Diskussion:Aspergers syndrom/2010

message: "Tillsammans med aspergerpersonlighetens tendens till intensiv fokusering på smala intressen leder de sociala funktionsnedsättningarna ibland till rättshaveristiskt beteende". Verkar vara en persons åsikt som källa? Inte särskilt encyklopediskt verifierbart påstående i alla fall. Låter som en anklagelse/flummteori. TJ 8 januari 2010 kl. 20.02 (CET)
replies: text: Har lagt in ifrågasatt uppgift till ovannämda mening. Om det ska vara kvar bör det läggas till att det är just Susanne Bejerots "idé" och kanske inte vedertaget godkänt påstående. TJ 16 mars 2010 kl. 12.20 (CET)
replies: text: :Jag anser att Bejerots hypotes är missförstådd och hennes artikel missbrukad här. Vad hon skriver om är att en del personer är hjälpta av att få sina svårigheter utredda och diagnostiserade. Det är något annat än att knyta "rättshaveristiskt beteende" till AS-diagnos. Det är som att påstå att bara för att feber är förknippat med kolera så har alla människor med feber kolera. Om jag inte har fel för mig så är "rättshaveristiskt beteende" inom psykiatrin mer förknippat med olika psykiatriska sjukdomar. AS är inte en sjukdom!! Men personer med AS kan självklart bli sjuka och då är AS-diagnosen viktig för att förebygga recidiv av t.ex. depressioner.

text: :Jag tycker att artikeln alltmer har utvecklats till ett slags medicinsk handbok på lägre forskarnivå. Det är inte så särskilt lyckat. Skulle någon skriva så här mycket och så här kufiskt om en personlighetstyp där de gemensamma dragen är att de är väldigt socialt kompetenta, empatiskt intelligenta och helt eller delvis i avsaknad av förmåga att räkna och läsa? I relation till hur få människor som verkligen "lider" av AS jämfört med som kanske har det så har den här artikeln blivit grymt lååååång och obegriplig.--IP7869 21 december 2010 kl. 10.37 (CET)
replies: text: ::Uppgiften om "rättshaverism" har stått ifrågasatt så pass länge nu att jag tar bort den. Några studier som styrker att det bland "rättshaverister" lätt ska kunna hittas personer med AS finns inte. Bejerots artikel handlar inte heller om det och kan knappast användas som källa för påståendet. --IP7869 15 januari 2011 kl. 10.16 (CET)
thread_title:  Rättshaverism 

message: Artikeln inleds med ett citat. Det anges inte varför det citatet är där, eller vad det har för betydelse. Föreslår därför att det tas bort. /Grillo 27 februari 2010 kl. 03.00 (CET)
replies: text: Håller med, det ger inget sammanhang att ha det där. tetraedycal, tetraedycal 27 februari 2010 kl. 03.12 (CET)
replies: text: :Done. Citat upprepade bara artikelns övriga innehåll. Obelix 27 februari 2010 kl. 03.14 (CET)
thread_title:  Citat 

message: Hej. Jag är inte säker på vad de här meningarna betyder. Jag vill ändra dem men vet inte hur det ska vara. 
"Det tycks sannerligen finnas många fördelar med att vara detaljinriktad, särskilt i aktiviteter och yrken som kräver en hög nivå av noggrannhet. Man kan också se att detta skulle orsaka problem om de flesta icke-autistiska (men alls icke alla) människor kan röra sig obehindrat mellan detalj- och helhetsorientering."
Vilka problem skulle det orsaka? Vad menas med "röra sig obehindrat mellan detalj- och helhetsorientering."? Och varför skulle det inte orsaka problem för alla?
Jag är förvirrad.
Tacksam för svar.
Zelderu Maryoto 24 april 2010 kl. 16.49 (CEST)
replies: text: När man konstruerar olika typer av system och diskuterar problem och lösningar pendlar man ibland mellan att diskutera problem på relativt hög abstraktionsnivå och att diskutera detaljer som gör att en viss lösning inte går att implementera som man ursprungligen tänkt. Ett problem på detaljnivå behöver inte innebära att man skrotar en lösningen helt, man känner kanske att den med några modifikationer (exakt vilka är kanske inte klart, men man har identifierat detaljproblemet som i grunden okomplicerat och lämnat den exakta lösningen därhän) borde gå att använda i alla fall. För en person som har svårt att hoppa mellan detaljnivå och helhetsnivå kan det säkert vara förvirrande att någon säger att något inte fungerar, men att det kommer att fungera, men man vet inte hur, och nu går vi vidare. Eller? - Tournesol 24 april 2010 kl. 17.13 (CEST)
thread_title:  Konstiga meningar 

message: Jag tog bort :Kategori:Syndrom, en kategori som jag vill avveckla. Men om ni vill kan jag avvakta diskussionen i Wikipedia:Problematiska kategorier/Syndrom, där jag förklarar varför jag vill avveckla kategorin.
81.227.149.200 22 september 2010 kl. 23.43 (CEST)
thread_title:  Kategorisering 

message: Jag anser att denna artikel:
* ... är allmänt välskriven, utan omfattande stavfel eller andra språkfel
* ... ger sammanhang, se Wikipedia:Skriv ut det självklara
* ... ingår i wikistrukturen med wikilänkar, interwikilänkar och kategorier
* ... inte innehåller några varningsrutor i form av kvalitetskontroll- eller POV-mallar
* ... i huvudsak stöttas av källor
* ... täcker in det viktigaste inom området,
* ... och dess (eventuella) illustrationer har klarlagd upphovsrätt,
och jag rekommenderar den därför härmed! Hälsningar, /
thread_title: Rekommenderad artikel: motivering

message: Visst är väl problemen ovan i huvudsak åtgärdade? "Rättshaverist" kan läggas som not i lämpligt sammahang; enligt forskaren...osv.
Tycker "vi" fortfarande att den är för lång? Jag tycker inte det finns skäl att flytta ut avsnitt: det kommer ändå behövas en längre sammanfattning i artikeln för att ge ett sammanhang. Möjligen med tiden om artikeln utökas. Idag finns det andra läsvärda artiklar som är lika långa.
Tycker någon att den är svåröverskådlig?  
Hälsningar --Mercurial 24 november 2010 kl. 06.43 (CET)
replies: text: Har inte läst den grundligt men jag tycker forfarande inte att artiklar kan bli för långa. Glöm inte lägga in den på WP:REK. Tanzania 30 november 2010 kl. 19.30 (CET)
replies: text: :Jag tycker artiklar kan bli för långa, se WP:LÄNGD, men vi har ett riktmärke på 100 kByte, och denna artikel har aldrig varit över det. Så jag bort bort .Mange01 4 juli 2011 kl. 18.01 (CEST)
thread_title:  Dags att nominera? 

message: Under Orsaker står följande:
"Omkring 2–4 personer per 1 000 anses ha Aspergers syndrom."
Under Epidemiologi står istället 
"Den allmänna förekomsten av Aspergers syndrom är inte väl belagd, men försiktiga uppskattningar med användning av DSM-IV-kriterierna tyder på att två till tre av 10 000 barn har störningen"
Man skulle kunna tolka det som att siffran ökar markant under uppväxttiden, men jag gissar att den ena siffran är mer rätt än den andra? Någon kunnig får gärna reda ut. :) 
replies: text: Vet inte om jag kan räknas till de "kunniga", men som du ser så är det under Orsaker 3 rader skrivet och på varje rad så har mallen för "källa behövs" satts in. Däremot under Epidemiologi finns det källor som styrker substansen i påståendena, som inte är så kategoriska. Där framskymtar också det man är i konsensus om, oavsett vilket diagnossystem man använt vid diagnostiken. (Det är mest beroende av arbetsmetod och specialiseringsnivå man väljer endera på olika arbetsplatser.) Jag kan bara tillägga att jag aldrig har hört talas, i verkligheten ute på klinik, om att annat än att AS är medfött och högst troligen en ärftlig konstituion/personlighet. Förlust av personlighetsegenskaper efter hjärninflammationer, skallskador och liknande är något annat än de medfödda egenskaper personer med AS har. Men jag kan föreställa mig att personer som drabbats av skalltrauma med resttillstånd kan ha AS-liknande symtom. Autism har ju visats ha genetiska = medfödda orsaker, även om själva insjuknandet sker först sen barnet blivit ett par år. Det är inte konstigare än att fysiska sjukdomar också visar sig först i senare livsskeden, även om tillstånden är medfödda. För AS är det inte känt om det, som vid autism, kan röra sig om genetiska mutationer eller deletioner. Tvärtom är nog konsensus att det är lika genetiskt som ögonfärg, hårfärg, arv för längd och likhet med föräldrarna i fysiska egenskaper. Med individuella variationer inom en familj, så fungerar AS-personer som andra familjemedlemmar, och det är endast om en individ har starkare AS-drag som diagnos alls kommer att ställas! Om alla i en familj är specialister på musik, dinosaurier, frimärken eller antikviteter så spelar det ju ingen roll när man socialicerat sig kring ämnet. Sonen går i faderns fotspår s.a.s. och problemen är noll. Problem uppstår först OM en AS-person försätts i en miljö där "specialintresset" är uteslutet, kravmiljön inte tillåtande eller bara helt sluten för andra än "neurotypiska". Det fungerar alltså utmärkt att en duktig antikhandlare, skicklig ögonkirurg, superkunnig datorspecialist är "osocial". Får frimärks- eller myntsamlaren ägna sig åt frimärks- och mynthandel i yrkeslivet så spelar det ju ingen roll om han har AS eller ej. Andra människor köper datortjänster av dem som kan datorer även om de möter "nördar" och "kufar". Diagnosen AS kommer alltså endast att undersökas och ställas i de fall det blir större eller mindre sociala katastrofer och behov av utredning är för handen. (Typ svåra skolsituationer eller rättspsykiatriska undersökningar och i samband med mobbutredningar). I länder utan västvärldens specialiserade krav är utredning sällan för handen eftersom kulturernas sociala krav är mer tillåtande än i Sverige. Är de flesta i en kultur analfabeter, skolor saknas och andra kunskaper premieras, så spelar det ju ingen roll om ett barn är dyslektier. --IP7869 8 december 2010 kl. 23.15 (CET)
thread_title:  Antal "drabbade"? 

message: "Neurobiologisk" eller "Neuropsykiatrisk"? Nuvarande text säger neurobiologisk. Det ändrades utan motivering eller diskussion. Ställer frågan då jag oftast hört AS benämnas som en neuropsykiatrisk diagnos. TJ 26 december 2010 kl. 11.07 (CET)
replies: text: Det bör återställas till 'neuropsykiatrisk' och det behövs ingen särskild diskussion om det. Ingen som arbetar med AS använder ordet 'neurobiologiskt' även om det kan tänkas finnas intressanta biologiska implikationer. Knappast så intressant som t.ex. ärftligheten för neurofibromatos eller brsötcancer, som i just de ärftliga fallen har en högre risk för förtida död.--IP7869
replies: text: :Ändrat tillbaka i artikeln. TJ 28 december 2010 kl. 10.07 (CET)
thread_title: Neurobiologisk diagnos