Diskussion:Lafferkurvan

message: Varför låste du sidan, Stigfinnare? Var det för att jag försökte nyansera den starkt politisk vinklade perspektivet på sidan? Jag försökte endast göra wikipediasidan mer objektiv, i linje med Wikipedias riktlinjer.--Cardunculus (diskussion) 15 januari 2018 kl. 12.02 (CET)
replies: text: Jag har inte låst sidan för dig, den är endast låst för oregistrerade användare. Skälet var att det var en omfattande redigering i artikeln och en oregistrerad användare lade in en text som knappast kan anses vara neutral. Stigfinnare (diskussion) 15 januari 2018 kl. 15.03 (CET)
replies: text: :Sidan är i sitt nuvarande utförande förstörd av socialister som inte gillar teorin. Det är tråkigt att denna sida är förstörd och ej ändamålsenlig på svenska längre. Dock inte förvånande då Sverige inte har verklig yttrandefrihet. Så om ni letar efter innebörden av Lafferkurvan läs den engelskspråkiga versionen, som inte förstörts av socialistiska småpåvar.
replies: text: :: Märkliga socialistiska småpåvar som vill ha ett resonemang kring vad Lafferkurvan är och kontroversen kring den. I avsnittet Diskussionen kring Lafferkurvan fanns tre stycken, varav det första förklarade vad Lafferkurvan står för och hur den skall tolkas, det andra berättade om undersökningar som kommit fram till att skatterna i Sverige är för höga och det tredje kritiserade tillämpningen av Lafferkurvan. Du strök det första och tredje och lämnade kvar bara det om Sveriges skatter, samt strök motiveringen ur POV-boxen som kritiserade valet av undersökningar om Sverige. Jag tycker inte det är överraskande att din redigering blev återställd.

text: :: Den engelskspråkiga artikeln är mycket mer omfattande, men håller vad jag kan se med om det som står här, också om förklaringarna ofta är svårförståeligt formulerade där, och mycket utrymme ges åt en ensidig presentation av Laffers och hans meningsfränders syn. Det viktigaste är dock att "the simple descriptions of the Laffer curve are usually intended for pedagogical purposes only and do not represent the complex economic responses to tax policy ...", alltså: Laffer-kurvan är ett pedagogiskt hjälpmedel som inte representerar den komplicerade verkligheten. Poängen med kurvan är att det finns en gräns för hur mycket man kan höja skatterna, men för verklig politik måste man göra en mycket noggrannare analys, framförallt för att det samlade skattetrycket har mycket mindre betydelse än nivån och utformningen av specifika skatter (vilket borde vara självklart men mer eller mindre förbigås i den engelskspråkiga artikeln).

text: :: –LPfi (diskussion) 8 december 2020 kl. 12.30 (CET)
replies: text: :::78.69.112.126, anledningen till att du blockerades från att editera artikeln om Lafferkurvan var inte för att du hade "fel" åsikter; strängt taget hade du inga åsikter alls, du bara raderade stora, källbelagda delar av artikeln, utan att ange varför. Det var först i och med ditt inlägg ovan som vi fick veta varför du gjorde så. Det är inte praxis på Wikipedia att radera stora stycken i artiklarna utan föregående diskussion och därpå följande konsensus för åtgärderna, speciellt inte om de har källor. Det är givetvis något som gäller alla artiklar, oavsett om några "socialistiska småpåvar" varit inblandade eller ej. Däremot är du välkommen att diskutera artikeln här på diskussionssidan, argumentera för vad du anser är fel med artikeln och vad som bör stå i stället. Så länge som argumentationen är fri från personangrepp (det är tyvärr inte alltid fallet här på Wikipedia) välkomnar vi bara ett sådant förhållningssätt. Men att fortsätta att radera text utan diskussion före är inte en så värst bra idé. / TernariusDisk 8 december 2020 kl. 16.26 (CET)
thread_title:  Skrivskydd 

message: Lägger hit stycke som behöver källbeläggas:
replies: text: Var den "optimala" skattenivån ligger är inte klarlagt. Inte ens vid mycket höga marginalskattenivåer har man entydigt kunnat visa en minskad benägenhet att arbeta.
--LPfi (diskussion) 27 februari 2018 kl. 08.47 (CET)
replies: text: : Stycket du lade om samhällen där man huvudsakligen inte arbetar för pengar osv.  Är det egna slutsatser eller har du en källa? Fem5 (diskussion) 27 februari 2018 kl. 15.35 (CET)
replies: text: ::Hela stycket är rätt problematiskt och utan källa så jag tar bort det. I vilket samhälle arbetar folk övertid och har bisysslor men inte för pengar i första hand? Jag förstår inte vad det syftar på.  Sen förstår jag inte vad viljan att byta yrke har med kurvan att göra. Har inte hittat det sambandet nämnas på något annat ställe, men om det finns en källa så lägg gärna tillbaka det.Fem5 (diskussion) 27 februari 2018 kl. 21.35 (CET)
replies: text: ::: På många arbetsplatser är det praxis att arbeta övertid då det behövs, och att vägra bara för att man tycker att man inte behöver pengarna skulle ge en problem både med kolleger och arbetsgivare (eller förmän). Övertidsersättningen dimensioneras så att de flesta inte har något emot att arbeta övertid då och då, men det betyder inte att det skulle vara arbetstagarens eget val, och i synnerhet inte att arbetstagaren skulle väga ersättningen mot fritidens värde i de enskilda fallen.

text: ::: Vad gäller bisysslor hade jag främst akademiker i tankarna. Det är vanligt att de inbjuds att hålla föreläsningar i olika sammanhang, och min uppfattning är att de flesta ställer upp av pliktkänsla eller altruism snarare än för pengarna.

text: ::: Vid sidan av längre arbetstid kan man förbättra sina inkomster genom att byta arbetsuppgifter eller arbetsplats. Ofta är intressantare arbeten bättre avlönade, men för denna artikel är de intressanta fallen de där man får högre lön mot att man accepterar ett mindre attraktivt jobb, t.ex. ett på annan ort. Med hög marginalskatt blir skillnaden i nettolön liten, vilket torde minska benägenheten att byta jobb i den situationen (och öka benägenheten att söka sig till intressanta jobb med sämre lön).

text: ::: --LPfi (diskussion) 27 februari 2018 kl. 22.25 (CET)
replies: text: ::::Just att ordinarie personal tvingas arbeta övertid i stället för att utöka personalstyrkan motverkas av hög marginalskatt, men uppmuntras i stället av hög grundbeskattning. Om det är dyrt att extraanställa är det mer attraktivt för en arbetsgivare att beordra övertid. /ℇsquilo 8 december 2020 kl. 19.06 (CET)
replies: text: ::::: Givet att den höga skatten leder till att presumtiva arbetstagare kräver hög grundlön, vilket inte gäller generellt utan endast under rätt starka antaganden om hur arbetsmarknaden ser ut. Hur som helst handlar Lafferkurvan inte om vad som är attraktivt för arbetsgivaren, utan huruvida folk är beredda att ta emot arbete vid viss skattegrad. Och huruvida man hellre är arbetslös än tar emot ett arbete påverkas mycket starkt av annat än skattegraden (möjlighet att försörja sig på andra sätt, möjlighet att avancera från ett tillfälligt arbete eller genom vidareutbildning som förhindras av arbetet o.s.v.) –LPfi (diskussion) 9 december 2020 kl. 18.54 (CET)
thread_title:  Stycke om hög skattenivå 

message: Taggade sidan som vinklad eftersom det genomgående ges exempel på analyser som menar att Sverige har en för hög skatt. Däremot lyfts inga motargument eller någon nyansering fram. Lafferkurvan har fått kritik för sin användbarhet och detta bör synas på sidan.
Puttolaz (diskussion) 5 november 2019 kl. 19.32 (CET)
replies: text: Jag tycker att hela artikeln, utom inledningen och Sverige-avsnittet i sak handlar om denna nyansering. Finns det problem också där?

text: Inledningen ger möjligen en för okritisk bild. Det beror väl främst på att man vill förklara själva begreppet innan man börjar nagelfara det. Möjligen kunde man ersätta "är ett begrepp" med "är ett omstritt begrepp", givet att man hittar källor som tillräckligt tydligt visar detta. Att begreppet är omstritt kunde förklaras i första stycket efter inledningen, med källhänvisning där.

text: För Sveriges del borde man väl läsa studierna och se huruvida de uttrycker sig mer nyanserat (eller är för vinklade för att betraktas som neutrala källor). Man borde antagligen också sätta dem i perspektiv: de är ganska gamla och inkomstfördelningspolitiken i Sverige ser knappast likadan ut som för tio (eller trettio!) år sedan.

text: Ett problem är att Laffer-kurvan i sig knappast är intressant i neutral forskning. Studier som direkt hänvisar till begreppet riktar antagligen i allmänhet in sig på att stöda tankegångarna eller skjuta ner dem. Såsom artikeln säger: "Det är uppenbart att skattenivåns effekter på arbetsutbudet inte beror direkt på det genomsnittliga skatteuttaget, utan på inkomstnivå, marginalskatt och olika inkomstberoende stöd för enskilda grupper (och praktiska problem i att ta emot arbete".

text: --LPfi (diskussion) 6 november 2019 kl. 09.33 (CET)
replies: text: : Dock, om "vissa" undersökningar kommit fram till att Sverige har för hög skatt bör man väl rimligtvis kunna plocka med några som menar tvärtom, helst så att de drar olika slutsatser av utvecklingen under samma tid. Då skulle det inte bli en diskussion om skattenivån i Sverige (WP:OVIKT) utan om svårigheterna kring att bestämma en optimal skattenivå. –LPfi (diskussion) 16 december 2020 kl. 21.33 (CET)
replies: text: :: Jag tog nu bort stycket om Sverige, som handlade om huruvida Sveriges skattepolitik är oändamålsenlig, på basen av ett begränsat antal studier utan diskussion om urvalet, och utan att lyckas knyta studierna till något resonemang kring själva Lafferkurvan.

text: ::  Att stycket redan redan var omskrivet tycker jag att är irrelevant, då styckets problem kvarstod. Och när vi väljer att ta med en viss studie (eller vissa tre) så tar vi ställning – det har avgörande betydelse för hur läsaren uppfattar sakfrågan jämfört med om vi lyft fram en studie med motsatt resultat. Om vi vill komma med någon slutsats borde vi hänvisa till något som representerar konsensus, inte till enskilda studier. I det här fallet är studierna dessutom, så som de presenterades, fullkomligt WP:OVIKT för den här artikeln, då de inte användes för att beskriva Lafferkurvan utan för att kritisera Sveriges skattenivå.

text: :: –LPfi (diskussion) 20 december 2020 kl. 14.48 (CET)
replies: text: :::Jag tog bort mallen, då omskrivningen gör att en ny bedömning bör göras. I sak har jag bara grund insikt.Yger (diskussion) 20 december 2020 kl. 15.17 (CET)
thread_title:  Neutralitet