Diskussion:Cannabis/Arkiv 2008-2009

message: De senaste uppgifterna för Sverige (2002)  säger att vi lägger ner ungefär lika mycket (1200 miljoner euro / 9 miljoner invånare ger 133 euro per medborgare) som Nederländerna. Hur skall man se på saken? Lägger Nederländerna ner mest pengar? Steinberger 7 januari 2008 kl. 14.15 (CET)
replies: text: Detta (och annat inom intresseområdet) hittas på sida 22 i och där i kring i pdf-filen som länkades, ville bara notera det »ågязи(disk.|bidr.) 8 januari 2008 kl. 20.01 (CET)

text: En liten sammanfattning av materialet: Sverige satsar totalt 1 200 miljoner, Holland totalt 2 185,5 miljoner, år 2007. Holland satsar till 25 % på sjukvård, 75 % på lag och rätt. Sverige satsar 60 % på sjukvård och och 40 % på lag och rätt. Kan man av detta dra slutsatsen att Holland har mindre sjukvårdsutgifter i samband med narkotika än Sverige? Orkar inte räkna på det nu men om någon orkar fördjupa sig så vore det jättebra »ågязи(disk.|bidr.) 8 januari 2008 kl. 20.05 (CET)

text: Tänkte påpeka det just. Störst andel av Nederländernas utgifter läggs inte ner på behandling, inte heller lägger de ner mest sammanlagt enligt den något haltande statistiken (uppgifterna är från olika år när det gäller Sverige och Nederländerna). Steinberger 8 januari 2008 kl. 20.08 (CET)

text: Dessutom har Nederländerna minskat sina utgifter från 139 till 132 euro per medborgare (det senare grovt framräknat). Steinberger 8 januari 2008 kl. 21.01 (CET)
=== Trafikkontroller och narkotika ===
Den som Steinberg vill stryka och de två referenserna tillsammans, inte var för sig, ger en antydan om polisens hur polisen jobbar med trafikkontroller och vilken roll dessa spelar för polisen när det gäller narkotikabrott--Leif Stenberg 23 januari 2008 kl. 09.49 (CET)

text: Som det stod skrivet i artikeln och som jag strök kunde man tolka som att 1) narkotikakurirer är narkotikapåverkade när de befinner sig utan för storstäderna 2) polisen tar fast dem för narkotikapåverkan 3) polisen gör husrannsakan på misstanken att det finns ytterligare droger i bilen (eller hemmet). Stod det så i källorna? Nej. Skall cannabisartikeln låtas svälla ut till att handla om narkotikakontroller i trafiken i allmänhet utöver cannabissmugglarjakten som redan nämns? Jag tycker inte det. Steinberger 23 januari 2008 kl. 10.11 (CET)
thread_title:  Nederländerna som den som lägger ner mest pengar... 

message: Den som Steinberg vill stryka och de två referenserna tillsammans, inte var för sig, ger en antydan om polisens hur polisen jobbar med trafikkontroller och vilken roll dessa spelar för polisen när det gäller narkotikabrott--Leif Stenberg 23 januari 2008 kl. 09.49 (CET)
replies: text: Som det stod skrivet i artikeln och som jag strök kunde man tolka som att 1) narkotikakurirer är narkotikapåverkade när de befinner sig utan för storstäderna 2) polisen tar fast dem för narkotikapåverkan 3) polisen gör husrannsakan på misstanken att det finns ytterligare droger i bilen (eller hemmet). Stod det så i källorna? Nej. Skall cannabisartikeln låtas svälla ut till att handla om narkotikakontroller i trafiken i allmänhet utöver cannabissmugglarjakten som redan nämns? Jag tycker inte det. Steinberger 23 januari 2008 kl. 10.11 (CET)
thread_title:  Trafikkontroller och narkotika 

message: I artikeln påstås att ungdomsarbetslösheten sjönk på 1970 talet. Enligt statistik från SCB så var BNP-tillväxten lägre på 1970 talet 
än på 50- och 60-talet så uppgiften är troligen felaktig ,se tabell 429 --Leif Stenberg 11 februari 2008 kl. 09.20 (CET)
replies: text: Jag, som inte är civilekonom, har lite svårt att förstå varför en lägre BNP-tillväxt troligen skulle innebära högre arbetslöshet? Skedde det inte stora förändringar i svensk ekonomi på 70-talet med varvnedläggningar på ena sidan och dagisutbyggnad på andra? Varför skulle färre vara sysselsatta totalt? Dessutom finns uppgifterna som du anser vara falska i publikationer utgivna av universitet och nationella forskningsinstitut som jag inte finner någon anledning att misstro. Steinberger 11 februari 2008 kl. 20.53 (CET)
replies: text: :Se till ex  , diagrammet på sid 10.

text: :"Arbetslöshetens utveckling sedan mitten av 1960-talet beskrivs i Figur 3.Fram till och med 1990 finns en viss svag trendmässig ökning i arbetslöshetenmen de dramatiska förändringarna inträffar först i början av 1990-talet. Mellan 1990 och 1993 steg arbetslösheten från 1,5 procent till drygt 8 procent av arbetskraften.Samtidigt ökade antalet personer i åtgärder mycket starkt och den totala arbetslösheten uppgick i mitten av 1990-talet till närmare 14 procent."

text: Jag kan räkna upp fler källor.   --Leif Stenberg 12 februari 2008 kl. 14.33 (CET)
replies: text: :Såg du diagramet över pasusen du citerade? Jag googlade lite själv: "Från och med mitten av 70-talet kan man tala om ”det europeiska arbetslöshetssyndromet”. Detta begrepp beskriver den övergång till massarbetslöshet som skedde i de flesta europeiska ekonomier från denna period. Ett antal ekonomier, främst EFTA-länderna Sverige, Norge, Schweiz och Österrike, kom dock att behålla full sysselsättning[1]. De olika länderna skiljer sig delvis åt, men för Sveriges del brukar man framhålla faktorer såsom den offentliga sektorns utbyggnad, devalveringarna och den aktiva arbetsmarknadspolitiken som huvudskäl till att arbetslösheten hölls nere under denna period.[2]"  Det förklarar fortfarande den fortsatt negativa utvecklingen i stora delar av europa och samtidigt nedgången i Sverige när det gäller exprimenterande med droger och missbruk bland unga, något som du säkert redan läst om i Tim Boekhout van Solinges The Swedish drug control system. Steinberger 12 februari 2008 kl. 18.22 (CET)
replies: text: ::I artikeln Cannabis påstås att ungdomsarbetslösheten sjönk i Sverige under 1970 talet och att detta var en orsak till.... Jag vidhåller att det är en missvisande uppgift. --Leif Stenberg 12 februari 2008 kl. 20.48 (CET)~
replies: text: :::Du säger att en erkänd studie har fel men kommer inte med en alternativ teori för att slål hål på studien. Varför skulle vi lita mer på en politiker med personligt intresse än en grupp forskare som står under peer review? forskargrupp i ena vågskålen, politiker i andra. Nja, Bejerot hade inte många hästar hemma i stallet så experterna kan ju ha fel. --Βονγομαν 12 februari 2008 kl. 21.00 (CET)

text: :::Jag har ställt en fråga till SCB angående ungdomsarbetslösheten under 70- och 80-talen och tänkte vänta lite innan jag gör några eventuella ändringar eller förtydliganden. Oavsett vad så ökade välfärden och det var fortsatt "full sysselsättning" under 70-talet. Leif Lenke påstår också att ungdomsarbetslösheten gick ned till rekordbotten nivå under senare delen av 80-talet i det där numret av Oberoende som används som källa - och är det sant så är inte heller något sakfel i artikeltexten som handlar om hela perioden (och inte bara 70-talet som Leif Stenberg vill få det till). Steinberger 13 februari 2008 kl. 00.55 (CET)i
replies: text: :::::Ni undviker att jämföra med 1960-talet.I artikeln Cannabis antas just nu felaktigt att undomsarbetslösheten skulle ha varit betydligt högre på 1960 talet. Samma misstag görs i den källa som ni åberopat.Leif Stenberg 13 februari 2008 kl. 09.48 (CET)~
replies: text: ::::::I källan jag åberopat så säger man att ungdomsarbetslösheten och drogexprimeterande når en gemensam bottennivå i slutet av 80-talet och att ett samband mellan ungdomsarbetslöshet och drogexprimenterande är fastlagt genom jämförande studier på EU-nivå. Inte explicit att ungdomsarbetslösheten sjunkit stadigt sen 60-talet tillsammans med en kontinuerlig nedgång av antalet unga narkotikaanvändare. Den tolkningen får du anklaga mig för i så fall (eller dig själv). De påstår vidare att toppen låg i början av 70-talet och inte under 60-talet.
replies: text: ::::::Här är uppgifterna från SCB (se sidan 17). De går inte tillbaka så långt som till 60-talet men om det är perioden 76-90 som avses så sker ingen trendmässig ökning av arbetslösheten för ungdomar. Jag jämförde därför också med diagramet i denna rapporten (se sidan 7) som går tillbaka till 1971. Då ser man att det är marginellt mindre ungdomsabetslöshet i slutet av 80-talet än i början av 70-talet. Jag jämförde med ett diagram ur denna forskarrapporten (se sidan 8) och kan konstaera att "I                         I Sverige visar ungdomsarbetslösheten överensstämmelse med utveckling av narkotikaanvändning bland unga.24" Formuleringen i artikeln nu är något missvisande, det kan jag hålla med om. Det var ingen kontinuerligt sjunkande ungdomsarbetslöshet från slutet av 60-talet. Men frågan är nu hur man formulerar om det utan att förlora dessa insikter som ändå är väldigt relevanta. Steinberger 13 februari 2008 kl. 19.05 (CET)

text: Jag har justerat lite. Men jag kom och tänka på en sak: Danmark. Hade inte de en smärre ekonomisk kris som vi inte hade under perioden? Något som gav dem en kontinental massarbetslöshet och därmed befäste en kontinental motkulturell rörelse som inte finns i Sverige på samma sätt. Kanske är det en av förklaringarna till skillnaden mellan våra länder när det gäller prevalens, ect? Bara en tanke. Men det passar med vad som kommit mig till del i denna diskussion. Steinberger 14 februari 2008 kl. 02.07 (CET)
replies: text: :::I Lena Schröder: Ungdomsarbetslösheten i ett internationellt perspektiv, 2000  finns på sid 60 en tabell över undomsarbetslöshet från 1963 och framåt. Av tabellen framgår att undomsarbetslösheten pendlade mellan 1,9% och 3,2% under de 8 åren 1963-1970. Däreftr gick arbetslösheten på 2 år upp från 2,2% till 4,5% och låg därefter de flest år kvar på en betydligt högre nivå utom de 3 åren 1988-90 då ungdomsarbetslösheten tillfälligt var tillbaks på 1960-talsnivån. På 90 talet flerdubblades ungdomsarbetslösheten till som mest 18,1%. Slusats: Texten om den sjunkande ungdomsarbetslösheten i artikeln är inte korrekt sett i ett vidare perspektiv. Leif Stenberg--14 februari 2008 kl. 02.33 (CET)~
replies: text: ::::Kanske så, men är det vidare perspektivet när det gäller arbetslöshet relevant i en artikel som handlar om cannabis? Kan man inte bara nöja sig med att drogexprimenterandet går (ner, upp, ner, upp och mest) ner i stark korrelation med ungdomsarbetslösheten? Jag skrev om det en gång till men slängde ändringarna då den kom att bli väl mycket arbetslöshet och lite lite cannabis. Drogexprimenterande i sig innebär oftast exprimenterande med cannabis men inte alltid, så egentligen vill jag inte att artikeln skall uppehålla sig i sådana detaljer för mycket. Arbetslöshet är liksom ännu mer långsökt. Du får gärna skriva själv om du har någon snitsig formulering som förklarar hur det ligger till i en handvändning, men jag låter det hellre vara lite svepande - och kanske även missvisande - då det ändå är sant i någon bemärkelse, samtidigt som det är relevant nog. Steinberger 14 februari 2008 kl. 04.41 (CET)
thread_title: Ungdomsarbetslöshet

message: Jag har utan framgång på Internet försökt hitta källan till den califoniska undersökning som  "fastslår" att nästan inga  långsiktiga neurologiska effekter uppstår av långvarigt cannabis missbruk. I källan återfinns inget om att något är fastslaget. Den tidskrift som anges som källa är en tidskrift där huvudförfattaren till den så kallade rapporten själv är biträdande redaktör, dvs den  inte  passerat det vanliga nålsögat som artiklar normalt måste passera i etablerade vetenskapliga tidskrifter. På en annan internetsida anges  huvudförfattren som chef för  "The Center for Medicinal Cannabis Research (CMCR) ...intended to ascertain the general medical safety and efficacy of cannabis products and examine alternative forms of cannabis administration"  dvs en organisation som har som syfte att öka användingen av cannabis.  Leif Stenberg 3 mars 2008 kl. 23.09 (CET)
replies: text: Då föreslår jag att alla källor som skrivs av personer som önskar minska bruket tas bort för att få balans. Allt den ovetenskapliga dinosaurien Bejerot producerat går bort direkt, och allt annat forskat i USA och Sverige. --Βονγομαν 4 mars 2008 kl. 00.14 (CET)

text: Vem som betalar för forskning är inte intressant om forskningen följer normal vetenskaplig metod och samma praxis som alltid när det gäller publiceringen. Allt Bejerot publicerat genom tidskrifter med peer-review kan också komma med. Länken du klankat ner på är i själva verket en notis om en artikel publicerad i en vetenskaplig tidskrift. Vem som är författare och i vilken relation den personen står till webredaktören på UCLA är irrelevant.  Steinberger 4 mars 2008 kl. 00.24 (CET)
replies: text: :Webbredaktör är inte rätt beskrivning:  Dr. Grant  "the founding Editor of the Journal of the International Neuropsychological"   Dessutom är det fel att beskriva det som författarna gjort som en undersökning.  Det de gjort är att ta fram en lista på rapporter som kanske handlade om ämnet, drygt 1000 st, och sedan styrka alla rapporter som inte uppfyllde 8 kriterier och att undersökningen till ex inte fick handla om tonåringar!  Då försvann nästan alla rapporter från listan. Sedan har de gjort statistiska slutsatser utifrån de få rapporter som blev kvar på listan efter alla strykningar   Leif Stenberg 4 mars 2008 kl. 01.03 (CET)
replies: text: ::Hur passar tonåringar in på "långtida användning"? Steinberger 4 mars 2008 kl. 03.17 (CET)

text: ::Grants definition på "långtida användning" verkar att ha varit mer än 2,9 år. Leif Stenberg 4 mars 2008 kl. 09.24 (CET)
replies: text: :::Varför är just 2.9 år en speciellt olämplig gräns då? Personligen tycker jag det verkar relevant i beaktande av syftet med undersökningen. Det vill säga medicinsk cannabis som ju är lagligt i Karlifornien. Steinberger 4 mars 2008 kl. 14.25 (CET)
replies: text: :::: Lagligt??? Enligt domar  i USA:s högsta domstol, till ex United States v. Oakland Cannabis Buyers' Cooperative,  så gäller de federala lagarna för cannabis även i Califonien. Leif Stenberg 4 mars 2008 kl. 18.38 (CET)
replies: text: ::::: Förvisso, men nu har ju inte DEA och FBI helt obegränsade resurser för att upprätthålla lagar som delstaten själv inte bryr sig om. Steinberger 4 mars 2008 kl. 20.59 (CET)
----
Under rubriken "ruseffekter" kan man läsa följande:
Ett minnestest visade en mätbart försämrad förmåga till inlärning under betydligt längre tid, dock inte efter 24 timmar vid den lägre dosen respektive 48 timmar vid den högre dosen. Vid den högre dosen förlorades förmågan att lära sig nya fakta, namn och dylikt fullständigt under 6 timmar.
Nu vet jag ju inte vad 15mg thc motsvarar i gram av vanligt "röka". Kanske är det nog för att däcka en häst? 
I vilket fall är det en grov överdrift, ingen förlorar förmågan att lära sig fakta "fullständigt" av att röka, om de inte somnar eller mirakulöst förvandlas till guldfiskar på samma gång. Basta! 
Författarna bakom denna propagandistiska bluffundersökning borde bege sig till något av Sveriges universitet och göra en statistisk undersökning över hur många studenter som använder cannabis i samband med sina studier, och se hur deras studieresultat är i förhållande till "normalstudentens".

text: :I rapporten från RIVM  sid 16 finns uppgifter om hur mycket THC som finns i en joint. "The mean THC concentrations of the four different batches were sufficiently apart (0%, 9.75%, 16.38%, and 23.12%, respectively). There is no overlap between the different batches. Recalculating the percentages tomilligrams, the dose levels per joint were 0 mg (placebo), 29.3 mg (lowest dose), 49.1 mg (middle dose), and 69.4 mg (highest dose), respectively"  All THC som inandas  tas inte upp av kroppen, men 7,5 mg resp 15 mg verkar inte vara några hästdoser. Leif Stenberg 15 juni 2008 kl. 12.26 (CEST)
replies: text: ::10-20% har jag hört nån gång, men jag är osäker. På tal om hästdoser så var det oavsett vad så är det inte små doser de tagit i experimentet, de var ordentligt påverkade. Steinberger 15 juni 2008 kl. 14.55 (CEST)
Tja, jo de lär ju ha varit det...
thread_title: Lite källkritik

message: Det har förut stått i artikeln att "minskade gränskontroller vid EU-inträdet 1995" bidragit till ökningen av antalet cannabisbrukare under 1990-talet. Nu står det istället att det "rimligtvis" har haft effekt på tillgängligheten under en övergångsperiod. Jag har nämnligen surfat runt och verkligen försökt att hitta någon som faktiskt inte bara hade farhågor kring att EU-inträdet skulle ha effekter på narkotikahanteringen, utan att den också hade effekt. Om sanningen skall fram så trodde jag att det skulle ha en ganska stor effekt men jag är inte alls lika säker nu när jag läst in mig.  
Läser man CAN rapporten kring drogutveckinginen så står det: "För Tullverket gäller att vissa omorganisationer gjorts och att nya arbetsrutiner tillkommit till följd av EU-medlemskapet. Exakt hur det påverkat narkotikabeslagen är svårt att fastslå, men många bedömare menar att arbetet mot narkotika tillfälligt minskade vid tidpunkten runt EU-inträdet och att det därefter har skett en återställning."  (sidan 117). Kollar man på beslagsstatistiken (sidan 112) så är bilden mycket oklar och olika beroende på drog, för cannabis inleddes en nedgång i beslagsmänderna 1991, långt innan EU-inträdet och efter en bula så nåddes botten nåddes redan 1996, året efter EU-inträdet. Tänker man på saken så varför borde egentligen EU ha någon större effekt? Danmark, landet från vilket den mesta narkotikan kommer har vi haft relativt öppna gränser mot sen länge och Danmark har i sin tur varit med i EU sedan 1973. 
Så, om någon vill fortsätta hävda att EU-inträdet bidragit till antalet cannabisrökare så vore det trevligt med lite resonemang kring saken och källor för att backa upp det. Steinberger 8 april 2009 kl. 17.37 (CEST)
thread_title:  EU? 

message: Svenska folkhälsoinstitutet gav 1994 ut skriften Haschboken, där det sägs att amotivationsymdrom "är ett tillstånd av avtrubbning och likgiltighet. Haschrökaren lever då i sin egen värld och verkar helt enkelt vara dum. Han har svårt att uttrycka sig och tala med andra, verkar inte riktigt förstå vad som sägs och nästan ingenting fastnar i minnet."[61]
Jag undrar, hur kan det vara tillåtet att använda källor med skräckpropaganda från 30-talet? Rena lögner, ingen forskning som stödjer något av detta svammel. Skärpning! 
replies: text: Jo, och framför allt om de skräckpropagandan fortfarande är aktuell och används. Herr charlatan Jonas Hartelius framhåller ju tillexempel amotivationssyndrom som en av biverkningarna av cannabis i åklagarmyndighetens "Farlighetsbedömning av narkotika", och det av ett så sent datum som 30 mars i år. Farlighetsbedömningen är bygger förövrigt på en "helhetsbedöming" med olika hittepå-kriterier från den famösa Bejerot hans protegé, matematikern/vetenskapsteoretikern Hartelius själv. Symtomatiskt för hur saker och ting går till i Sverige saknar skriften för säkerhets skull direkta källor och referenser för alla påstådda "faror".

text: Emellertid får det sägas att sådan skräckpropaganda inte behöver eller ens ska stå ensam och oemotsagd, vilket den ju faktiskt inte heller gör. I övrigt, var djärv (men använd trovärdiga källor och skriv med ett neutralt språk) Steinberger 9 april 2009 kl. 16.19 (CEST)
Jo, det var ju en seriös källa. Han skriver som att CB skulle vara LSD eller något. Psykoser hallucinationer osv... Visste du t.ex att Cannabisförbudet började med argument som: Marijuana gör att negrer tror att de är lika bra som vita. Desutom förbjöds Cannabis utan någon som helst forkning kring CB. Det finns mycket myter om CB, så är det. Men som tur är så börjar allt fler och fler förstå och ta sig till det. Tyvärr finns det fortfarand en hel del hjärntvättade i Sverige som vägrar att ändra åsikt och fortfarande tror på allt svammel.
replies: text: :Eftersom du anklagar andra för att vara oseriösa genom att sprida uppgifter utan källa så undrar jag varför du själv sprider påståenden om tillkomsten av cannabisförbudet (vem, när, i vilket land osv) utan att själv ange någon källa?Leif Stenberg 14 april 2009 kl. 20.50 (CEST)
replies: text: :::En källa som styrker det personen ovan påstår är den hyllade dokumentären "The Union" alt. "The Union: The buisness behind getting high". Det är en väldigt seriös dokumentär där man bl.a intervjuar forskare. En film som alla bör se innan man kommenterar något om cannabis här för att få en mer rättvis bild av cannabisen ifall man inte har tagit del av några andra seriösa källor förutom den propaganda staten och största delen av svenska medier använder.--78.70.163.165 27 augusti 2009 kl. 13.55 (CEST)
thread_title:  Cannabis och amotivation 

message: Artikeln illustreras med en utmärkt bild på en torkad cannabisblomma. Dock är bildtexten satt i "svengelska". Jag vet att engelskans "bud" ofta används direkt i kultiveringskretsar men det torde snarare vara att betrakta som slang, och möjligtvis tas upp i ett eget stycke i artikeln. Mer korrekt torde vara ett kort och gott: "En torkad Cannabis sativa blomma". --95.88.31.146 19 juli 2009 kl. 18.44 (CEST)
thread_title:  Märklig bildtext