födsel, speciellt som det är uppenbart att drottning Kristina hade egna syften med att skriva sin självbiografi. Var denna historia om att hon föddes med segerhuva och var hårig en myt som man brukade berätta vid hovet, när Kristina var ung, eller har hon helt enkelt hittat på historien på gamla dar? - Hitflyttat av SergeWoodzing 7 mars 2010 kl. 23.12 (CET)
thread_title:  POV? 

message: Mycket text har lagts in de senaste dagarna som är av fluff karaktär, och åtminstone jag uppfattar artikeln försämras med dessa inlägg. Jag lutar åt att dessa inlägg bör ogöras.Yger 27 maj 2010 kl. 18.27 (CEST)
replies: text: Återställt av Diupwijk, Tack.Yger 27 maj 2010 kl. 18.55 (CEST)
thread_title:  Fluff 

message: I stycket så står det att det inte finns några bevis för att hon hade ett kärleksförhållande med någon man. Men i Marie-Louise Rodens biografi framgår det tydligt att hon och Decio Azzolino den yngre hade ett förhållande, och den känns mer modern än Stolpes och andra äldre historiker. Hela stycket om hennes könstillhörighet känns irrelevant. Bättre att byta ut det mot en redogörelse för hur man tidigare försökte förhålla sig till att hon inte ville gifta sig, och att dessa åsikter präglades av den tidens värderingar Markus a 14 maj 2011 kl. 08.57 (CEST)
replies: text: Jag har sett en del artiklar med modernare utläggningar och diskussioner kring samtidens syn på drottning Kristinas könstillhörighet, både omgivningens och hennes egen. Det är dock andra analyser än vad som nämns i artikeln idag, men synsättet och diskussionen kring hennes könstillhörighet hos olika experter genom tiderna är nog väl värt att nämna. Rodens uppgift om förhållandet med Azzolino låter också värd att nämna, men det får den göra som har tillgång till källan :)
replies: text: :Jag håller med om att stycket är högst tvivelaktig så som det är skrivet just nu och bör revideras om det ska vara kvar. Jag tycker tex. att första meningen "Debatten om Kristinas förhållande till kvinnorollen har varit ett centralt tema i forskningen." är ett alldeles för djärvt uttalande, att detta skulle vara ett centralt tema är överdrivet. Jag tycker också att styckets rubrik är felaktig, det står i rubriken att det ska handla om hennes könstillhörighet, men flera meningar i stycket behandlar inte hennes könstillhörighet utan saker som hennes sexuella läggning, vilket inte har att göra med könstillhörighet, och om hennes syn på äktenskap och könsroller. Hela första stycket låter som spekulationer vars syfte är att bereda plats åt de forskare som har ifrågasatt hennes könstillhörighet utan vetenskaplig grund. -- TotaPanyagua (diskussion) 1 februari 2015 kl. 19.20 (CET)
thread_title:  Diskussionen kring Kristinas könstillhörighet 

message: Startade Kristina någonsin något krig?
replies: text: Ja. Hennes förmyndarregering startade Torstenssons krig. Under hennes tid som myndig regent startades dessutom Första bremiska kriget.

text: andejons 4 februari 2012 kl. 15.12 (CET)
thread_title:  Krig 

message: Var hon inte regerande från 1644?
replies: text: Man brukar räkna så, även när det a fråga om barn som börjar sin regeringstid. --SergeWoodzing (disk) 22 oktober 2012 kl. 19.41 (CEST)

text: Hon blev drottning som barn men inte regerande drottning förrän 1644. 26 oktober 2012 kl. 07.52 (CEST)
replies: text: :OK, men då borde det väl inte stå regerande från 1632.
replies: text: ::Det är en olycklig dubbeltydighet hos ordet "regerade". Artikeln menade med "regerande drottning" 'drottning i egen rätt', vilket hon var från 1632, men det kan naturligtvis också tolkas som "myndig drottning". Förhoppningsvis är det nu klarare.

text: ::andejons (disk) 17 februari 2013 kl. 17.02 (CET)
replies: text: :::Jag har aldrig sett uttrycket "i egen rätt" förut i sådana här sammanhang. Varifrån kommer den? Har sett "i eget namn" och liknande. SergeWoodzing (disk) 18 februari 2013 kl. 23.06 (CET)
replies: text: ::::Från svenska språket.

text: ::::andejons (disk) 19 februari 2013 kl. 08.47 (CET)
thread_title:  REGERANDE? 

message: Jag har läst i ett flertal webartiklar och en bok att Christina's titel egentligen var "Kung".
Ingen av de källor jag läst har varit på svenska, vilket är en av anledningarna till att jag inte tänker skriva in det i artikeln.
Jag tycker trots det att titeln och orsaken till denna titel är så pass intressant att jag skulle vilja be någon som har en bra svensk källa till detta föra in det i artikeln.
thread_title: Kung Christina

message: I mycket engelskspråkig litteratur tituleras Kristina som kung av Sverige och att hon, efter att ha blivit uppfostrad som kille/man av sin far, även hedrade det genom att krönas till kung, och inte drottning av Sverige. Jag tror att liknande uppgifter finns i svenskspråkig litteratur. Varför framgår den här historiskt viktiga uppgiften i artikeln? 95.199.12.233 4 april 2013 kl. 01.32 (CEST)
replies: text: Jag är väldigt tveksam om du kan hitta en källa som skriver kung Kristina, hur det är i engelsk litteratur vet jag inte, men på svenska är jag ganska säker att det enda rätta är drottning Kristina /Bro (disk) 4 april 2013 kl. 01.37 (CEST)
replies: text: : Att hon lät sig krönas som kung Kristina är vad jag förstått ett faktum. Jag läser oftast engelskspråkig litteratur och har idag läst den engelska artikeln på Wikipedia. Där framgår att hon kröntes till kung av Sverige. Det hela leder mig till att tro att svenska Wikipedia har fel, alternativt missat att föra fram den viktiga historiken. 95.199.12.233 4 april 2013 kl. 13.02 (CEST)
replies: text: ::Vad har du för källa? - Tournesol (disk) 4 april 2013 kl. 13.10 (CEST)
replies: text: ::: Jag sitter tyvärr inte på en eller flera källor för stunden, men vid en enkel googling finns många träffar. Ifall du känner tveksamhet inför riktigheten i mitt påstående och min fundering kan du titta på den engelska artikeln. I dokumentärväg kommer jag dock på en nu på rak arm och den finns på att se YouTube, producerad av National Geographic: The Devil's Bible. I den talas det en del om "The girl king", om hennes uppfostran och kröning. 95.199.12.233 4 april 2013 kl. 14.58 (CEST)
replies: text: :::: I Livrustkammaren i Stockholm är man noga med att beteckna att Kristina var kung och inte drottning. Hon fick en mans uppfostran och på målningarna av henne en mans ansikte. Hon var en man (en kung) i hennes roll som statschef men kvinna i sitt hem. --LonelyGreyWolf (disk) 19 maj 2013 kl. 18.19 (CEST)
replies: text: ::::: Din egen tolkning antar jag? --SergeWoodzing (diskussion) 27 november 2015 kl. 10.07 (CET)

text: Jag har Alla Riksdagars och Mötens Besluth här, och letar efter denna benämning (som också jag har hört). I hertig Karls Gustaf (Karl X Gustaf) försäkring med anledning att han görs till tronarvinge, benämns hon inledningsvis "den stormäktige furstinna och fru / fru Kristina med Guds nåde / Sveriges / Götes och Wändes drottning / Storfurstinna till Finland / Hertiginna uti Estland / Karelen / Brehmen / Verden / Stettin-Pommern / ?? / Furstinna till Rûgen / Fru över Ingermanland och Wismar / Vår nådigaste drottning". Innan kröningen nämns hon inte personligen (utan som Kungl. Maj:t), men efter kröningen (som inte finns med i boken) har hon den här benämningen (med reservation för felläsning och stavnings- och versalslarv).78.78.61.41 4 april 2013 kl. 13.48 (CEST)

text: Nej jag hade fel. I riksdagsbeslut innan kröningen 1650 kallas hon som ovan fastän med fröken istället för fru, i alla fall i riksdagsbeslutet 1638.78.78.61.41 4 april 2013 kl. 14.20 (CEST)
thread_title:  Kung eller drottning? 

message: De två nämnda namnen är de samma och behöver definitivt inte båda nämnas i artikeln, som vore de två olika. När det gäller olika namnformer kan jag tänka mig att det kan vara motiverat, men inte när det gäller samma namn med två olika stavningar. Dessutom bör vi notera att namn stavades annorlunda förr - Gustaf, till exempel, stavades under 1600-talet ofta Göstaff - men för det behövs inget motsvarande exempel i artikeln om Gustav Vasa. Tveskägg (disk) 22 april 2013 kl. 22.04 (CEST)
replies: text: Det skall tilläggas att allt upplysningsvärde, som SergeWoodzing har lyft fram som motivering för att den andra stavningsvarianten, inte är relevant för ett uppslagsverk. Det här är ingen artikel om hur namn stavas i dag och stavades i forna dagar. Med tanke på att drottningen levde i en annan tid, då det knappast fanns några regler för stavning, menar jag att det är irrelevant för ett uppslagsverk som detta att belysa alla vid den tiden förekommande stavningsvarianter och namnformer. I så fall kan vi lika gärna börja med exemplet med Gustav Vasa - för han kallade sig definitivt aldrig Gustav. Tveskägg (disk) 22 april 2013 kl. 22.15 (CEST)
Jag fattar inget av vad den här användaren håller på med. För mig är det både normalt och självklart att hennes egen stavning ska vara med i ingressen. --SergeWoodzing (disk) 24 april 2013 kl. 20.48 (CEST)

text: Hur många av kungarna med den normaliserade namnformen Karl stavade själva namnet Carl? Nämns det i ingressen i deras artiklar? Le Lapin Vert (disk) 24 april 2013 kl. 20.59 (CEST)
replies: text: :Det där var väl inte särskilt konstruktivt, SergeWoodzing? Jag har antagit en ståndpunkt och motiverat mina åsikter konstruktivt, så vad vill du säga med att lägga in en mall där du skriver att jag "behöver hjälp med min egensinnighet"? Tveskägg (disk) 24 april 2013 kl. 22.03 (CEST)
replies: text: ::För övrigt menar jag att sättet på vilket äldre kungligheter stavade sina namn blir problematiskt vid den här tiden. Det fanns andra stavningsnormer, och de går inte att applicera på dagens förhållanden. Dessutom tycker jag att det blir absurt om man skulle göra likadant med andra artiklar - mitt exempel med Gustav Vasa tycker jag var ganska lämpligt. Han skrev sig själv ömsom Gostauus, ömsom Gostaff, och ibland förekom antagligen helt andra namnformer. Tycker någon här att dessa bör nämnas inledningsvis i artikeln om honom? Tveskägg (disk) 24 april 2013 kl. 22.03 (CEST)
replies: text: :::Det låge möjligen en poäng i att ta upp namnvarianten Kerstin, som idag uppfattas som ett separat namn, men jag ser inget som helst behov av att ta upp en såpass liten skillnad som en variant av hur K-ljudet i början stavas. Varianterna av kung Gustavs namn kunde möjligen tas upp någonstans i hans artikel (inte inledningen!), men det här är så trivialt att ingen kommentar borde behövas.

text: :::andejons (disk) 25 april 2013 kl. 09.52 (CEST)
Tänk att jag har haft för mig att namnvarianter, inklusive stavningar (särskilt de som alfabetiseras helt annorlunda), som är källbelagda och som användes under en mycket känd persons liv ska finnas med i upplysningssyfte i artiklarnas inledning! Var kan jag ha fått det ifrån? Hundratals andra Wikipedia-artiklar? Om nu Tveskägg inte är egensinnig får jag givetvis be om ursäkt. Ska vi ha konsekvens, så att Tveskägg (och Andejons?) måste rätta till alla de andra artiklarna också, eller är det bara den här artikeln som ska vara en aning mindre lärorik och komplett? --SergeWoodzing (disk) 27 april 2013 kl. 11.53 (CEST)
PS Jag ogillar verkligen att falskciteras så här: "behöver hjälp med min egensinnighet". Citationstecken är citationstecken. De ska inte användas oärligt. DS
replies: text: ::::"hjälp med den här användarens egensinnighet!)" var ju vad du angav som motivering, så det var omöjligt att tolka texten på något annat sätt. Vad håller du på med egentligen? Diskussionssidorna skall användas till sakliga diskussioner, inte till personangrepp. En användares påstådda egensinnighet har följaktligen ingenting i sammanhanget att göra. Tveskägg (disk) 27 april 2013 kl. 12.48 (CEST)
replies: text: :::::För övrigt tycker jag att man kan hålla sig till att omdirigera "Drottning Christina" till den här sidan, men att ange en identisk namnform i inledningen anser jag helt absurt. Jag tycker följaktligen att "alla de andra" artiklarna (vilka då?) förtjänar att rättas. En större del av alla namn stavades med Ch och inte K vid den här tiden, och de behöver inte liknande tillägg i inledningen. Det här är ingen diskussion om olika stavningsvarianter.  Tveskägg (disk) 27 april 2013 kl. 12.48 (CEST)

text: Det förekommer tydligen i några artiklar att även smärre skillnader i stavning påpekas, men det är inte speciellt vanligt. Det finns några hundra artiklar där båda varianterna "Kristina" och "Christina" förekommer, men det tycks vara nästan enbart på grund av att de syftar på olika personer. Det finns dock en handfull artiklar om Karl/Carl där det påpekas. Jag får inte uppfattningen att det är fråga om några "hundratals ... artiklar".

text: andejons (disk) 27 april 2013 kl. 14.29 (CEST)
replies: text: :Frågan berör som princip hundratals artiklar. Någon annan som vill yttra sig? --SergeWoodzing (disk) 27 april 2013 kl. 18.53 (CEST)

text: Jag såg en notis på Bybrunnen som förde mig hit.. Och jag ser inte varför inte en samtida stavning av ett namn skulle vara irrelevant att ta upp i en artikel? Det är väl personfakta, och inte hade vi väl tyckt att det var egalt om någon annan biografisk person idag stavade Michael eller Mikael, Louis eller Louise, Svensson eller Svenson? Sedan är det inte så viktigt var det nämns, emm, men relevant att omnämnas, skulle jag säga. (Särskilt förstås Kerstin- och Göstaff-exemplen - har förresten inte Gustav Vasa också använt/kallats Gösta? Det kan vara ett missförstånd från min sida.). –flinga 27 april 2013 kl. 19.57 (CEST)
replies: text: :Problemet är att stavningsreglerna på 1600-talet inte är de samma som i dag, och därför blir information missriktad och felaktig när man använder dem på samma sätt som de görs i dag. Det stämmer att namnet Gustav uttalades mer som Gösta tidigare, men det stavades inte alltid på det sättet. Ser man till gamla källor stavas det namn som vi i dag skulle skriva Gustav på många olika sätt - Göstaff, Giöstaff, Gostauus, Gösstaff - och om man tror att alla dessa är olika namn så blir det felaktigt. Tveskägg (disk) 27 april 2013 kl. 20.07 (CEST)
replies: text: ::Ja, nej, vi ska förstås inte hävda att det är olika namn om det inte är det. Men ändå vill jag nog gärna veta om t ex Karl (enligt den tidens stavningsregler) stavade Carl, tänker jag. Påverkas verkligen fallet Kristina och Christina av de förändrade stavningsreglerna? Visst, man var inte så konsekvent tidigare vad jag vet, men stavade man si så stavade man väl si? Så att säga. Höll sig inte Kristina till en stavning? Vad är i så fall skillnaden mot en Kristina idag? –flinga 27 april 2013 kl. 20.31 (CEST)
replies: text: :::Namn stavades ofta olika, men visst fanns det personer som höll sig till en stavning. I det här fallet tycker jag att den informationen egentligen saknar upplysningsvärde eftersom den gäller en person som levde i en tid när det varken gjorde till eller från hur man skrev sig. Det är först fram emot 1800-talet, då vi får ordentliga skrivregler, som just stavningar får någon praktisk betydelse. Tveskägg (disk) 27 april 2013 kl. 20.45 (CEST)
Om jag kan få förklara min förbluffade hållning lite, och varför jag tog till ett uttryck som "egensinnighet" (för vilket jag har bett om ursäkt här), så tycker jag det blir extremt knepigt att följa och diskutera rationellt med en användare som ibland använder IP, ibland loggar in och som skriver sådant som "Karin och Katarina var inte olika namnformer på den tiden". Ett sådant POV-yttrande är så oerhört förbryllande (för mig) att jag ärligt talat inte vet hur man hanterar det. Givetvis, anser jag, är Karin och Katarina olika namnformer. Hur kan man påstå att de inte är det, oavsett tidperiod? Jag tappar helt koncepten i sådana diskussioner, och visar då kanske inte mina bästa sidor. Sorry! 
Kristina och Christina kanske inte är olika "namnformer", men stavningen år så pass olika att båda namnen förtjänar nämnas i artikeln, om båda förekommer legitimt i den här kvinnans levnadsteckning. Så gör väl alla uppslagsverk?  --SergeWoodzing (disk) 27 april 2013 kl. 21.03 (CEST)
Det var inte meningen att outa någon, utan jag utgick från denna redigeringskommentar. --SergeWoodzing (disk) 27 april 2013 kl. 21.06 (CEST)
replies: text: ::::Jag glömde helt enkelt logga in när jag skrev det senaste i den här diskussionen - det var således ingenting medvetet. Jag ser inte riktigt varför påståendet att Karin och Katarina var att betrakta som närmast identiska skulle vara POV, men jag kunde visst ha uttryckt mig lite mer ödmjukt och utvecklande. För att det skall bli tydligt bör nog noteras att Karin och Katarina, och alla andra liknande former, är olika i dag, men knappast var det under 1500- och 1600-talet. Det blir tydligt särskilt när man studerar gamla källor, och lägger märke till att dessa namn förekommer växelvis, beroende på vem som skrev dem. En man med namnet Olof kanske skriver sig Olaus för egen del, medan andra personer växelvis brukar former som Olov, Olow och Oluff. Den som själv skrev sig Olaus kan plötsligt ändra sig och börja skriva sig på andra sätt. Mot bakgrund av det tycker jag, om det nu inte gäller väldigt speciella fall, att den allmänt vedertagna namnformen skall brukas. I det här fallet är det Kristina, i artikeln om Karin Månsdotter så är det Karin. Ändå kan jag tänka mig att anta en litet mer flexibel hållning i fallet med Karin Månsdotter, eftersom Katarina nu är en mer "formell" variant av Karin, men i det här fallet ser jag ingen anledning att göra det. Tveskägg (disk) 27 april 2013 kl. 21.14 (CEST)
replies: text: ::::: Som Tveskägg. Jag har själv släktingar från den här tiden som stavat sina förnamn på 4-5 olika sätt. I kyrkböcker och andra dokument finns sedan ytterligare stavningsvarianter. Det är ett modernt påfund att stavningen används för att särskilja personer. Om man vill kan man givetvis notera vilka stavningar drottningen själv använde, men det känns onödigt i ingressen. Angående namnvarianter brukar frågan dyka upp titt som tätt kring alla som kallat sig Göran, ömsom Georg.--FBQ (disk) 28 april 2013 kl. 02.13 (CEST)
replies: text: ::::::Jag instämmer med FBQ. Om en pålitlig källa, som bekräftar att Kristina i formell mening normalt eller alltid skrev sig Christina, bifogas, så tycker jag att det kan få vara med, men inte i ingressen. Tveskägg (disk) 28 april 2013 kl. 12.44 (CEST)
replies: text: :::::::Instämmer med FBQ "Det är ett modernt påfund att stavningen används för att särskilja personer." Därför bör det i ingressen stå "Kristina,  eller Christina, senare Kristina Alexandra,..." så som SergeWoodzing framför här ovan. --Allexim (disk) 28 april 2013 kl. 13.17 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag kan verkligen inte se någon anledning till att detta skall finnas med i ingressen, när det bara handlar om två olika stavningsvarianter. Om stavningen av drottningens namn skulle förekomma i formerna Cristina och Chirstina också, vilket kan anses vara sannolikt, med tanke på de olika varianter som förekom vid den här tiden, bör även dessa vara med i ingressen? Det blir väldigt klumpigt, anser jag. Kan det källbeläggas att Kristina konsekvent verkligen skrev sig Christina anser jag att det kan vara med i i artikeln, men inte i ingressen. Tveskägg (disk) 28 april 2013 kl. 13.29 (CEST)
replies: text: :::::::::Stavningar av välkända personers namn är intressant, tycker jag. Jag har ägnat tid åt att försöka bringa klarhet i folk som Billie Holiday, Elton John, Céline Dion, Loreen och andra. Vi har haft kungligheter även i ganska sen tid (Oscar/Oskar) som inte haft en oomtvistlig stavning. Om allt det där ska stå i en ingress är en helt annan sak. Jag ägnar också en del energi åt att försöka göra artikelingresserna lite mer lättlästa, och ofta står det alldeles för mycket namn- och födelsedata i inledningsmeningen. Faktarutan har ofta plats åt alternativa namnstavningar, och större personartiklar kan nog byggas ut med ett stycke om namnvarianterna (i samband med biografin eller längre ner). Mina två ören.--Paracel63 (disk) 28 april 2013 kl. 16.07 (CEST)
Förlåt att jag återkommer till detta nu efter ett par år, men är det verkligen rimligt att artikeln hemlighåller att hon av större delen av omvärlden, inklusive av henne själv, kallades för Christina? Kanske vi kan ta en titt på detta igen, lugnt och sansat, och inse att det hemlighållandet inte är en sådan sorts idé som gör svenska Wikipedia mer gedigen och välrenommerad? Snälla! --SergeWoodzing (diskussion) 26 juni 2015 kl. 16.08 (CEST)

text: Jag tycker att vi absolut på ett lämpligt sätt kan föra in information om alternativa stavningar/namnformer – även för Gustav Vasa med flera som nämnts ovan – antingen inom parantes i ingressen eller under en egen rubrik (på engWP har man ofta en särskild rubrik för ords etymologi) eller kanske som en särskild artikel med hänvisningar, alternativt en "Historisk namn-mall" att lägga in i alla berörda artiklar. Det kan absolut vara av allmänintresse och inte alls en oviktig upplysning för den som vill forska eller läsa äldre skrifter. Dessa blir ju ungefär som pseudonymer och sådana brukar vi ha med i artiklar.--Bemland (diskussion) 26 juni 2015 kl. 18.40 (CEST)
replies: text: :I ett antal privilegiebrev från 1646, skriver hon sig som "Christina med med Guds Nåde..." så det måste anses som rimligt att ta upp. Källa: Samling af Götheborgs stads privilegier med därtil hörande handlingar, från 1683, til närwarande tid, Tryckt genom stadens äldstes föranstaltande år 1783, Götheborg, tryckt hos Samuel Norberg kongl. gymn. bokt. , s. 46ff. Ymer (diskussion) 27 juni 2015 kl. 21.12 (CEST)
replies: text: ::Ser fortfarande inte varför vi skall ta upp variantstavningar från en tid långt innan stavning standardiserades, eller varför detta är så viktigt för just Kristina. Både Carl och Gustav har varianter som också förekommit i litteratur, och ingen verkar tycka att dessa skall redogöras för.

text: ::andejons (diskussion) 28 juni 2015 kl. 10.37 (CEST)
replies: text: :::Nå, den som läser ett flertal av inläggen ovan kan väl se att här finns några användare som tycker att det kunde vara av värde att på något lämplig sätt redovisa dessa vitt spridda alternativnamn/-stavningar för denna typ av äldre historiska personer. Så att "ingen verkar verkar tycka att dessa ska redogöras för" stämmer inte helt. Nog kan det väl vara förvirrande för oinvigda att läsa äldre texter, där det talas om "kung Gösta" osv, för att inte nämna de officiella latinska namnen (Mozart hade sannerligen en lång rad sådana, som ett exempel). Nog tycker jag att sådant ska kunna få plats någonstans, för vi lider ju inte av utrymmesbrist. Mvh--Bemland (diskussion) 29 juni 2015 kl. 03.42 (CEST)
replies: text: ::::Gösta ses idag som ett separat namn. Jag syftade på variantformer som Karl/Carl och Gustav/Gustaf.

text: ::::andejons (diskussion) 29 juni 2015 kl. 09.22 (CEST)
replies: text: :::::Jag har inget minne av att jag har sett den här diskussionen och jag orkar inte läsa allt, men oklart vad problemet är. NE har med båda stavningarna i inledningen, se länk. Hon var inte enbart verksam i Sverige och på många språk stavas hennes namn fortfarande Christina, så det är inte enbart en historisk stavning. Även i andra personartiklar brukar vi nämna alternativa stavningar/artistnamn/alias, ofta i inledningen eller i faktarutan. Här hittade jag ingen sådan parameter i faktarutan. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 28 augusti 2017 kl. 18.30 (CEST)
replies: text: ::::::Om du inte orkar läsa diskussionen, hur kan du förvänta dig att någon skall vilja läsa vad du skriver?

text: ::::::Problemet är alltså att det långt fram i tiden var vanligt att ett och samma namn kunde stavas på olika sätt, till och med av bäraren själv. Normalt är detta inget som kommenteras närmare, se t.ex. Gustav Vasa, Karl XII och Karl XIV Johan, där de två tidigare har stavningsvarianter som skiljer sig betydligt mer än frågan om hur K-ljudet stavas. Jag är också hyfsat säker på att det finns samtida källor där Kristina omnämns som "Kerstin". Finns det någon bra anledning till att Kristina skall behandlas annorlunda än andra svenska kungligheter?

text: ::::::andejons (diskussion) 28 augusti 2017 kl. 19.10 (CEST)
replies: text: :::::::Jag kom egentligen inte hit frivilligt för att läsa och skriva, utan blev ju mer eller mindre tvungen att skriva här eftersom du raderade uppgiften och källan som jag förde in i artikeln. Jag har skummat igenom den långa diskussionen och jag ser ingenting konkret som talar emot uppgiften och källan. Min bedömning gäller den här personen och den här artikeln. Jag kan heller inte ställa mig till eventuella andra motiveringar eller källor som andra har lagt fram. En skillnad mellan dig och mig i det här fallet är att du är "hyfsat säker" (som du uttrycker det), medan jag har en källa. Jag tycker bara att vi ska ta med namn som går att källbelägga. Och det handlar som sagt enbart om att nämna det i artikeln, inte om att ändra eller ta bort något som redan står. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 28 augusti 2017 kl. 20.11 (CEST)
replies: text: ::::::::1. Jag pekade hit dig eftersom du ändrade artikeln i en riktning som redan tidigare diskuterats. Det hör i sådana fall till att man när man får en sådan diskussion utpekad försöker sätta sig in i den och förhålla sig till den på något sätt. Att gnälla över att man inte är här "frivilligt" är trams: orkar du inte läsa så är det ingen som tvingar dig, men då får du också räkna med att andra kommer ge dina inlägg motsvarande vikt som du verkar ge deras.

text: ::::::::2. Jag var "hyfsat säker" på en uppgift jag inte tänker föra in i artikeln, eftersom jag inte tycker den har där att göra. Jag har nu kollat upp det, och jodå, jag kan belägga varianten "Kerstin". Men som sagt, den har knappast i artikeln att göra, eftersom det inte egentligen är en uppseendeväckande uppgift att namnformer kunde variera mer på 1600-talet än idag.

text: ::::::::3. Det vore fortfarande bra att få förklarat varför vi skall föra in "Christina" här, när vi inte har sådant som "Carolus" i Karl XII (i enlighet med hans namnteckning), eller t.ex. "Göstaff" i Gustav Vasa (som han stavade sitt namn, i alla fall ibland). Eller för den delen olika namnvarianter i alla de andra artiklar vi har om personer från samma tid, som lika lite som Kristina var särskilt bekymrade över konsekvens. Finns det något speciellt i fallet Kristina som gör att en stavningsvariant som även människor av idag enkelt ser igenom är relevant att ta upp?

text: ::::::::andejons (diskussion) 28 augusti 2017 kl. 21.37 (CEST)
Jag har lagt fram mina argument och min källa som bekräftar att det är aktuellt i en encyklopedi. Jag vill bara lägga in det i artikeln, inte gnälla eller något annat. Kan jag få göra det då? Sedan vad andra har gjort och inte gjort är ingenting som jag lägger mig i. Inte heller kan jag tala för andra artiklar och personer. Du har inte nämnt något som säger att jag inte kan föra in det med min källa i den här artikeln om den här personen. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 28 augusti 2017 kl. 22.25 (CEST)

text: De argument du faktiskt framfört är det redan tillbakavisade "även i andra personartiklar brukar vi nämna alternativa stavningar", vilket alltså inte stämmer för andra tidigmoderna svenskar, eller svenska kungligheter generellt, samt "på många språk stavas hennes namn fortfarande Christina". Detta brukar inte heller påverka vad som nämns, såvida inte personen har någon särskild koppling till ett visst specifikt språk, eller stavningen är väldigt avvikande och kan dyka upp i svenskspråkiga sammanhang. Utöver det har du bara sagt att du tycker att namnet skall vara med. Jag kan fortfarande inte se varför vi skall behandla varianten "Christina" annorlunda än vi gör andra triviala stavningsvarianter.

text: andejons (diskussion) 29 augusti 2017 kl. 08.25 (CEST)
replies: text: :Jag har läst Kyllos argument och hittar inga nya. Håller helt med andejons. Kristina är normaliserad stavning på svenska som blivit POMMF. Det räcker med den i Wikipedia. Ingen förnekar att hon skrivit på andra former, men källbelagt och sant är skilt från relevant.--LittleGun (diskussion) 29 augusti 2017 kl. 08.46 (CEST)
replies: text: ::Jag har läst Andejons inlägg. Anledningen till att vi inte brukar nämna alternativa namn rent generellt är att de flesta inte har några. Man gör alltså en individuell bedömning från artikel till artikel. Det går inte att säga exempelvis att om Nisse har två namn ska Kalle också ha det. Eller att Nisse inte ska omnämnas med båda sina namn bara för att Kalle bara har ett. Kristina har en särskild koppling andra länder, vilket du ser om du läser artikeln, och som jag visade dig nämner NE båda stavningarna i inledningen. Däremot ser jag inte Kerstin, eller vad det nu var som du var övertygad om. Jag tror att det är namngivning av artiklar som ni syftar på. Då finns det tydliga riktlinjer och det ingen tvekan om att artikeln ska ligga under Kristina. Men det här rör alternativa namn/stavningar och det är enbart ett tillägg som nämns i inledningen och/eller i faktarutan. Det kan vara pseudonymer, alias, nom de guerre, alternativa stavningar och liknande. NE är en encyklopedi som visar att det är relevant i just det enskilda fallet. Andra personer/namn kan jag inte tala för och belägga. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 29 augusti 2017 kl. 23.46 (CEST)
replies: text: :::Precis, man ska göra en individuell bedömning. I det här fallet är normaliseringen Kristina med K väletablerad i svenska språket och POMMF. Dessutom är Ch istället för K fullständigt vedertaget i svenskan. "Kerstin" är däremot något som inte förväntas: , . Jag kan iofs tänka mig ett eget avsnitt för namnformen Kerstin på drottning och där även ha med skrivningen med "Ch".--LittleGun (diskussion) 30 augusti 2017 kl. 08.13 (CEST)
thread_title: Kristina och Christina

message: Artikeln kommer från och med sommaren 2015 att ingå i Livrustkammarens highlights-slinga. Lär mer om projektet på Projekt GLAM/LSH/QRpedia.
 
Lina Zijlmans (diskussion) 26 juni 2015 kl. 14.49 (CEST)
thread_title:  QR-pedia 

message: Jag är ingen expert på historia, men jag tror ip-numret är korrekt i att Kristina rent tekniskt var "kung av Sverige". Det betyder förstås inte att det fanns några tveksamheter om hennes kön. Grundlagen var inte riktigt anpassad för regerande drottningar, så det var den titel hon fick. Inte konstigare än att man är sjuksköterska oavsett vilka kroppsliga tillbehör man har. Kristina är inte den enda med det här problemet, men kanske ensam i Sverige. Någon får gärna sätta sig att forska på det här, men är kanske inte ett så populärt ämne med tanke på dagens syn på genus. Testkonto 42 (diskussion) 25 april 2022 kl. 20.33 (CEST)
thread_title:  Kung