Diskussion:Hjärtesånger (1895)

message: Har nu sökt igenom alla psalmer i en jämförelse med 1819 års psalmbok och inte hittat fler som kan motsvara varandra. Har noterat på de artiklar som är blåa nu vilket psalmboksnummer dom har i Hjärtesånger.--Damast 20 januari 2006 kl.16.16 (CET)
replies: text: Jag han inte riktigt med, utan satt och försökte spara in ett himla pulande med att räta upp det som var en ännu större katastrof innan du fick till fler tydligheter. Ska vi behålla gammal-stafvningen? Det är inte ovanligt att bara ett enda ord, ofta det första, är ändrat så att jämförelser blir försvårade. Den lilla fnutten med "anmärkningar" på sista sidan tyder väl på att han fått påtalat för sig att det inte riktigt gick för sig att sno texter hur som helst. Det är ju samtidigt den 5:e upplagan jag hittade i "välskt" band, så han har väl fått fylla i efterhand. Det ska jag också försöka göra. Samt försöka jämföra en del av de texter som är "från engelska", tyska eller norska. Trist att det inte är noter med. Menar du Nr. när du skrev stora typo?Agneta 20 januari 2006 kl.16.30 (CET)
replies: text: :Nej, menade att jag gjort om hela strukturen i typografin... såg du råkade ut för redigeringskrock och led med dig! Sånt gör en ju vansinnig om det är mycket man lagt in. Hoppas att du valde att spara dina egna ändringar (jag la ju tillbaka mina tror jag...) Behåll du gammalstavningen så ändrar vi om vi hittar vilken psalm det egentligen är, jag har ju alltså sökt igenom på enstaka ord i varenda psalm som finns och jämfört om motsvarande ord finns i 1819 och det gav ju inget. (I 1695:an har jag ju hittat vilka psalmer det motsvarar genom ibland bara tre-fyra bokstäver!) La in ett frågetecken på en om det kan vara samma och hoppas du kan kolla textens innehåll jämfört med den länk som finns (eller i egen psalmbok) --Damast 20 januari 2006 kl.20.29 (CET)

message: Om jag ser att något finns i bok som heter Hjärtesånger, skulle jag länka dit inte till Hjärtesånger 1895 - särskilt som det inte är alltid som informationen om årgång ges. 
På Wikipedia:Artiklar vilkas ämnen har samma namn: står det: "Wikitekniken, som är Wikipedias tekniska bas, bygger till stor del på att skapa länkar mellan olika sidor. När sådana wikilänkar skapas, kommer de flesta att skriva in den enkla formen av namnet på det man länkar till. Den som skriver om månar kommer att länka till  Amalthea i texten, inte till Amalthea (måne), och den som skriver om spansk historia kommer troligen att länka till Karl IV utan att tänka på att det funnits flera kungar som burit detta namn. Därför är den viktigaste principen, vad gäller att hantera artiklar vars ämne har samma namn, att alltid se till så det finns en sida under grundordet - antingen en artikel, eller en förgreningssida." 
Hjärtesånger, alltså. // habj 25 mars 2006 kl.08.57 (CET)
replies: text: Ja, för mig föll det sig också naturligt från början och jag gjorde så. Men sen blev det lite oro kring olika utgåvaor och upplagor. Då blev beslutet från vår Damast som har bäst överblick över detta projekt att vi t.v. borde ha årtalet kvar. De här gubbarna var inte försedda med helt vita vingar utan stal och trixade med texter lite som de förmådde. Psalmböckerna ifråga gavs ut inte bara i åtskilliga tryckningar utan de reviderades efterhand med tillägg och ommöbleringar, nya upplagor med bara något års mellanrum ibland. Än så länge är vi på gräsrotsnivå. Om du tittar på O, att med tusen tungors ljud så har jag den titeln i tre tryckningar, varav två i Herde-Rösten 1892 där Aug. Davis ställt sin version först som nr 41 och John Wesleys version som nr 42. Emil Gustafsson har i sin version nr 52 bara ändrat ett ord i slutet på Wesleys ursprungliga text.

text: För den vet jag inte hur jag ska lägga upp en förgrening som fungerar för överföring till Wikisource. Vet du? Det finns ju en slags förgreningssida till Sions Sånger och Sions Nya Sånger.

text: Damast är borta idag. Jag är övertygad om att Tubaist kan tillföra massor i just dessa psalmer. Vi bör nog invänta svar från dem. För det tekniska så lyder jag.

text: Men i innehållet fixar jag en del som jag mailar till dig.Agneta 25 mars 2006 kl.10.50 (CET)
replies: text: :Gjorde omgående en redirect från Hjärtesånger till Hjärtesånger 1895. För det är ju självklart att själva grundordet ska länka en sökare rätt i slutändan, antingen till en befintlig årgång eller till en förgreningssida likt Frälsningsarméns sångbok fått. Men eftersom till och med vi som jobbar väldigt mycket med psalmerna kan ha svårt att hålla isär årgångar och snarlika namn på prsalmböcker och versioner så torde ju "normalläsaren" ha ännu svårare. Att komplettera med årtalen har varit ett sätt att förenkla att hålla isär olika utgåvor och att samtidigt underlätta den kronologiska angivelsen och läsningen av var psalmer funnits publicerade, både för oss som jobbar med psalmerna och för läsarna att slippa möta helt olika uppräkningar av var och när saker publicerats. Tycker inte heller att läsaren ska behöva kolla varenda psalmboksartikel för att få en tidsuppfattning kring publicerandet. Att Kom gavs ut på 30-talet och inte på slutet av 80-talet tex, att Lova Herren är en hyfsat modern bok från 1987 (dvs efter den vanligast använda psalmboken från Svenska kyrkan som kom 1986) och inte detsamma som Guds Lov från 30-talet... Enda egentliga jokern i sammanhanget är Sions sånger som inte har något årtal angivet alls och som dessutom finns i två helt olika samfundsutgåvor (herrnhutiska och laestadianska). Psalmböckerna är en djungel. Jag är ganska övertygad om att läsarna föredrar att få en årtalsangivelse som ger ett slags riktvärde och särskiljare mellan olika psalmböcker, må vara att paranteser är gängse normalstandard men i det här sammanhanget, liksom för ortnamn, är det föga tydliggörande att använda paranteser och mest en petitess egentligen väl?--Damast 25 mars 2006 kl.20.18 (CET)
thread_title:  Förgreningssida 

message: Har kollat nu, ingen enda av barnasångerna finns i Stockholms söndagsskolförenings sångbok 1888 --Damast 26 mars 2006 kl.18.29 (CEST)
thread_title:  Barnasångerna 

message: Jag har tittat på de röda signaturerna och tror eller gissar att det kan vara följande författare som avses:
*A-der och A Thomander kanske kan vara samma person = Adolf Thomander. Dessa 2 författarnamn hittade jag om vartannat i sångboken "J. A. Hultman. Solskenssånger" och hela hans namn i FA:s sångbok tryckt 1945.   m.v.h Tubaist
*N. F. = Nils Frykman
*S. H. skulle kunna vara Samuel Hedborn eller Samuel H Hodges
*C. H. skulle kunna vara Christoffer Hansen
*H. S. skulle kunna vara Haqvin Spegel eller Heinrich Theobald Schenk
*J. G, skulle kunna vara Joh. Bernhard Gauffin, Johan Gerdes, Johannes Gezelius eller Josef Henry Gilmore
Jag skulle föreslå att du efter signaturerna hänvisar till vilka nummer i sångboken som de är upphovmän till. så kanske man via sångerna kan identifiera dem. 
t.ex.
*N. F. (nr. 74, 76 och 115)
*K. F. (nr. 77)
*K. V. M-n (nr. 65)
*B-dt (nr. 62) 
och så vidare.
Tubaist 26 mars 2006 kl.19.03 (CEST)
replies: text: Jag har lyckats reda ut en del av signaturerna och raderat dem efterhand. Det är en bra idé att för resten göra som du föreslår. Jag har tittat på något av dina förslag (Spegel och Hedborn). Jag misstänker att både Davis och Gustafsson "lånade" med förkärlek från Frälsningsarméns sånger och melodier.  Frykman har jag nog fixat de flesta av. Men det finns ju en hel del utan författare som Davis och Gustafsson helt sonika valt att utelämna ävenom de var välkända. Agneta 26 mars 2006 kl.20.01 (CEST)
Vad tror ni om att + kan vara Fanny Crosby?Agneta 27 mars 2006 kl.08.54 (CEST)

text: Det kan vara så eftersom hon använde en del tecken istället för bokstäver i sina pseudonymer, men säker är jag inte.
Det finns en titel "Vid basunens ljud" i FA.s sångbok 1945 med text och musik av J H Kurzenknabe. Kan det vara samma sång som nr. 168 i Hjärtesånger? hur lyder fortsättningen på sången? 
Nr 173 "Så den ädla säden re'n i morgonväkten" finns även hos FA; Så den ädla säden, författare:Knowles Shaw, musik:George A Minor.
Nr 171 Livet förrinner så fort som en dröm av signaturen + . Kan det vara samma sång som Livet försvinner i hast som en dröm? (Frälsningsarméns sångbok 1990 nr. 355) författare:Carl August Stenholm melodi: svensk folkmelodi.
replies: text: :Jag ska titta igenom texterna så snart jag kan. Helst under dagen. Börjar med 171 dåAgneta 27 mars 2006 kl.11.37 (CEST)
replies: text: ::171:an kan vara skriven av J B Stoltzenberg enl. en annan källa. Se Livet försvinner i hast som en dröm. Tubaist 27 mars 2006 kl.11.47 (CEST)
replies: text: ::::Så har jag lagt in information i artiklar här på WP och texterna på wikisource så att du kan jämföra. Det är en del smärre textskillnader i verserna mellan SMF 1920 och Hjärtesånger jämfört med Herde-Rösten. Men så här långt räcker väl att vi jämför refrängen samt har fyra verser från två psalmböcker. (Gäller Vid basunens ljud).  Det där med Acrl August Stenholm verkar intressant. Det är ju ganska många +-signaturer i Hjärtesånger. Det lite löjliga är att jag för både + och I. B-lll haft bägge svaren under mina ögon. Irriterande.Agneta 27 mars 2006 kl.13.57 (CEST)
thread_title:  Författare och signaturer 

message: Borde vi inte ha en länk till Projekt:Psalmer under "Se även"-rubriken?Agneta 15 maj 2006 kl.09.16 (CEST)
thread_title:  Se även? 

message: Den här artikeln ser hemsk ut i min webläsare. Det första avsnittet har 1 tabellram. Sedan ökar antalet tabellramar för varje avsnitt. Det sista har 11 tabellramar. Jag skulle gärna ändra men det vet jag inte hur man gör. //StefanB 1 juni 2006 kl.10.51 (CEST)
replies: text: Den ser precis lika hemsk ut i min. Och jag vet inte heller varför. Därför har jag skrivit ett mail till Fredrik H. för att få hans bistånd. Kanske har det med det ord du nämner att göra: Tabellramar. För det är en tabellram kring förordets vers och den kanske följer med nedåt? Att det liksom inte finns något slut på den tabellen. Det ska jag testa. I annat fall så måste vi invänta Specialist på Tabellramar eller annat kufiskt. Agneta 1 juni 2006 kl.11.10 (CEST)

text: Nu har jag satt in ett |}-tecken efter varje avsnitt och då försvann inrutningen. Av någon anledning jag inte vet, så försvann den blåa färgen någonstans på mitten. Sen har det blivit olika stora rutor anpassat till texten. Men ramarna är borta i alla fall. Kan du tänka på saken en stund? Och komma med någon smart lösning så tycker jag det är spännande. Just nu har jag myrkrypningar innanför pannbenet och blir netop galen på kuppen. Pottsorkar till maskiner som inte förstår vad jag menar. : ( (Åter strax med : )) Agneta 1 juni 2006 kl.11.29 (CEST)
thread_title:  Konstigt utseende 

message: Tro det eller ej, men myrorna har gjort en insats för mig. Tack för påpekandet att det inte var bar hos mig det såg tokigt ut. För då kan man ju ta det personligt, att det bara är min maskin som ställer till förtret mot mig. Nu hade jag själv gjort galet och då kan jag ju själ försöka lösa det. Tack igen!Agneta 1 juni 2006 kl.11.49 (CEST)
thread_title: Häpp!

message: # när ett avsnitt inleds med  måste avdelningen avslutas med ett |}. Jag har justerat.
# länk till W-source är inte en extern länk och länkas därför aldrig med "t=". Länk till Wsource-text är automatisk både i  och  (som ju använder "Txxnomu"). Om text i Wsource saknas skriver man |t=- för att "ta bort" den automatiska Wsource länken→ Text. Jag har justerat
# Är det så att alla psalmer där du inte skrivit "t=ngt på Wsource" saknar text där ?
# Jag har bytt ut alla Txxnomu mot psalmlänk. Den synliga effekten är att texten "Nr" försvunnit. -- Dr Fredrik Haeffner 5 juni 2006 kl.11.20 (CEST)
replies: text: Tack! Igen. Jag sparar detta och hoppas på att tidens tand ska gnaga in det i mitt minne. Har kopierat det till min Latmask.Agneta 5 juni 2006 kl.15.27 (CEST)
thread_title:  Formatering 

message: Nr 16 Är det intet för dig skriver Emil Gustafson är "Från engelskan". Vad sägs om Is it for me? Av Frances R Havergal? Med musik av Tullius C. O’Kane. Agneta 21 februari 2007 kl. 18.41 (CET)
thread_title:  Nr 16 Är det intet för dig 

message: A-der var en signatur som användes av Anna Ölander. "Solskenssångarens främsta litterära medhjälpare, författarinnan Anna Ölander i Linköping, översatte och skrev flera sånger över Hultmans solskenstema. ... För 85 texter i Hultmans solksenssånger förekommer Anna Ölanders signatur A-der." skriver Oscar Lövgren i Solskenssångaren J. A. Hultman, 1971--81.227.70.137 29 september 2007 kl. 03.28 (CEST)
Hjärtesånger utkom 1892, med 260 sånger enl. Oscar Löfgren.
Har en förteckning på 315 andl. sångböcker och 250-60 i min bokhylla. Hjärtesånger
har jag dock endast sammanbunden med Förbundssånger från 1901. MVH 081006,Kjell Grönberg
thread_title:  A-der