Diskussion:Tornedalingar

message: Tornedalingarna utgör en språklig och därmed kulturell minoritet i Sverige, inte etnisk, vilket inte helelr nämns i riksdagens beslut. Viktigt att påpeka.
Jag själv som är till hälften Tornedaling, skulle vilja påpeka att Tornedalingar inte är etniska svenskar. Alltså inte svenskar överhuvudtaget egentligen! Tornedalingarna/finnar har bott där dom bor nu sen år 1000, senare fram emot 1800-talet bestämde sig svenskarna för att försvenska Tornedalen, då Finland sagt att det är lika bra ni ger den finsktalande delen av Sverige till oss. Då skyndade sig Sveriges regering med en försvenskning. före det hade de inte ens sett en svensk. Jag ber om ursäkt men Tornedalingar är inte svenskar. På pappret kanske, men i blodet hör dom till de finsk-ugriska folken! Tex Samer, Kareler eller Vepser.
Mvh Isac
thread_title: etnisk minoritet?

message: Tornedalingar är svenskar som har tornedalsfinska som modersmål. //213.88.239.203 26 november 2004 kl.22.50 (CET)
replies: text: Tillägget under stub-markeringen må vara en korrekt definition i politiskt hänseende, men det är en aning problematiskt med tanke på att mycket få i de yngre generationerna har tornedalsfinska som modersmål. Striden om vem som är "äkta tornedaling" är överhuvudtaget ganska olustig, eftersom vissa definitioner - som denna - utesluter stora delar av Tornedalens befolkning, alltså t.o.m. sådana som har rötter i området sedan många hundra år. // Tysen 26 november 2004 kl.23.16 (CET)
replies: text: :Jag flyttade ut redigeringen hit eftersom jag tycker det strider med de uppgifter som arkeologen Evert Baudou kommenterar i "Norrlands forntid" och redigeraren lämnar ingen hänvisning. Det kan hända att sydskandinaviska grupper så tidigt som 1000-talet immigrerade, men då kan vi inte prata om "svensk", eller kan vi?
Tornedalsfinskan är på utdöende, då den yngre generationen ej tillämpar talspråket i lika hög grad som den äldre. Det är synd att ett språk försvinner alltmer, men det har vi själv att skylla på, då vi talar till barnen på svenska. Enligt min mening kan inte Tornedalsfinskan eller Meänkieli avgränsas regionalt, då den talas från Karesuando i norr till Kalix i söder, från strax väster om Gällivare och österut till finska gränsen. Det finns också vissa förgreningar inne i Finland nära gränsen. Vi har försökt att lära barnen finska och ett visst mått av tacksamhet har vi mottagit av dom.John Josefssons kommentar 30 april 2005
Tillägg av John Josefsson datum som ovan: Enligt hörsägen har Meänkilei sitt ursprung från gammelfinskan som talades i Finland för flera hundra år sedan, detta från säkra källor.
Formuleringarna om "själens fingeravtryck" är kanske lite kul. Men det passar absolut inte i en encyklopedisk text. Jag tar bort det.
/Simon
----
I veckan hade SvD en artikel om språkpolitiken i Norrbotten, den kan läsas under tre månader på . Thuresson  ✎ 30 april 2005 kl.10.29 (CEST)
Det borde framgå att tornedalingar liksom andra folkgrupper har en egen mytologi som finns att läsa i bl a de isländska sagorna. Tysen korrigerar om man hävdar en existerande kulturmytologi, något som har stor betydelse för gruppens självuppfattning. God balans är enligt min mening att redovisa faktiska omständigheter. --järvibo 11 augusti 2006 kl. 12.35 (CEST)

text: Det som står där nu är fullt tillräckligt. "Existerande kulturmytologi"? Denna mytologi, härrörande från islänningasagorna, har ingen på allvar kopplat till just den tornedalsfinska befolkningsgruppen, förrän det under de senaste 10-15 åren blev aktuellt att skapa en egen etnisk identitet med tillhörande mytologi, främst för att hävda rättigheter gentemot samerna. Det är sålunda en mycket färsk koppling som är starkt knuten till en bestämd politisk agenda. Vi har haft långa redigeringskrig med albannationalister här på wikipedia som försökt koppla allt och alla till den albanska etniciteten. Det här är inte mycket bättre. // Tysen 11 augusti 2006 kl. 14.13 (CEST)
Tysen är dåligt påläst. Kväner och den mytologi/sagotradition som denna term omgärdas av kopplades med tornedalingar redan under 1800-talet och jag vill minnas även tidigare. Men soms sagt, just inget tilläts komma med i historieböckerna som vi läste i grundskolan. Samernas mytologi fick något bättre utrymme. Mycket om kväner kan du läsa i t ex Kyösti Julku Kvänland, men även t ex av Vilkuna, Vahtola etc och i Nordisk familjebok från början av 1900-talet (ganska mycket). Jag har tyvärr inte läst om albannationalisterna och hävdar mig inte vara kvän, men inte är diskussionen om kväner något som har att göra med nationalism - snarare då motsatsen. Men väldigt mycket med hur minortieteterna i Sverige presenterades för majoriteten och för dem själva. Med dylika svepande generaliseringar om albannationalister gör sig itne Wikipedias redigerare uppslagsverket rättvisa, som i övrigt tycks vara ganska bra. Alla etniska termer har dock att göra med modern/historisk politik. Om Tysen tror att han/hon är neutral i dessa frågor beror det på att han/hon inte är påläst i ämnet. Intressant är att jämföra hur Tysen beskriver kväner med hur Nordisk familjebok beskrev kvänerna på sin tid.--järvibo 11 augusti 2006 kl. 14.33 (CEST)
thread_title: vilka är Tornedalingar?

message: Kväner och frånvaron av mytologi om kvänerna kan mycket väl jämföras med den svenska vurmen för vikingar som man började omhulda under 1800-talet, trots att befolkningsgruppen kanske aldrig existerat. Kvänerna har dock bevisligen existerat och gör det så än idag. Fram till 1800-talet hade knappt någon hört talas om vikingar och än idag vet vi knappt om termen existerat under samtiden när de härjade.  Än idag finns det dock åtskilliga museer med inslag om vikingar och renodlade vikingamuseer med båtar, hjälmar och hela rekvisitan av nationalsymboler. Dessa så kallat hjältemodiga vikingar/krigare/pirater/våldsverkare/rövarband som svenskarna med stolhet är ättlingar av. Detta framhölls och görs så framgent i svenska historieböcker, litteratur, mytologi, poesi etc. Men övrig mytologi undanhölls för det mesta från historieböckerna, däribland mytologin/sagorna om kvänerna. Man behöver inte identifiera sig med kväner för att förstå att dessa myter skulle förstärkt den kollektiva identiteten hos tornedalingarna. (Inte hade nationalismen bara negativa följdeffekter, mycket var bra för Sverige och för många svenskar, under den tiden, men ej för alla svenska medborgare.) Istället fick tornedalingar och andra grupper läsa om de mytiska vikingarna i Mälardalen som dödade och härjade vilt i Österled. Man började föreställa sig att alla stordåd bara skedde i Mälardalen och att man själv saknade en stor historia. Alla som var något stort och hade en stor historia bodde i södra Sverige (utom Laestadius). Det fick man lära sig i skolan. Jämför Halleberg, Hunneberg, Ätran, Nätran, Niskan och Vissan, som vi så noggrant fick oss inpräntat och som blev stora besvikelser när vi fick med egna ögon se deras förmenta storhet: under 1970-talet var de större avloppsdiken, men numera rena men små strömmar. Dessa åar, bäckar och kullar som Norrlänningarna har i 100-tal, men som vi inte fick läsa om med samma noggrannhet.--järvibo 11 augusti 2006 kl. 21.04 (CEST)
thread_title:  Varför myter är viktiga i historieböckerna 

message: i första hand är det väl alla som bor i Tornedalen..på svenska och finska sidan av älven. 
För att ge människor möjlighet att skaffa sig en ny gemensam identitet så har ett symboliskt land skapats, nämligen Meänmaa och detta land administreras av en ideell förening vid namn Meänmaan-Tinkerit och alla som bor i Meänmaa, i de 10 gränskommunerna, alla utflyttade och deras ättlingar kan bli medlemmar och kalla sig för meänmaalaiset, en 'storfamilj' i vardande.
Det finns nämligen mer än Meänkieli som binder oss samman. Meänmaa har skaffat sig en egen flagga Meänmaan-Flaku som kan kopieras in i de artiklar som tydliggör att flaggan är för båda sidor av Torneälven dvs för oss meänmaalaiset. Den kan också kallas Tornedalens flagga.
Med hälsning
hw/Meänmaan-Tinkerit
Flaggan finns här:
thread_title:  Tornedaling hit, tornedaling dit.. 

message: Kan ingen skriva artiklar om Walter Korpi och Hilja Byström så att alla tornedalingar kan länkas till artiklar?
-----------
thread_title:  Artiklar efterlyses 

message: Undrar var uppgifterna om tornedalisk mattradition kommer från? Uppgiften om Kalakukko ser jag som direkt felaktig och har därför avlägsnat den. Detta baserat på egen erfarenhet. Mina rötter är nämligen en mix av Tornedalen och Savolax regionen. Kalakukko känner jag till på grund av mina rötter i Savolaxtrakten. Ingen tornedaling jag någonsin mött eller släkting från regionen har hört talas om Kalakukko överhuvudtaget. Vissa har till och med hävdat att något sådant inte skulle finnas överhuvudtaget, eftersom de själva aldrig hört talas om maträtten. Det rör sig bland annat om personer som varit väldigt aktiva innom STRT som aldrig hört talas om Kalakukko, jag tycker att dessa borde ha koll. Jag ifrågasätter var uppgiften kommer ifrån och varför det hävdas att det skulle vara en fiskpalt? Kalakukko är ett bröd och finns främst i savolaxtrakterna i Finland.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------
Både historiska referenser och populärkulturella exempel på mattraditionen går att hitta i Björn Ylipääs bok "Smak av Norrsken". 
Då Björn mottagit många utmärkelser för sin matlagning och i den liksom i boken betonar sitt kulturarv anser jag han kunna betraktas som ett av potentiellt flera goda exempel.
Föreställer mig att denna bok i kombination med andra likvärdiga verk borde kunna skapa en grund utifrån vilken ett avsnitt skulle kunna skapas.
En beskrivning av boken, hämtad från Bokus 2021-12-02:.
"Kan man smaka på norrskenet?
Björn Ylipää tar med er på sin resa hur hans norrsken smakar. Boken är en matresa med recept och konstnärliga matbilder knutna till berättelser. Berättandet har ett existentiellt anslag kryddat med Tornedalsk berättartradition och hemlängtan. En resa bort men också hem. Från de djupaste skogarna norr om polcirkeln där snön färgas röd till gastronomins högborg Måltidens hus i Grythyttan. Och ända ner i den röda myllans terroir på en vingård i Sydafrika. Smakresan tar oss även in i de innersta tankarna med tvivlet, ångesten, skulden, kärleken och kreativiteten och hur den smakar.
Björn Ylipää Den fd. skogsarbetaren, buessångaren och pizzabagaren som lämnade Tornedalen och Pajala för nya utmaningar söderut. Studierna vid Restauranghögskolan i Grythyttan blev något av en kulturchock men gav även gnistan till att starta ett företag som han driver idag tillsammans med sin fru Lena Ylipää Abrahamsson och Jenny Black. Företaget bygger på storytelling by food och har haft uppdrag från de djupaste gruvnivåerna hos LKAB till House of Sweden i Washigton DC. Han har emottagit flera olika utmärkelser bl.a. Sveriges Bästa bords stipendium, Stiftelsen Åke Johanssons stipendium och Diplom från Skåneländska Gastronomiska Akademin. Björn är även utsedd till Pajala Ambassadör och ambassadör för Mathantverk Eldrimner."
Roronshi (diskussion) 2 december 2021 kl. 13.36 (CET)Roronshi
thread_title: Tornedalisk mattradition

message: Inom minoriteten förs mycket diskussioner, av min egen erfarenhet som del av minoriteten, kring statens agerande under början av 1900-talet och framåt.
Många är berättelserna om arbetsstugorna, språkresor till Stockholm för att lära Tornedalingar svenska och svenskhet, skallmätningar och tvångskastreringar.
Förbud mot att prata det egna språket i skolorna fastän om man först stött på svenska överhuvudtaget, mer än i förbifarten, före man började i skolan.
Straffen från läroväsendet om man talade Meänkieli, skammen hos många att tillhöra minoriteten från 1950-talet och framåt och effekterna detta hade gentemot
vidareförandet av Meänkieli till efterföljande generationer. Det ska enligt hörsägen varit så att staten betalade ut en mindre summa pengar för att ersätta de som tvångskastrerat, dock tog mycket få emot detta då man ansåg att agerandet hade varit fullständigt oförlåtligt och inte möjligt att reparera genom monetär ersättning. Källor som kan styrka statens ingripanden och måhända en indikation på hur minoriteten mottog alltsammans borde finnas att läsa bland dokument begravda i statsväsendets arkiv.
Rennäringslagstiftningens effekter gentemot renhållningen hos minoriteten. Konsekvenserna som kom ur hur markområden i tidigare gemensamma bruksområden kom att fördelas till
privata ägorätter genom en idé om klass ("staking" förfaranden likt de som genomfördes i västra USA). Om din gård var en viss storlek så fick du möjlighet att köpa ytterligare mark för 
närapå ingenting, desto större gård desto mer kunde du köpa till skänkespriser från staten. Konsekvenserna detta hade gentemot tidigare levnadsstrategier som inkluderar jakt och fiske, skogsbruk, djurhushållning och mindre jordbruk. Källor som kan styrka statens ingripanden i detta borde finnas i begravt i statsväsendets arkiv.
Positiva insatser från statens sida kan i sammanhanget betraktas ha kommit ur en del socialdemokratiska insatser som tog folk från dåliga levnadsförhållanden till klart bättre sådana. Per-Albin torpet kan beskrivas utgöra ett tydligt exempel på detta.
Roronshi (diskussion) 30 november 2021 kl. 13.28 (CET)Roronshi
replies: text: Ja, den delen av historien är väldigt eftersatt i vår artikel. Jag tror det finns tillräckligt för Wikipediafullgoda källor i tidningar och böcker för att förstärka artikeln avsevärt, utan att tvingas till "statsväsendets arkiv". LittleGun (diskussion) 30 november 2021 kl. 13.56 (CET)
replies: text: : Arkiven är problematiska för att de är primärkällor: det är en konst att tolka dem och dra slutsatser ur exempel. Förhoppningsvis har någon forskat kring detta – jag är förvånad om ingen gjort det. Förhoppningsvis finns akademisk forskning och inte bara populärvetenskapliga debattinlägg. –LPfi (diskussion) 30 november 2021 kl. 17.41 (CET)
replies: text: ::Sannings- och försoningskommissionen för tornedalingar, lantalaiset och kväner kommer börja producera resultat under 2022 så det är något att se fram emot. /Portunes (disk) 30 november 2021 kl. 18.05 (CET)
replies: text: ::: Fint! –LPfi (diskussion) 30 november 2021 kl. 18.18 (CET)
thread_title:  Tornedalingarna, staten och det rasbiologiska instituten under från 1921 och framåt.