Diskussion:Lagergren

message: Som i andra familjer finns inslag som är direkt besvärande i historisk belysning. Både markisen och greven Lagergren var under andra världskriget medlemmar av Riksföreningen Sverige-Tyskland enligt medlemslistan. Det är en helt annan sak att betydelsen av medlemskapet i efterhand, med all respekt, är oerhört svår att värdera i deras och andra fall. Men ingen kan undgå att det i det ena fallet rört sig om en påvlig kabinettskammarherre som rimligen måste ha varit mycket betrodd och åtnjutit ett stort förtroende. Redan 1937 kom den katolska encyklikan Mit brennender Sorge ut som publicerats av påven Pius XI, där Vatikanen tydligt tog ställning mot nationalsocialismen. Riksföreningen Sverige-Tyskland bildas samma år som en svensk pronazistisk kulturförening. Lagergrens samtidiga medlemskap i föreningen blir i historisk belysning mycket anmärkningsvärt, besvärande och svårbegripligt; medlemskapet kontrasterar skarpt mot det samtidiga hedersuppdraget som påvlig kabinettskammarherre och den tidigare förläningen av titeln markis. När man påminner om den här typen av svårförståeliga kopplingar anses det ibland som otillbörliga karaktärsmord över den som sedan länge är död, men förhållandena kan tyvärr inte sopas under mattan.
replies: text: Hur hänger denna diskurs samman med släktartikeln? Det liknar ett blogginlägg. 80.216.200.21 19 maj 2012 kl. 10.33 (CEST)
replies: text: :Ovanstående osignerade inlägg från en oregistrerad användare handlar om Claes Leo Lagergren (1892–1961), som hade fått den påvliga markistiteln vid sin födsel och som själv var påvlig kabinettskammarherre 1922–1933, alltså innan Hitler kom till makten. Detta förhållande var alltså avslutat, när Riksföreningen Sverige-Tyskland bildades 1937 och Lagergren blev medlem i denna organisation. Vilka överväganden som låg bakom Lagergrens handlande är inte dokumenterat och saknar därför relevans i wikipedia-sammanhang. Roufu (diskussion) 4 april 2014 kl. 12.46 (CEST)

message: Bland de saker som Wikipedia inte är, ingår "databas för släktforskning". Jag menar att upplysningarna om icke-biograferade personers innehav och förvärv av påvliga adelstitlar är just detta och gör sig bättre i wikin på adelsvapen.com. Jag är alltså beredd på att stryka dessa avsnitt liksom en del upplysningar som också finns andra ställen i wikipedia och som inte berör släktskapsförhållanden.
Lagergren är ett släktnamn, som bärs av flera orelaterade släkter.  Svenskt biografiskt lexikon nämner sju, men detta behöver inte vara uttömmande, eftersom namnet har mer än 1200 bärare och 24 biografier i svenskspråkiga wikipedia. Två biografier handlar om den påvligt adliga grenen, ytterligare några om ofrälse släktingar till denna. Det är viktigt att en artikel med namnet Lagergren inte begränsar sig till denna enda släktgren, hur märklig den än kan tyckas vara. Roufu (diskussion) 4 april 2014 kl. 14.02 (CEST)
replies: text: Under tider när släkter (adelsätter och bondesläkter) framför allt fick sin kollektiva identitet efter fastighetsinnehav, är det olämpligt att stryka uppgifter om sådant, i synnerhet om det rör sig om förläningar, särskilda jordenaturer och arvejord. Detta konstituerade släkten/ätten i högre grad än bara genealogi.Klementin (diskussion) 4 april 2014 kl. 14.40 (CEST)
thread_title:  Relevans och balans