Diskussion:Kungälv

message: Jag saknar något om Mimers hus.
Befolkningsstatistiken är lite oklar. Det står att uppgiften om Kungälvs tätorts befolkningsmängd är från 2005 men det står även en not om att uppgifterna är från SCB 2008. En uppdatering av befolkningsmängd vore bra. Även fler demografiska fakta vore bra.
Göteborgs kex borde även nämnas som en sevärdhet.
Sidan är lättläst och överskådlig.--Mitzikatitzi 16 november 2009 kl. 14.58 (CET)
"Bohusläns sydligste tätort"? Detta påstående stämmer inte. Fotö är Bohusläns sydligaste tätort. Likaså ligger tätorterna Hönö, Öckerö sydligare och de ligger även de i landskapet Bohuslän. De norra delarna av tätorten Göteborg ligger likaså i Bohuslän. Även Säve ligger i Bohuslän.

message: Njáls saga anses visserligen utspela sig från 950-talet men den är skriven mot slutet av 1200-talet (enligt NE bl.a.) och Heimskringla slutar 1177 men är färdigställd på 1230-talet (enligt NE bl.a.). Då kan inte namnet "Konungahella" vara daterat till omkring 960 om det inte finns en sensationellt okänd källa.
F.ö.hör inte Kungahällas historia och etymologi hemma i artikeln om Kungälv utan just i artikeln om Kungahälla, omnämnt ca 1135 i en engelsk källa i samband med att venderna anföll staden (enligt NE bl.a.). Staden Kungälv anlades som ersättning för Kungahälla 1612 (enligt NE bl.a.) /Ascilto (disk) 2 januari 2013 kl. 21.40 (CET)
replies: text: Nja, nu värderar jag språkvetaren och professorn i nordiska språk, Hjalmar Lindroth vid Institutet för ortnamns- och dialektforskning vid Göteborgs Högskola högre än NE, i just detta fall. Källan anger specifikt att namnet förekommer "i skildringar av händelser c. 960" (Njáls saga. kap. 3:5) och att Heimskringla bekräftar namnformen. Kungälv får ändå anses vara huvuduppslagsordet för den historiska staden, ser inga som helst problem med att flika in kort info. kring etymologin. Ska du städa artikeln enl dina principer ovan, och dessutom försöka få gehör för det, bör du ta bort hela ingressen under avsnittet "Historia" som ju inleds med "Kungälv har en rik och långvarig historia. Staden låg ursprungligen 3 km längre västerut vid Nordre älv, och hette då Kongahälla. Enligt isländska sagor, där staden omtalas vid flera tillfällen, ska den ha funnits redan under 900-talet, men säkra arkeologiska fynd finns först från 1100-talet, och de isländska sagornas berättelser om Kongahällas storhet under vikingatiden anses numera som litterära konstruktioner". Ymer (disk) 2 januari 2013 kl. 22.15 (CET)
replies: text: : Hjalmar Lindroth säger att Heimskringla återger skildringar av händelser omkring 960 och Heimskringla (författad omkring 1230) bekräftar namnformen (däremot riskerar ju stavningen att vara ytterligare förvanskad då äldsta texterna är något yngre). Att därmed säga att äldsta belägget härrör från omkring tycker jag är en annan sak. Men det är möjligt att man skulle kunna formulera om texten. Mycket skulle ju istället kunna infogas i artikeln om Kungahälla, men där står idag en ganska lång text om de olika beläggen ifrån de isländska sagorna och de skulle behöva redogöras för vad modern forskning säger om dessa. För övrigt skulle jag nog faktiskt lita mer på Peter Hallberg som skrivit artikeln om Heimskringla i NE och Hans Andersson (arkeolog) som författat artikeln om Kungahälla i NE än Lindroth som dog 1947.--FBQ (disk) 2 januari 2013 kl. 23.29 (CET)
replies: text: :: Förlåt Hans Andersson, har inte författat artikeln, den bygger på arbeten av honom och Erik Lönnroth. Det förändrar dock inte min uppfattning.--FBQ (disk) 2 januari 2013 kl. 23.32 (CET)
replies: text: :::Fast Lindroth gör ju som wikipedia ska göra, ingen egen forskning utan hänvisar endast till källorna (ex. Njáls saga kap. 3:5). Tittade i mina hyllor och fann omgående ett antal källor som stärker uppgiften om att Njáls saga funkar som källa: Bohus fästning och Kungälvs stad : kort historik samt vägledning för turister, Eskil Olàn, Seelig & Co, Stockholm 1923, s. 26ff; Kungälv : en gammal nordisk mötesplats, Johan Alin, Elof Lindälv, Lars Hofstedt, Göteborg 1948, s. 3; Kongahälla : sagor och årtal : ett försök till en kortfattad sammanfattning av sagoskatten, Anders Behn, Krönikeförlaget, Göteborg 1995, s. 55f. Å andra sidan menar källorna Bohusläns historia, prof. Erik Lönnroth, Göteborgs och Bohus läns landsting, Göteborg 1963 & Det gamla Kungälv, Sigurd Johansson, Kerstin Berg, Kungälv 1984 ISBN 91-970662-0-6 att årtalet 1130 (däromkring) ska gälla: "I den isländska Nials saga berättas om Gunhild kungamoder, som bodde i Kungahälla på 960-talet" - "Först på 1130-talet nämns Kungahälla i en samtida skriftlig källa, det är den engelske historieskrivaren Ordericus Vitalis, som nämner 6 norska städer..." Alltså, om det är en samtida källa som är kravet så duger inte Njáls saga. Ymer (disk) 3 januari 2013 kl. 11.56 (CET)
replies: text: :::: Att vi inte skall ägna oss åt egen forskning är ju inte samma sak som att vi inte skall återge forskning. Givetvis kan man även återge äldre traditioner och mer sentida uppgifter, men det bör då tyligt i krononologin framgå att det inte handlar om några säkra belägg. Skräckexemplet är Sigtuna vars historia tidigare började med att staden enligt Snorre grundades av Oden efter hans invandring från Asien. Om läsaren inte orkar ta sig längre än så kommer man att få helt fel bild samtidens syn på stadens grundande.--FBQ (disk) 3 januari 2013 kl. 12.15 (CET)
replies: text: :::::Så hur menar du då att vi ska värdera Lindroths uppgifter? Ymer (disk) 3 januari 2013 kl. 13.20 (CET)
replies: text: :::::: Jag vet inte om jag tycker behöver uppfattas så dramatiskt. Om källan säger det du beskrev ovan: namnet förekommer "i skildringar av händelser c. 960" så bör det beskrivas så, och det har ju som sagt egentligen inte ifrågasatts. Har man källor för det ju vara värt att notera när källorna är författade. Om det finns källor som anger att uppgifterna i ursprungskällan inte är helt trovärdiga kan det ju vara värt att texten börjar med säkra belägg och därefter tar upp osäkra belägg eller flera förslag till dateringar om forskningen är oense om en orts ålder. Wikipedia är ju ett pågående byggprojekt som ständigt kompletteras och förbättras :-)--FBQ (disk) 3 januari 2013 kl. 13.32 (CET)
replies: text: :::::::Ok, köper det. Kommer att snickra vidare på avsnittet. Ymer (disk) 3 januari 2013 kl. 13.40 (CET)
replies: text: ::::::::I Kungälvs kommun finns en tradition att knyta samman orten Kungälvs historia med staden Kungahälla. Tidigare hade man Kongahällagymnasiet och på Nytorget står statyn över trekungamötet. Det är nog många Kungälvsbor som därmed börjat blanda samman de båda olika städernas historia. Nåt sånt tror jag är anledningen till att historieavsnittet utformats så vilseledande som det är nu.

text: ::::::::Enligt citatet påstår Hjalmar Lindroth inte att Njáls saga är skriven på 960-talet, bara att de skildrade händelserna ägde rum då. Etymologiskt gäller fortfarande när sagan är skriven enligt etablerad forskning, d.v.s. mot slutet av 1200-talet. Sagan är alltså inte det äldsta skriftliga belägget för namnet Kungahälla.

text: ::::::::Hjalmar Lindroth-citatet motsäger på inget vis NE, tvärtom, och det är onödigt att kivas om vilken källa som är mest trovärdig.  /Ascilto (disk) 3 januari 2013 kl. 17.17 (CET)
replies: text: :::::::::Vem "kivas"? tycker inte alls att historieavsnittet är vilseledande, vänligen exemplifiera det. Lindroth refererar mycket riktigt till Njáls saga såsom källa för att namnet figurerar kring år 960. Något annat har heller inte framkommit vare sig i dessa disk. eller i artikeln. Dina slutsatser får stå för dig avseende sagans verifierbarhet. Om du uppdaterar dig på min o @FBQ´s disk, så märker du att vi egentligen passerat utgångspunkten för ditt inlägg. Ymer (disk) 3 januari 2013 kl. 17.52 (CET)
replies: text: ::::::::::Jag ville inte skriva det rakt ut först, för att undvika konflikt, men det är uppenbart du @Ymer som drar slutsatser utifrån din källa som du inte kan verifiera. Man måste kunna göra skillnad på när en saga är skriven och när den utspelar sig. Ur etymologisk synpunkt är det bara viktigt när den är skriven. Ur historisk synpunkt är det källkritiskt viktigt vad författaren kan ha vetat om vad som utspelade sig 300 år tidigare. För att kunna avgöra det måste man ta stöd i vad andra källor säger. Att utan källkritik använda de isländska sagorna som historiska källor började historikerna av facket överge vid sekelskiftet 1800/1900 (källa Hedenborg & Kvarnström: "Det svenska samhället 1720-2000, Lund 2006). /Ascilto (disk) 3 januari 2013 kl. 19.21 (CET)
replies: text: :::::::::::Du snurrar inte bara till med användarnamnet, utan även med vem som gör vad; jag drar inga slutsatser av källorna, det är lite av mitt signum. Däremot är jag synnerligen noga med källornas verifierbarhet. Därför skrev jag ovan att jag "Kommer att snickra vidare på avsnittet". Dina pekpinnar och försök till slutsatser och spekulationer blir därför lätt komiska. Att slå in öppna dörrar orsakar bara negativ energidumpning. Varför inte försöka bidra till artikeln istället? Ymer (disk) 3 januari 2013 kl. 22.24 (CET)
replies: text: ::::::::::::Du Ymer har bidragit till artikeln med "Det äldsta kända namnet på staden är Konungahella, från cirka år 960 och hittas i den isländska litteraturen såsom Njáls saga och Heimskringla" (markerat som en mindre ändring). Då har du dragit en slutsats från din källa (som du inte angav i artikeln), som uppenbart inte har täckning i källan så som du själv citerar den (Hjalmar Lindroth). Jag startade en diskussion eftersom avlägsnande av avsnittet om Kungahälla, som inte hör hemma, här skulle innebära en stor förändrig i artikeln. Då är det vettigt att förbereda övriga användare på det. Det är f.ö. tråkigt att det är omöjligt att föra en diskussion med dig i sak, utan att du genast går till personangrepp, blir hånfull och sen fortsätter på det inslagna spåret. /Ascilto (disk) 3 januari 2013 kl. 23.22 (CET)
replies: text: ::::::::::::: Jag har fått uppfattningen att i redan i huvudsak är överens, och att vidare diskussion just nu är onödig. Nu har jag gjort ett försök att strukturera om texten såsom jag upplever att den fungerar bäst, om någon vill göra ett försök att förbättra det hela, varsågoda.--FBQ (disk) 3 januari 2013 kl. 23.40 (CET)
replies: text: :::::::::::::: @Ascilto, sak och person hör alltid ihop eftersom det är personen som beslutar om vilka sakargument m.m. som ska föras fram, och hur. Meningen "Då har du dragit en slutsats från din källa (som du inte angav i artikeln), som uppenbart inte har täckning i källan" begriper jag inget av. Du får gärna utveckla vad du vill säga med det. Jag argumenterar på det sätt som passar mig och har aldrig sett wikipedia som ett umgängesforum. Trist förstås att det inte passar dig, men lite grann "som man ropar får man svar" vill jag nog påstå att det är. Ymer (disk) 4 januari 2013 kl. 16.28 (CET)
thread_title:  Njáls saga och Heimskringla 

message: Kommer från Kungälvsfamilj och är uppväxt i Kungälv. Hon är Kungälvare i blodet vilket hon även säger själv.
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=125&artikel=5416031 
http://www.regeringen.se/sb/d/16883/a/207510
/0849I73775 (diskussion) 15 februari 2015 kl. 22.57 (CET)
thread_title: Maria Arnholm