Diskussion:Trädgårdsstäder i Stockholm

thread_title: Småa

message: Som vanligt en excellent artikel av Holger! Jag har gjort smärre faktajusterignar men har sedan två frågor. I den trädgårdsstad jag känner väl till har vi skrivit att den kännetecknas av sin gatuutformning, att fyrvägskorsnignar och raka gator undveks så långt som möjligt. Jag vet inte om detta gällde generellt men något om detta borde kanske in. Sedan är i alla fall jag fascinerad av att flera av dessa stadsplaner har en "mur" av flerfamiljs runt området, som sedan bara till mindre del kom att realiseras. Detta ideal som också kännetecknar stadsplanen för den betydligt yngre stadsdelen Kärrtorp, verkar aldrig varit populär hos gemene man, och egentligen undrar jag om detta var en del ev idealet för trädgårdsstaden eller en idé som bra drevs av en av stadsplanearkitekterna. Jag har också en kommentar om skrivningarna om självbyggeri kontra byggmästrabyggda på spekulation, vilket nämns i samband med Ängby. För småhusområdet norr om Sockenvägen och väster om Tyresövägen som bebyggdes från 1918-1926 vet jag att ambitionen från staden var ursprungligt det skulle bebyggas av byggmästare på spekulation, men att det sprack ekonomiskt, dvs efter några konkurser så gick man över till att sälja till personer som ville bo där som fick ordna byggandet bäst de kunde. Så jag är oklar över hur ideologiskt/politiskt självbyggeri kontra byggmästarbyggen egentligen var, och omskeendet i Ängby verkligen var unikt. Yger 1 februari 2011 kl. 10.12 (CET)
Tack för dina synpunkter!
Konceptet med en slags ringmur av 2-3 våningshus fanns inte bara hos P.O. Hallman utan även hos Axel Dahlberg när han ritade stadsplanen för Enskededalen och förekommer även i andra svenska städer, ibland inte som fullbordad ring utan som en “vägg“ mot huvudgatan. Andra stadsplanerare var  kanske influerade av Hallman, för Hallman var gurun. Enligt den litteraturen som jag gick igenom för denna artikel var Hallman först att rita den svenska varianten av engelska  Garden City. Som förebild tjänade äldre svenska bruksorter och småhusstäder och planerna präglades av en sorts nationalromantisk ideologi. Därför var “idealplanen” för den svenska trädgårdsstaden en småstadsmässig blandning av bebyggelsen. I Stockholm tillkom dessutom den bostadssociala idén om bra hem för mindre bemedlade. Konceptet var helt nytt och fick anpassas efter hand till verkligheten eftersom “folkets ideal” var ju en egen småstuga med trädgård, de visste väl knappt att de skulle bo i den svenska varianten av Garden City. I Gamla Enskede hade Hallman även ritat många radhus som ingen ville ha (de kallads brödlimpor) och ströks sedan från planen. 
Gällande självbyggeri  kontra byggmästare har jag följt mycket av Axel Dahlbergs text i “Levande Stad” från 1959. Enligt honom var byggmästarnas insatser i början ganska obetydliga och markspekulation ville man i stadshuset absolut inte ha. Klart att han är översvallande positiv gällande självbyggeri, han stod ju helt och full bakom den och var dess skärmherre. Betr. Enskede skriver han: “Vid enskedeområdets start medverkade även några större företag, vilka uppförde sammanlagd cirka hundra hus. Denna verksamhet lockade dock inte till fortsättning.“ 
Stockholms stad gjorde (efter viss tvekan i början) allt för självbyggeri med en rad nya organisationer som jag beskriver i artikeln. Men i stadshuset fanns troligen även andra uppfattningar om självbyggeri kontra byggmästarebyggen. Även nyare litteratur (Lundevall 2006) är kritisk till byggmästarebyggen. Gällande Alviken, Äppelviken och Södra Ängby skriver Lundevall: “Staden höjde bostadsstandarden vilket självbyggarna inte klarade av. Genom bulvaner kringgick  byggmästarna regeln om en tomt - en ägare. De köpte upp serier av tomter och uppförde allt större och dyrare hus. Stegvis avlägsnade man sig samtidigt från det ursprungliga bostadssociala syfte.” Det är tydligt att skeendet “spårade ur” och att bygga flotta funkisvillor på spekulation (alltså utan att ha en konkret beställare) var väl inte riktigt enligt ursprungsidén. Södra Ängby var kanske inte “unikt” med det blev slutpunkten för stadens engagemang.
Artikeln skall inte ge intryck av att spekulation var anledningen för slutet av Stockholms trädgårdsstäder. Jag skall ändra lite på introtexten på denna punkt. Jag hoppas att det framgår att anledningen var flera. Exempelvis att man med småhusproduktion inte kunde lösa bostadsbristen och att funktionalism inte gick ihop med trädgårdsstadens idé (enl. Le Corbusier). Den kollektiva idén blev plötsligt mera intressant än individualismens (se kollektivhus)
Angående gatuutformningen har jag kompletterat avsnittet Stadsplanering och arkitektur. När jag skrev artikeln ville jag berätta om den övergripande utvecklingen av Stockholms trädgårdsstäder med fokus på huvudsakligen tre områden: Stadens första (Gamla Enskede), stadens första på Brommalandet (Äppelviken), stadens största (Norra Ängby) och stadens sista (Södra Ängby). Om enskilda områden kan man läsa i respektive underartikel. Som alltid finns mera att tillägga.
Hälsningar --Holger.Ellgaard 1 februari 2011 kl. 16.15 (CET)
replies: text: Tack för ditt, som vanligt, insiktsfulla svar, och beträffande gatuutformningen är jag fullt ut nöjd efter den komplettering du gjort. För frågan över sambandet mellan självbyggeri och trädgårdsstad måste jag dock erkänna att jag fortfarande är orolig att "vinnarna" bestämt historiebeskrivningen. Min bild, där jag inte har en full bild eller kan visa på skrivningar i källor, pekar på att först togs ett antal stadsplaner fram som fullt ut var trädgårdsstäder med de karakteristika som nu står i artikeln. Och här är min bild att det inte drevs konsekvent vem och hur byggandet skulle gå till. Sedan 1927 tillkom Stockholms stads småstugebyrå, som ju fullt ut drevs utifrån självbyggeritanken. Däremot är jag undrande om de områden dessa projekterade verkligen uppfyllde kriterierna för Trädgårdsstäder, om inte dessa stal namnet? Småstugeområdet Pungpinan är i motsats till småstugeområdet norr (egentliga Skarpnäcks trädgårdsstad) egentligen inte utformat enligt idealen trädgårdsstad, och att området Enskdefältet  kallar sig trädgårdsstad (vilket dock du inte inkluderar bland dessa) är anmärkningsvärt då det bara består av raka gator i rutnät. Även i Norra Ängbys (i motsats till Södra Ängby)  är gatunät mycket rutformat och med raka gator. Med de stora områdena som sedan på 30-talet byggdes i Småas regi, blev självbyggeri mycket politiskt korrekt, och jag är som sagt lite orolig detta ideal då blev "viktigare" än trädgårdsstadsidealet, som blev underordnat detta första begrepp. Kanske borde avsnittet i denna artikeln om självbyggeri helt inkluderas i artikeln med det namnet? Yger 1 februari 2011 kl. 18.14 (CET)
replies: text: :Kanske är det så som du “känner i magen” att vinnarna (exempelvis Axel Dahlberg) bestämde historieskrivningen. Ändå har jag dämpad ner hans entusiasm när jag tog honom som en av mina källor. Under kapitlet “Trädgårdsstaden” i min källa “Levande stad” skriver han bl.a.: “hösten 1958 restes den åttatusende småstugan…” För honom var tydligen allt småhusbyggande en trädgårdsstad och så är det naturligtvis inte. Jag skriver även i artikeln att gränsen mellan trädgårdsstad och småstugeområdet är flytande (“diffus“). Norra Ängby kan vara ett gränsfall, men i så fall är Södra Ängby också ett gränsfall. Att gatunätet är “mjukare” i Södra Ängby beror på att terrängen är kuperad och den något “rakare” varianten i Norra Ängby inte gick att genomföra. Om vi drar definitionen för hård blir egentligen bara Enskede trädgårdsstad kvar och inte ens där fullföljdes ambitionen fullt ut. Tar vi med Norra Ängby, som till stora delar uppfördes genom självbyggeri och blev uppvisningsområde för utländska besökare, då tycker jag inte att det är fel att självbyggeri har fått ett avsnitt i artikeln. En viss bebyggelsemångfalt finns trots allt även i Norra Ängby. Självbyggarna uppförde självklart inte de offentliga bygganderna eller butiker, det gjorde staden och privata byggmästare.--Holger.Ellgaard 1 februari 2011 kl. 19.11 (CET)
replies: text: ::Dina artiklar har nu inspirerat mig att dra igång en arbetsgrupp inom Enskede hembygdsförening, med mål att åstadkomma en skrift till slutet av året. Arbetsgruppen kommer titta på byggnationen och planerna bakom småhusbyggena 1915-1930 med fokus på Enskededalen, där förutom olika planer vi också kommer titta på hur det var inom egna hemtanken fullt ut slog igenom. Jag hittade denna som delvis låg bakom det jag skrev innan. Och ditt material blir en utmärkt startpunkt att arbeta vidare med. Yger 3 februari 2011 kl. 14.33 (CET)
replies: text: :::Där ser man: Två själar - en tanke. Idag var jag nämligen ute i Enskededalen och tog nya fotografier på byggnader som hade ritads av bl.a. Gustaf Pettersson (han “fick” idag även en egen artikel av mig). Han stod för “stadsmuren” med flerbostadshus längs Kyrkogårdsgatan och för några dubbelhus längs Magnebergsvägen. Artikeln om Enskededalen är nu utökad och illustrerad. Hälsningar --Holger.Ellgaard 3 februari 2011 kl. 17.21 (CET)
replies: text: ::::Med de nya skrivningarna du lagt in under självbyggeri, tycker jag den är allt bättre balanserad. Ditt arbete underlättar mycket vårt framtagande av skriften (32 sid A5) vi planerar ha framme till december, då vi kan ta en hel del material (med korrekt attribuering) direkt från de de artiklarna du skapat sista tiden. Runt trädgårdstadsiden och arkitekterna bakom (och Enskede trädgårdstad) kommer vi knappast behöva göra mer än i denna artikel. Runt självbyggeri skulle jag vilja utveckla det du skriver och också föra in tankarna om koloniträdgårdar. Alla dessa saker verkar bubblat runt 1915-1925 för att strax efter fått den form vi sedan väl känner igen, från att från början varit långt ifrån självklar. För själva Enskededalen/Käringstan ser jag att nästan allt du skrivet är relevant, men lite mer detaljer kan behöva i den skrift vi tar fram (och det faktat att det var uppemot tre stadsplaner som las fram). Sedan är jag nyfiken på om det går att få fram mer (från stadsarkivet?) om hur planerna på hur de nyinkorporerade områdena kunde utnyttjas. Även dessa överordnade planer fick fastare form från runt 1930, men fanns det inte fler scenarior som diskuterades? Tex tillfarter och anpassing till det flygfält som aldrig blev av. Och fanns det planer som gick i papperskorgen när det bestämdes att köpa in Hammarby?Yger 3 februari 2011 kl. 19.28 (CET)
replies: text: :::::För ert arbete kan jag bara rekommendera Axel Dahlbergs kapitel ”Trädgårdsstaden” i boken ”Levande Stad” (finns i litteraturförteckningen). Kopplingen till koloniträdgårdar tycker jag är mycket intressant, det är på sätt och vis två sidor av samma mynt. Den ena sidan (trädgårdsstadens småhus) var huvudsakligen mannens domän, den andra sidan (koloniträdgården) var huvudsakligen kvinnans domän. Båda hade syskonparet Carl och Anna Lindhagen som ”föräldrar” och en liknande ideologisk bakgrund.

text: :::::Gällande självbyggeri skulle jag vilja veta om detta var ett typiskt stockholmskt fenomen eller om självbyggeri (lika organiserat som i Stockholm) även fanns i andra svenska städer eller t.o.m. utomlands. Jag är glad att jag kunde inspirera till fortsatt forskning! --Holger.Ellgaard 4 februari 2011 kl. 11.18 (CET)
replies: text: ::::::Instämmer till fullo, och med de rader du la in i dag tycker jag det samspelet/beroendet nu syns i artikeln på ett mycket bra sätt.Yger 4 februari 2011 kl. 12.04 (CET)
replies: text: :::::::Tack! --Holger.Ellgaard 4 februari 2011 kl. 14.34 (CET)
thread_title:  Gatuutformning 

message: Hej, Trevlig läsning, som vanligt! :) För att underlätta överblicken, så skulle jag föreslå att alla stycken som beskriver någorlunda kronologisk historik läggs under en ny huvudrubrik "Historik". Allt gott, /Urbourbo 1 februari 2011 kl. 16.08 (CET)
replies: text: Bättre så? --Holger.Ellgaard 1 februari 2011 kl. 16.33 (CET)
replies: text: :Jag har inte tagit mig igenom hela artikeln än, men är det inte fler stycken som skulle platsa under Historik? Allt gott, /Urbourbo 1 februari 2011 kl. 16.43 (CET)
replies: text: ::Alltid den svåra frågan: när börjar och när slutar historik? Föreslår att du läser färdigt. :-) --Holger.Ellgaard 1 februari 2011 kl. 16.57 (CET)
replies: text: ::: OK :) /Urbourbo 1 februari 2011 kl. 17.01 (CET)
thread_title:  Rubrikstruktur 

message: En rekommenderad artikel ...
#... saknar åtgärdsmallar. Inga åtgärdsmallar
#... ger sammanhang, se Wikipedia:Skriv ut det självklara. Framgår tydligt
#... täcker in det viktigaste inom området. Det täcks och mer därtill
#... har ett korrekt språk utan stav- eller grammatikfel. Språkligt korrekt såvitt jag kan se
#... ingår i wikistrukturen med wikilänkar, interwikilänkar och kategorier. Allt sådant finns
#... innehåller åtminstone en summarisk källförteckning. Väl källbelagd
#... har klarlagd upphovsrättsstatus för alla bilder som finns. En artikel helt utan bilder kan väljas till rekommenderad eller bra. Fylld med fina bilder med klarlags upphovsrättsstatus
Man ser hela tiden fram emot nästa Ellgaard-artikel, för de är alltid så välskrivna och intressanta och med en god blandning av gamla och nya bilder. Tycker att de borde tryckas i en bok, så fler får upp ögonen för dem, för även om de finns här att läsa för alla, så tror jag att det finns en målgrupp för stockholmiana som föredrar att läsa på papper (och är beredda att betala för det). Kanske vore nåt för projekt Stockholm och Wikimedia Sverige att satsa på inför Bokmässan eller nåt? Det vore ett bra sätt att visa upp det Wikipedia från sin bästa sida. En liten petitess bara: Det står i stycket "Självbyggeri i bild" "som de festa sakna", tror det ska vara flesta, men eftersom det är ett citat så vågar jag inte ändra på det, kanske bör ett sic! läggas in. Hur som helst, en mycket fin artikel! / Elinnea 13 februari 2011 kl. 10.48 (CET)
replies: text: Hjärtligt tack, Elinnea, för dina uppmuntrande och vänliga ord. Självklart skulle jag medverka i att utge de bästa stockholmsartiklarna i bokform. Men initiativet får komma från annat håll, det är ju en gigantisk apparat. Nackdelen med en bok är även att den inte går att förbättra efteråt. Det skall naturligtvis heta "som de flesta sakna" (jag är ibland lite ordblind). Hälsningar --Holger.Ellgaard 16 februari 2011 kl. 09.29 (CET)
thread_title:  Rekommenderad 

thread_title:  Utvald artikel 

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad  i minst tre veckor och
* fått minst fem utmärkt-röster och
* dessa utgör minst 2/3 av det totala antalet röster.Historiker 17 juli 2011 kl. 22.07 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. '
=== Trädgårdsstäder i Stockholm ===
Nominerad av Holger.Ellgaard 31 maj 2011 kl. 10.08 (CEST)
 
En viktig pusselbit i Stockholms stadsutveckling. Stabil sedan mars 2011. Borde så småningom ingå i utmärkta artikelserier "Stadsplanering i Stockholm".
;Stödjer för utmärkt
*Sjunnesson 10 juni 2011 kl. 16.58 (CEST) En välskriven, väl illustrerad och omfattande artikel. 
*--Mercurial 26 juni 2011 kl. 15.50 (CEST)
*AlphaZeta 5 juli 2011 kl. 12.24 (CEST) 
* Elinnea 12 juli 2011 kl. 19.39 (CEST) Rekommenderade artikeln i mars, tycker att det uppfyller kriterierna för utmärkta artiklar.
* Fernbom2 12 juli 2011 kl. 19.47 (CEST)
*Historiker 17 juli 2011 kl. 22.01 (CEST) En välskriven, uttömmande och bra illustrerad artikel. 
;Stödjer för bra
 
;Stödjer ej
 
;Diskussion
Artikeln är som vanligt, när det gäller Holgers alster, välskriven och skulle väl passa att ge ut som (del av) bok eller så. Min kommentar gäller alltså inte innehållet i sig, utan att jag själv när jag nu i tre månader specialstuderat (arbetsunderlag om detta och de fyra+två stadsplanerna för samma område här) tillkomsten av Enskededalen blivit allt mer tveksam till både om den faktiska tillblivelsehistorien och än mer begreppet trädgårdsstad inte blivit friserat i efterhand. Dvs jag ser Holger beskrivet begreppet (och historien) i enlighet med vad som är etablerat synsätt. Men jag skulle kunna tänka mig att om någon gjorde en fördjupad akademisk studie i ämnet de skulle finna att detta etablerade synsätt är en försköning mot hur det faktiskt gick till och hur begreppen användes vid tillblivelsen före 1925 (då begreppsapparat och historiebeskrivning fick dagens fasta form). Jag vet inte om detta är relevant för utvärderingen och inte ens om jag rent sakmässigt har fullt rätt, men vill ändå lyfta denna fråga.Yger 9 juni 2011 kl. 18.20 (CEST)ångrar mig.Yger 10 juni 2011 kl. 06.53 (CEST)   
replies: text: Hej Yger! Nu kan jag inte låta bli att kommentera ditt strykna diskussionsinlägg ändå ;-) Avvikande synsätt om Enskededalens tillkomst skulle man kunna fördjupa i samband med artikeln om Enskededalen. Till en början kunde det räcka med att nämna att det finns olika uppfattningar (med källor). F.ö. är det inte wp:s uppgift att vara domare eller att utföra en "fördjupad akademisk studie" utan bara att lyfta fram det som är känt. Men det är alltid intressant med nya rön. Hälsningar --Holger.Ellgaard 11 juni 2011 kl. 14.52 (CEST)
Enligt punkt 4 för kraven på en rekommenderad artikel skall artikeln ha "ett korrekt språk utan stav- eller grammatikfel". Tyvärr innehåller denna artikel stavfel/slarvfel, några meningsbyggnadsfel samt satsradningar. Imperto 23 juni 2011 kl. 12.44 (CEST)

text: Tacksam om du rättar till dem. Slarv är det dock inte utan en viss form av ordbildhet från min sida.--Holger.Ellgaard 25 juni 2011 kl. 15.26 (CEST)
replies: text: :Jag har gjort denna språkliga översyn. För övrigt bör de tryckta källorna stå i alfabetisk ordning efter författarens efternamn. Imperto 1 juli 2011 kl. 22.44 (CEST)
replies: text: ::Tack för hjälpen! Din nya synpunkt tycker jag är "byråkratiska petitesser"! Har du inget angående innehållet att komma med? --Holger.Ellgaard 4 juli 2011 kl. 11.40 (CEST)
replies: text: :::Jo. När jag läste artikeln slogs jag av att fokus, enligt min mening, ligger för mycket på arkitekters och beslutsfattares göranden och låtanden. Artikeln handlar mycket om vilka arkitekter som tillsattes, vilka beslut som togs i olika nämnder, besök av prominenta personer och hur trädgårdsstäderna planerades "uppifrån". Som läsare skulle jag, med tanke på artikelns titel, vilja veta betydligt mer om trädgårdsstaden i sig. Vilket eget inflytande hade de enskilda bosatta? Hur utformade de sina bostäder och trädgårdar? Hur kunde de enskilda ägarna hävda sig gentemot beslutsfattare, nämnder och myndigheter? Jag anser, att dessa "gräsrotsfrågor" bör framgå tydligare i artikeln. För övrigt förenklar en alfabetisk källförteckning för läsaren. Det tycker inte jag är en "petitess". Imperto 4 juli 2011 kl. 15.51 (CEST)
Intressanta synpunkter!
Man får komma ihåg att detta är en arkitektur/stadsplaneringsartikel och att vi rör oss i tiden från 1890-talet fram till 1930-talet. Beslut om stadsplaner och byggandet av t.ex. bostäder kom vid den tiden enbart “uppifrån” genom politiker, stadsingenjörer och arkitekter som nästan enbart bestod av män. Betr. trädgårdsstäderna  tillhandahöll Stockholms stad billig mark (genom tomträtt) och företag och/eller stad byggde eller lät bygga. Den enskildes inflytande över sitt hem kom i form av självbyggeri (som är utförligt beskrivet) men efter typritningar och strängt reglerat av staden. I trädgården skulle det helst finnas nyttoväxter, men det var självklart för de boende och en av anledningar för dem att flytta från stenstaden. Axel Dahlbergs kommentar talar för sig själv, han menade att ”självbyggaren slipper tänka, han skall bara arbeta, ty staden tänker för honom”.
De som flyttade ut från stenstaden och bosatte sig en trädgårdsstad eller ett småhusområde var nöjda med det och det fanns ingen anledning att  “hävda sig gentemot beslutsfattare, nämnder och myndigheter”. Att hävda sig mot myndigheter är självklart för oss idag men den kritiska inställningen mot beslutsfattare kom egentligen först efter andra världskriget och exempelvis med almstriden.
Jag tycker att “trädgårdsstaden i sig” är beskrivet i avsnitt “Bakgrund” och i huvudartikeln om trädgårdsstad. Det står även att den svenska trädgårdsstaden inte riktigt går att jämföra med den tyska eller engelska förebilden. Enligt min åsikt är Gamla Enskede den enda “riktiga” trädgårdsstaden i Stockholm. Alla andra är gränsfall. Men inte heller Gamla Enskede blev så som stadsplaneraren Per Olof Hallman hade tänkt sig från början. Här kan man säga att viss indirekt inflytelse an “gemene man” ledde till ändring av stadsplanen. Hallman hade nämligen tänkt sig betydligt fler radhus, men de var inte populära, då ritade han småhus istället.
Tyvärr berörs “gräsrotsfrågor” inte särskild i den litteratur som jag studerade kanske beroende på att det (bortsedd från finansiering och självbyggeri) inte fanns gräsrotsfrågor. Därför är artikeln om Trädgårdsstäder i Stockholm även en situationsbild av tiden.
Gällande "byråkratiska petitesser" menar jag att en del användare i sv:WP mer och mer fokuserar på yttre formfrågor med en massa "skall" och "bör". Hur webbkällor, noter och litteraturlistor skall skrivas är ibland viktigare än själva artikelns innehåll. Därför reagerade lite sur. Det kan lätt leda till att lusten att skriva avtar och att nybörjare tröttnar direkt. Men varje artikel skall naturligtvis vara fri från skrivfel.--Holger.Ellgaard 5 juli 2011 kl. 11.34 (CEST)
----
</div>
thread_title: Antagen till utmärkt

message: Nominerad av Holger.Ellgaard 31 maj 2011 kl. 10.08 (CEST)
 
En viktig pusselbit i Stockholms stadsutveckling. Stabil sedan mars 2011. Borde så småningom ingå i utmärkta artikelserier "Stadsplanering i Stockholm".
;Stödjer för utmärkt
*Sjunnesson 10 juni 2011 kl. 16.58 (CEST) En välskriven, väl illustrerad och omfattande artikel. 
*--Mercurial 26 juni 2011 kl. 15.50 (CEST)
*AlphaZeta 5 juli 2011 kl. 12.24 (CEST) 
* Elinnea 12 juli 2011 kl. 19.39 (CEST) Rekommenderade artikeln i mars, tycker att det uppfyller kriterierna för utmärkta artiklar.
* Fernbom2 12 juli 2011 kl. 19.47 (CEST)
*Historiker 17 juli 2011 kl. 22.01 (CEST) En välskriven, uttömmande och bra illustrerad artikel. 
;Stödjer för bra
 
;Stödjer ej
 
;Diskussion
Artikeln är som vanligt, när det gäller Holgers alster, välskriven och skulle väl passa att ge ut som (del av) bok eller så. Min kommentar gäller alltså inte innehållet i sig, utan att jag själv när jag nu i tre månader specialstuderat (arbetsunderlag om detta och de fyra+två stadsplanerna för samma område här) tillkomsten av Enskededalen blivit allt mer tveksam till både om den faktiska tillblivelsehistorien och än mer begreppet trädgårdsstad inte blivit friserat i efterhand. Dvs jag ser Holger beskrivet begreppet (och historien) i enlighet med vad som är etablerat synsätt. Men jag skulle kunna tänka mig att om någon gjorde en fördjupad akademisk studie i ämnet de skulle finna att detta etablerade synsätt är en försköning mot hur det faktiskt gick till och hur begreppen användes vid tillblivelsen före 1925 (då begreppsapparat och historiebeskrivning fick dagens fasta form). Jag vet inte om detta är relevant för utvärderingen och inte ens om jag rent sakmässigt har fullt rätt, men vill ändå lyfta denna fråga.Yger 9 juni 2011 kl. 18.20 (CEST)ångrar mig.Yger 10 juni 2011 kl. 06.53 (CEST)   
replies: text: Hej Yger! Nu kan jag inte låta bli att kommentera ditt strykna diskussionsinlägg ändå ;-) Avvikande synsätt om Enskededalens tillkomst skulle man kunna fördjupa i samband med artikeln om Enskededalen. Till en början kunde det räcka med att nämna att det finns olika uppfattningar (med källor). F.ö. är det inte wp:s uppgift att vara domare eller att utföra en "fördjupad akademisk studie" utan bara att lyfta fram det som är känt. Men det är alltid intressant med nya rön. Hälsningar --Holger.Ellgaard 11 juni 2011 kl. 14.52 (CEST)
Enligt punkt 4 för kraven på en rekommenderad artikel skall artikeln ha "ett korrekt språk utan stav- eller grammatikfel". Tyvärr innehåller denna artikel stavfel/slarvfel, några meningsbyggnadsfel samt satsradningar. Imperto 23 juni 2011 kl. 12.44 (CEST)

text: Tacksam om du rättar till dem. Slarv är det dock inte utan en viss form av ordbildhet från min sida.--Holger.Ellgaard 25 juni 2011 kl. 15.26 (CEST)
replies: text: :Jag har gjort denna språkliga översyn. För övrigt bör de tryckta källorna stå i alfabetisk ordning efter författarens efternamn. Imperto 1 juli 2011 kl. 22.44 (CEST)
replies: text: ::Tack för hjälpen! Din nya synpunkt tycker jag är "byråkratiska petitesser"! Har du inget angående innehållet att komma med? --Holger.Ellgaard 4 juli 2011 kl. 11.40 (CEST)
replies: text: :::Jo. När jag läste artikeln slogs jag av att fokus, enligt min mening, ligger för mycket på arkitekters och beslutsfattares göranden och låtanden. Artikeln handlar mycket om vilka arkitekter som tillsattes, vilka beslut som togs i olika nämnder, besök av prominenta personer och hur trädgårdsstäderna planerades "uppifrån". Som läsare skulle jag, med tanke på artikelns titel, vilja veta betydligt mer om trädgårdsstaden i sig. Vilket eget inflytande hade de enskilda bosatta? Hur utformade de sina bostäder och trädgårdar? Hur kunde de enskilda ägarna hävda sig gentemot beslutsfattare, nämnder och myndigheter? Jag anser, att dessa "gräsrotsfrågor" bör framgå tydligare i artikeln. För övrigt förenklar en alfabetisk källförteckning för läsaren. Det tycker inte jag är en "petitess". Imperto 4 juli 2011 kl. 15.51 (CEST)
Intressanta synpunkter!
Man får komma ihåg att detta är en arkitektur/stadsplaneringsartikel och att vi rör oss i tiden från 1890-talet fram till 1930-talet. Beslut om stadsplaner och byggandet av t.ex. bostäder kom vid den tiden enbart “uppifrån” genom politiker, stadsingenjörer och arkitekter som nästan enbart bestod av män. Betr. trädgårdsstäderna  tillhandahöll Stockholms stad billig mark (genom tomträtt) och företag och/eller stad byggde eller lät bygga. Den enskildes inflytande över sitt hem kom i form av självbyggeri (som är utförligt beskrivet) men efter typritningar och strängt reglerat av staden. I trädgården skulle det helst finnas nyttoväxter, men det var självklart för de boende och en av anledningar för dem att flytta från stenstaden. Axel Dahlbergs kommentar talar för sig själv, han menade att ”självbyggaren slipper tänka, han skall bara arbeta, ty staden tänker för honom”.
De som flyttade ut från stenstaden och bosatte sig en trädgårdsstad eller ett småhusområde var nöjda med det och det fanns ingen anledning att  “hävda sig gentemot beslutsfattare, nämnder och myndigheter”. Att hävda sig mot myndigheter är självklart för oss idag men den kritiska inställningen mot beslutsfattare kom egentligen först efter andra världskriget och exempelvis med almstriden.
Jag tycker att “trädgårdsstaden i sig” är beskrivet i avsnitt “Bakgrund” och i huvudartikeln om trädgårdsstad. Det står även att den svenska trädgårdsstaden inte riktigt går att jämföra med den tyska eller engelska förebilden. Enligt min åsikt är Gamla Enskede den enda “riktiga” trädgårdsstaden i Stockholm. Alla andra är gränsfall. Men inte heller Gamla Enskede blev så som stadsplaneraren Per Olof Hallman hade tänkt sig från början. Här kan man säga att viss indirekt inflytelse an “gemene man” ledde till ändring av stadsplanen. Hallman hade nämligen tänkt sig betydligt fler radhus, men de var inte populära, då ritade han småhus istället.
Tyvärr berörs “gräsrotsfrågor” inte särskild i den litteratur som jag studerade kanske beroende på att det (bortsedd från finansiering och självbyggeri) inte fanns gräsrotsfrågor. Därför är artikeln om Trädgårdsstäder i Stockholm även en situationsbild av tiden.
Gällande "byråkratiska petitesser" menar jag att en del användare i sv:WP mer och mer fokuserar på yttre formfrågor med en massa "skall" och "bör". Hur webbkällor, noter och litteraturlistor skall skrivas är ibland viktigare än själva artikelns innehåll. Därför reagerade lite sur. Det kan lätt leda till att lusten att skriva avtar och att nybörjare tröttnar direkt. Men varje artikel skall naturligtvis vara fri från skrivfel.--Holger.Ellgaard 5 juli 2011 kl. 11.34 (CEST)
----
</div>
thread_title:  [[Trädgårdsstäder i Stockholm]] 

message: Artikeln Trädgårdsstäder i Stockholm planeras visas i rutan "Utmärkt artikel" på huvudsidan 18-19 september. Kolla gärna upp sammanfattningen, så att den ser seriös och inbjudande ut.
BoivieBot 7 september 2011 kl. 02.46 (CEST)
thread_title: Huvudsida

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Trädgårdsstäder i Stockholm. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130210052434/http://www.byggnadsvard.se/byggnadskultur/ett-eget-hem-p%C3%A5-fri-grund till http://www.byggnadsvard.se/byggnadskultur/ett-eget-hem-p%C3%A5-fri-grund
*Lade  till http://www.stadsmuseum.stockholm.se/kma.php?kategori=58&sprak=svenska
*Lade  till http://www.nockebyhov.eu/?pID=history_article_smastugornashistoria
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 29 maj 2017 kl. 13.36 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 5 externa länkar på Trädgårdsstäder i Stockholm. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130928220802/http://www.stadsmuseum.stockholm.se/kma.php?kategori=57&sprak=svenska till http://www.stadsmuseum.stockholm.se/kma.php?kategori=57&sprak=svenska
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130928231142/http://www.stadsmuseum.stockholm.se/kma.php?kategori=58&sprak=svenska till http://www.stadsmuseum.stockholm.se/kma.php?kategori=58&sprak=svenska
*Lade till arkiv https://archive.is/20120525134052/http://www.nockebyhov.eu/?pID=history_article_smastugornashistoria till http://www.nockebyhov.eu/?pID=history_article_smastugornashistoria
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20131214012047/http://www.micral.se/miljonprogrammet/Miljonprogrammet.pdf till http://www.micral.se/miljonprogrammet/Miljonprogrammet.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20111008052857/http://www.stadsmuseum.stockholm.se/kma.php?kategori=5&sprak=svenska till http://www.stadsmuseum.stockholm.se/kma.php?kategori=5&sprak=svenska
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 31 juli 2017 kl. 04.54 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Är det verkligen rätt årtal i den här meningen? Stockholms trädgårdsstäders historia började den 30 mars 2017
Bonne1978
replies: text: Verkade vara klotter --I99pema (diskussion) 19 september 2017 kl. 14.22 (CEST)
thread_title: Fel årtal?

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Trädgårdsstäder i Stockholm. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130210052434/http://www.byggnadsvard.se/byggnadskultur/ett-eget-hem-p%C3%A5-fri-grund till http://www.byggnadsvard.se/byggnadskultur/ett-eget-hem-p%C3%A5-fri-grund
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 16 september 2018 kl. 13.12 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: I tredje stycket i ingressen står det "Södra Ängby betraktas som Stockholms sista av fastighetskontoret planlagda trädgårdsstad."
Jag antar att det är Norra Ängby som avses.
Mvh Pacarazzi (diskussion) 18 september 2018 kl. 13.12 (CEST)
thread_title:  Norra Ängby istf Södra? 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Trädgårdsstäder i Stockholm. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130210052434/http://www.byggnadsvard.se/byggnadskultur/ett-eget-hem-p%C3%A5-fri-grund till http://www.byggnadsvard.se/byggnadskultur/ett-eget-hem-p%C3%A5-fri-grund
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 13 april 2019 kl. 16.58 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade