Diskussion:Finland under efterkrigstiden

message: Jag tycker det är märkligt att ha 1944-1982 som tidsmässig avgränsning för en artikel om Finland under efterkrigstiden, och klassificiera hela perioden 1982-2007 som "nutid". Vad jag kan förstå är motivet till att använda 1982 som brytpunkt, att Kekkonens långa presidenttid då slutade. Jag tycker att detta är ett mycket tveksamt val i relation till artikelns namn; jag har aldrig stött på något annat sammanhang där "efterkrigstiden" anses ha slutat 1982. Det naturliga valet om man vill koppla vissa skeenden i artikeln till den övergripande öst-västkonflikten är att sträcka sig till 1989, och då kanske överväga att använda rubriken "Finland under kalla kriget". Att använda presidentskiften som indelningsgrund för tidsperioden leder väl än mer till en "övertyngd" av politik i artikeln.Tomas e 22 juli 2007 kl. 15.30 (CEST)
replies: text: Wilhelm Agrell berättar i en bok hur man i början av 1960-talet ansåg att kalla kriget var ett passerat skede i historien. Indelningar i perioder är alltid godtyckliga, man kan lika gärna hävda att Finlands efterkrigstid upphörde i slutet av 1960-talet när utrikespolitiken förändrades. Jag förstår inte hur man kan anse att det finns en övertyngd av finländsk politik i artikeln, när artikeln handlar om just det: "Den här artikeln behandlar Finlands politik 1944 - 1982. " Thuresson 22 juli 2007 kl. 15.43 (CEST)
replies: text: :Artiklen heter "Finland under efterkrigstiden", inte "Finlands politik 1945-1982", och ingår i en kronologisk serie av artiklar om Finlands historia. Övertyngden av politik är konstaterad mot denna bakgrund, inte mot artiklens inledande mening, och jag uppfattar att detta var det som gjorde att den ratades i omröstningen till urvald. Jag tycker att det är klart överdrivet och missvisande påstående att varje form av indelning av period är godtycklig, och antar att Agrells poäng var "ack så fel man fick" när spänningen åter ökade under 1970-talet. Indelningen efter namngivna, övergripande historiska skeenden eller epoker syftar rimligtvis till att ge sammanhang och underlätta någon form av förståelse, emedan etiketter som "andra världskriget" och "efterkrigstiden" genast förmedlar ett visst sammanhang åt mången informationssökare och encyklopediläsare. Som sådana sorteringsfack eller pedagogiska knep har de självfallet drag av konventioner, och är inte oföränderliga (särskilt inte när det gäller relativt nutida historia). Fortfarande är det så att endast Kekkonens avgång har motiverat 1982 som brytpunkt, och utgör skillnaden mot 1983. Om man håller fast vid den indelningsgrunden är beteckningarna "19xx-1982" eller "under Kekkonen" de enda riktigt invändningsfria beteckningarna. Tomas e 1 augusti 2007 kl. 19.38 (CEST)
thread_title: Tidsmässig avgränsning

message: Resultatet av nomineringen blev att artikeln ska kompletteras enligt diskussionen./Ronny 15 juli 2007 kl. 20.40 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Finland under efterkrigstiden
*Nominerad av  [ JIESDEO ] B D 6 juli 2007 kl. 12.25 (CEST)
*Motivering: Från Wikipedia:Artiklar i väntan på nominering. Ger en bra översikt av denna epok i Finlands historia med många noter. Vissa underartiklar skulle däremot behöva skapas.
*Riktlinjer för röstning.
Stödjer för utmärkt
*Ace90 6 juli 2007 kl. 13.49 (CEST) Har länge gillat denna artikel, bra disposition Väntar med att rösta tills namnfrågan är utredd
#AndersG 6 juli 2007 kl. 14.24 (CEST) Håller med. En bra, neutral artikel
#D.O.G. 13 juli 2007 kl. 23.34 (CEST) Bra initiativ att skriva om Finlands moderna historia, med möjlighet att skapa flera nya artiklar om viktiga händelser under denna tid
Stödjer för läsvärd, men inte utmärkt
#Kevin123 13 juli 2007 kl. 23.19 (CEST)
Stödjer ej
# /Ronny 15 juli 2007 kl. 15.01 (CEST) enl. diskussion
Diskussion
Hade titeln varit Finlands utrikespolitik under efterkrigstiden hade det stämt bättre med artikelinnehållet. Resten, som utveckling inom industri, vetenskap, kultur, befolkning, språk etc. antyds bara. /rrohdin 9 juli 2007 kl. 22.35 (CEST)
replies: text: När artikeln skapades hade den ett mer rättvisande namn. Artikelns namn har senare ändrats av okänd anledning. Thuresson 9 juli 2007 kl. 22.43 (CEST)
replies: text: :Kanske "Finlands efterkrigspolitik" hade varit mer passande? /Ronny 9 juli 2007 kl. 23.19 (CEST)
replies: text: ::Jag har flyttat artikeln efter Ronnys förslag. Redirecten kan möjligen vara kvar ändå, om den inte görs om till riktig artikel om det artikeln ska handla om. /Grillo 10 juli 2007 kl. 17.14 (CEST)
replies: text: :::Jag tycker att flytten var en dålig idé. Artikeln ingick i en serie om Finlands historia, och nu saknas en del av den serien. Om det saknas sektioner i artikeln är det bättre att lägga till dem som stubavsnitt och behålla det ursprungliga namnet, kanske avbryta omröstningen. Det behövs ju en artikel om Finlands historia 1944-1982. --Ace90 14 juli 2007 kl. 13.44 (CEST)
replies: text: ::::Håller med. --Migro 14 juli 2007 kl. 13.46 (CEST)
replies: text: :::::Jag flyttade nu igen tillbaka artikeln till Finland under efterkrigstiden. De ämnen som Rrhodin nämner står det rätt mycket om i huvudartikeln Finland, men om någon tycker att de borde ingå även här, skapa stubavsnitt. --Ace90 14 juli 2007 kl. 13.50 (CEST)

text: ::::Jag inser inte riktigt vad det var för fel med flytten, som i denna diskussion kändes som ett namn som avspeglar innehållet bättre. Det nuvarande namnet i artikelserien kan ju ändå kvarstå om det känns bättre. Om nu argumentet är angeläget med att ha en efterkrigsavrundning som ingår i en serie om krig bör väl inte detta blandas med finlands allmänna historia?/Ronny 15 juli 2007 kl. 10.03 (CEST)
(börjar till vänster) Finlands efterkrigstida historia handlar till stor del om den politiska balanseringen mellan öst och väst. Några större dramatiska händelser som inte var politiska skedde helt enkelt inte under tidsperioden. Socialt var kanske de största händelserna ungdomsoroligheterna 1968 och att öl fick säljas i matbutiker. Ekonomin växte också starkt, men ekonomihistoria har inte behandlats särskilt mycket i andra historieartiklar heller. Finlands historia efter 1945 handlar helt enkelt om politik och detta lär man också ut i finska skolor. --Migro 15 juli 2007 kl. 11.46 (CEST)

text: Det som Migro säger är ju sant, men framfört allt så blir det ju väldigt krångligt att skapa en artikel om politiken 1945-82 och en annan om all annan historia 1945-82. Bättre då att all historia behandlas i samma artikel. Man ska väl inte välja en artikels namn efter innehållet, det är väl vettigare att dela upp ämnet på ett förnuftigt sätt och sedan fylla ut artiklarna? --Ace90 15 juli 2007 kl. 14.37 (CEST)
replies: text: :Det är väl iofs en mer praktisk fråga om man ska göra om titeln efter artikeln eller som föreslagit – göra om innehållet efter titeln. Huvudsaken är ju att innehåll och titel matchar varandra, under förutsättning att båda är relevanta. Hur som helst...om vi nu, som det verkar, har svängt över till att anpassa artikeln efter nuvarande titel – så är ju ribban höjd till en nivå där artikeln bör kompletteras en del och då är det lika bra att vi skjuter upp denna nominering. /Ronny 15 juli 2007 kl. 14.59 (CEST)
replies: text: ::Ja, jag håller med om att nomineringen kunde avbrytas (se ovan). --Ace90 15 juli 2007 kl. 20.11 (CEST)
replies: text: :::Avbryter nominering för uppdatering
</div>
thread_title: Avbruten nominering

message: Denna artikel uppfyller egentligen kraven för utmärkt, dess brist är att den fokuserar på politisk historia. Åtminstone en bra artikel, kanske kunde läsvärd vara aktuellt? --Ace90 26 augusti 2008 kl. 20.38 (CEST)
thread_title:  Markerad som bra artikel 

message: Resultatet av nomineringen blev "ej antagen" enligt de vägledande kriterierna:
* Har efter minst fyra veckor inte blivit antagen.Ace90 22 juni 2010 kl. 17.36 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
=== Finland under efterkrigstiden ===
Nominerad av Ace90 17 maj 2010 kl. 08.29 (CEST)
 
Jag brukar inte åternominera artiklar som inte har förbättrats väsentligt, men i det här fallet gör jag ett undantag. Denna artikel har fina litteraturkällor, som hänvisas till i noter, samt en mycket läsarvänlig och ändamålsenlig struktur. Den är också välskriven. Orsaken att den inte antogs förra gången är att den främst behandlar ekonomi och politik, men det är också så jag alltid har sett ämnet behandlas i litteratur. Jag tycker allstå att artikeln åtminstone kan bli bra.
 
;Stödjer för utmärkt
;Stödjer för bra
 
;Stödjer ej
#/Ronny W 17 maj 2010 kl. 10.38 (CEST) Se diskussion
#Sjunnesson 15 juni 2010 kl. 17.02 (CEST)
#LPfi 22 juni 2010 kl. 02.04 (CEST) Enligt diskussionen: täcker ej uppslagsordet.
;Diskussion
Jag håller med det som användaren Migro skrev under förra nomineringen: "Några större dramatiska händelser som inte var politiska skedde helt enkelt inte under tidsperioden." Därför behandlas ämnet på det här sättet. --Ace90 17 maj 2010 kl. 08.29 (CEST)
replies: text: Hände inget på det kulturella, språkliga, inrikespolitiska planet som är värt att nämnas? Det saknas nästan helt detaljer om inrikespolitikern, det är ett väldigt fokus på utrikespolitikern. Det som finns är bra, men jag är mycket tveksam till att artikeln är tillräcklig heltäckande för bli bra eller utmärkt.--Ankara 17 maj 2010 kl. 08.41 (CEST)
replies: text: ::Regeringskonstellationer och ekonomisk politik nämns rätt mycket, även om det är utrikespolitiken som dominerar. Som det kommer fram tidigt i artikeln så fick Finland dock endast ha regeringar som stöddes av Sovjetunionen, vilket kraftigt begränsade demokratin. Vid ett tillfälle fick presidenten inte ens väljas av folket. Finlands efterkrigshistoria är därför väsentligt annorlunda än till exempel Sveriges. Direkt jämförbara debatter och folkomröstningar om inrikespolitiken förekom inte. --Ace90 17 maj 2010 kl. 15.10 (CEST)
replies: text: ::: Under den aktuella perioden genomgick Finland en enorm förändring, både socialt och ekonomiskt.  Historia handlar inte bara om politiska strider och debatter, utan också om hur politiken såg ut. Vilken inrikespolitik bedrev de presidenter och regeringar som nämns? Hur växte den finländska välfärdsstaten upp under perioden, hur gick återuppbyggnaden efter kriget? Utbildningsväseendet, nya universitet, litteraturen, språkfrågan?--Ankara 17 maj 2010 kl. 15.26 (CEST)
replies: text: ::::Språkfrågan var iaf mer eller mindre löst redan före kriget, men visst, det finns ytterligare detaljer som kunde tas upp i artikeln. Jag håller dock med Migro om att det är på det här sättet Finlands efterkrigshistoria i allmänhet behandlas, och skulle rösta på bra om det var upp till mig. Vilket beslut det nu blir bryr jag mig dock personligen inte så mycket om, den främsta orsaken till att jag nominerar artikeln är att den legat länge på AIVPN utan behandling. --Ace90 17 maj 2010 kl. 15.40 (CEST)
replies: text: :::::Detaljer! Artikeln verkar att ha missat att den finska välfärdsstaten byggdes upp under denna tid. Motsvarande gäller utbildningen. Urbaniseringen och industrialiseringen nämns parentetiskt. Den ekonomiska utvecklingen behandlas främst under rubriken ”Ekonomisk kris”, trots en generellt häpnadsväckande kraftig tillväxt (som artikeln missat). Antagligen behövs källor med en annan synvinkel.
replies: text: :::::(Vad gäller ”finlandiseringen” och brist på samhällsdebatt har jag känslan att de överdrivs i modern politisk debatt och fokuseringen på förhållandet till Sovjet gör att artikeln stärker eventuella fördomar på den punkten.)

text: :::::--LPfi 22 juni 2010 kl. 02.04 (CEST)

text: :Håller med om att artikeln inte är färdig enligt den förra bedömningsdiskussionen. Förra gången flyttades artikeln till ett annat uppslagsord, som var avsett att begränsa ämnet till vad som faktiskt står. Detta återställdes (enligt diskussionen) och sedan har det inte hänt någon egentlig förbättring i någon riktning, som motiverar en åternominering./Ronny W 17 maj 2010 kl. 10.38 (CEST)
</div>
----
thread_title: Ej antagen till utvald

message: Nominerad av Ace90 17 maj 2010 kl. 08.29 (CEST)
 
Jag brukar inte åternominera artiklar som inte har förbättrats väsentligt, men i det här fallet gör jag ett undantag. Denna artikel har fina litteraturkällor, som hänvisas till i noter, samt en mycket läsarvänlig och ändamålsenlig struktur. Den är också välskriven. Orsaken att den inte antogs förra gången är att den främst behandlar ekonomi och politik, men det är också så jag alltid har sett ämnet behandlas i litteratur. Jag tycker allstå att artikeln åtminstone kan bli bra.
 
;Stödjer för utmärkt
;Stödjer för bra
 
;Stödjer ej
#/Ronny W 17 maj 2010 kl. 10.38 (CEST) Se diskussion
#Sjunnesson 15 juni 2010 kl. 17.02 (CEST)
#LPfi 22 juni 2010 kl. 02.04 (CEST) Enligt diskussionen: täcker ej uppslagsordet.
;Diskussion
Jag håller med det som användaren Migro skrev under förra nomineringen: "Några större dramatiska händelser som inte var politiska skedde helt enkelt inte under tidsperioden." Därför behandlas ämnet på det här sättet. --Ace90 17 maj 2010 kl. 08.29 (CEST)
replies: text: Hände inget på det kulturella, språkliga, inrikespolitiska planet som är värt att nämnas? Det saknas nästan helt detaljer om inrikespolitikern, det är ett väldigt fokus på utrikespolitikern. Det som finns är bra, men jag är mycket tveksam till att artikeln är tillräcklig heltäckande för bli bra eller utmärkt.--Ankara 17 maj 2010 kl. 08.41 (CEST)
replies: text: ::Regeringskonstellationer och ekonomisk politik nämns rätt mycket, även om det är utrikespolitiken som dominerar. Som det kommer fram tidigt i artikeln så fick Finland dock endast ha regeringar som stöddes av Sovjetunionen, vilket kraftigt begränsade demokratin. Vid ett tillfälle fick presidenten inte ens väljas av folket. Finlands efterkrigshistoria är därför väsentligt annorlunda än till exempel Sveriges. Direkt jämförbara debatter och folkomröstningar om inrikespolitiken förekom inte. --Ace90 17 maj 2010 kl. 15.10 (CEST)
replies: text: ::: Under den aktuella perioden genomgick Finland en enorm förändring, både socialt och ekonomiskt.  Historia handlar inte bara om politiska strider och debatter, utan också om hur politiken såg ut. Vilken inrikespolitik bedrev de presidenter och regeringar som nämns? Hur växte den finländska välfärdsstaten upp under perioden, hur gick återuppbyggnaden efter kriget? Utbildningsväseendet, nya universitet, litteraturen, språkfrågan?--Ankara 17 maj 2010 kl. 15.26 (CEST)
replies: text: ::::Språkfrågan var iaf mer eller mindre löst redan före kriget, men visst, det finns ytterligare detaljer som kunde tas upp i artikeln. Jag håller dock med Migro om att det är på det här sättet Finlands efterkrigshistoria i allmänhet behandlas, och skulle rösta på bra om det var upp till mig. Vilket beslut det nu blir bryr jag mig dock personligen inte så mycket om, den främsta orsaken till att jag nominerar artikeln är att den legat länge på AIVPN utan behandling. --Ace90 17 maj 2010 kl. 15.40 (CEST)
replies: text: :::::Detaljer! Artikeln verkar att ha missat att den finska välfärdsstaten byggdes upp under denna tid. Motsvarande gäller utbildningen. Urbaniseringen och industrialiseringen nämns parentetiskt. Den ekonomiska utvecklingen behandlas främst under rubriken ”Ekonomisk kris”, trots en generellt häpnadsväckande kraftig tillväxt (som artikeln missat). Antagligen behövs källor med en annan synvinkel.
replies: text: :::::(Vad gäller ”finlandiseringen” och brist på samhällsdebatt har jag känslan att de överdrivs i modern politisk debatt och fokuseringen på förhållandet till Sovjet gör att artikeln stärker eventuella fördomar på den punkten.)

text: :::::--LPfi 22 juni 2010 kl. 02.04 (CEST)

text: :Håller med om att artikeln inte är färdig enligt den förra bedömningsdiskussionen. Förra gången flyttades artikeln till ett annat uppslagsord, som var avsett att begränsa ämnet till vad som faktiskt står. Detta återställdes (enligt diskussionen) och sedan har det inte hänt någon egentlig förbättring i någon riktning, som motiverar en åternominering./Ronny W 17 maj 2010 kl. 10.38 (CEST)
</div>
----
thread_title:  [[Finland under efterkrigstiden]]