Diskussion:Täckdike

message: Boldie! Det var en hel del av det material som du bara klippte in från artikeln dike, som kändes helt irrellevant för just ämnet täckdikning!. Så jag fick gallra rätt friskt i ditt inklistrade material! /Niking 1 juni 2007 kl. 02.23 (CEST)
replies: text: Bra! Jag kan fylla på med lite mer miljöpåverkansinfo senare. Just ja! Bytte titel från "yttre miljöpåverkan" till "Miljöpåverkan" tycker att "yttre" känns lite konstigt om man inte beskriver en "inre" påverkan också. --Boldie 1 juni 2007 kl. 12.39 (CEST)
Den inre miljöpåverkan kommer snart. Med inre miljöpåverkan avses alltså täckdikningens effekter på åkern och växtodlingen, d.v.s. just de eftekter som eftersträvas med täckdikning. Dessutom tänker jag lägga till en rubrik med miljöeffekter av bristande dränering, då äkermarksdräneringen 
Då det mig veterligen inte längre täckdikas på några befintliga våtmarker (utan främst på befintliga åkrar, golfbanor m.m.), känns de beskrivna miljöeffekterna på flora och fauna felplacerade. Trots allt handlar just denna artikel i huvudsak om modern täckdikning och inte några historiska utdikningar av våtmarker.  Vore det inte bättre att flytta just miljöeffekter på flora och fauna till mer lämpliga uppslagsord, t.ex. sänkningsföretag, myrodling och så vidare? 
Ska du fylla på med mer miljöeffekter på denna artikel, så håll dig då vänligen till specifika miljöeffekter strikt kopplade till modern täckdikning och inget annat. Annars får jag nog fortsätta hårdgallra! /Niking 1 juni 2007 kl. 18.11 (CEST)
replies: text: : Klargjorde att  det idag inte sker täckdikningar av våtmarker. Effekterna av dessa fortgår dock varför jag anser att de ska stå kvar.
replies: text: :: Jag förtydligade det ytterligare med bl.a. några underrubriker. Men jag tycker fortfarande att det bör flyttas till sänkningsföretag och/eller myrodling, där det hör hemma!

text: : Jag blev lite nyfiken på en sak! Varför ökar transpirationen från täckdikad mark? Borde inte  växterna konsumera mer vatten om de har överflöd? artikeln om transpiration säger att växter transpirerar mer om de har tillgång på mycket vatten? (jag vet att tex bladvass "lyxkonsumerar" vatten, de transpiererar 300% mer vatten än vad som avdunstar från en vattenyta på motsvarande areal.)
replies: text: :: Helt rätt! Men mängden växttillgängligt vatten ökar med en bra dränering (på grund av ett större rotdjup), speciellt på lerjordar, vilket minskar bevattningsbehovet vid torka. Under maj-augusti råder det ju vanligtvis ett nederbördsunderskott!

text: :: På dåligt dränerade jordar, skadas dessutom rötterna av syrebrist samt toxiska halter av bl.a. mangan och järn, vilket gör att grödan förtvinar och dör istället för att frodas och transpirera vatten.

text: : Jag upptäckte att jag att jag inte förstår vad en "överfart" är. Jag trodde att det handlade om öppna diken, men har efterhand insett att det är något annat! Texten om överfarter står bland annat under "Effekter på lantbrukarens ekonomi" och under "avgaser från lantbruket".  Upplys mig! :-)
replies: text: :: En överfart är alltså ett tillfälle då du kör över hela åkern. En plöjning är alltså en överfart! Harvar du två gånger på gärdet, är det alltså två överfarter. Tröskar du, är det en överfart och så vidare.

text: : Jag lade till att igenläggning av öppna diken har medgivit en effektivisering av lantbrukets maskiner vilket minskat utsläppen av bl.a koldioxid.
replies: text: :: Jag ändrade en del i texten på denna del och la bl.a. till effekten av en jämnare upptorkning. Sant är att igenläggning av tegdikning är nödvändigt, för att bruka åkern effektivt. Nu finns ju inte många fungerande tegdiken kvar på åkrarna på både gott och ont. Ur lantbrukarens synvinkel blir ju lätt tegdiken riktiga ogräshärdar.

text: : jag flyttade även upp citaten om Täckdikningens vikt för ett modernt lantbruk. Det ger läsaren en historisk inblick och förtydligar vikten av täckdikning.
replies: text: :: Jag ändrade tillbaka, men din tanke var nog inte så dum i alla fall!

text: : Ändrade rubriken "Materialval" till "Funktion och konstruktion", är inte riktigt nöjd med den, men du har kanske ett förslag!
replies: text: :: Materialval var nog ett mer passande namn till det nuvarande innehållet, men jag låter din ändring vara tills vidare!

text: : Kan inte du utveckla hur ett täckdike fungerar och hur man gör när man täckdikar? Använder man kedjegrävare? Kan man plöja ner slangen som man gör vid bredbandsläggning? Jag tror inte att jag har tillräckliga kunskaper! --Boldie 3 juni 2007 kl. 11.53 (CEST)
replies: text: :: Jodå, det kan jag fixa vid tillfälle! Hade tänkt lägga till lite terminologi och förkllara filter, brunnar, stamledning grenledning m.m. Vad den praktiska delen beträffar (alltså planläggning, grävning och efterinmätning), så funderar jag om det vore bättre att samla det i en egen artikel vid namn täckdikning! Annars blir detta en väldigt lång och kanska svåröverskådlig artikel.

text: :: I korthet så används bara dräneringsplog när kokoslindade dräneringsrör ska användas. Kedjegrävare och grävhjul används på stenfattiga jordar och grävmaskiner används på steniga jordar. /Niking 4 juni 2007 kl. 01.28 (CEST)
replies: text: :::Bra gjort! Jag funderar på att bygga ut artikeln om markavvattning och ta upp mer om miljöpåverkan där. Om jag gör det skulle man kunna tänka sig en kortare sammanfattning om miljöpåverkan i artiklarna dike, sjösänkning, täckdike, vattendragsrensning och hänvisa till markavvattning för mer information. Ungefär som i artikeln om evolution avsnittet Mutationer och genduplikation. --Boldie 5 juni 2007 kl. 17.26 (CEST)
replies: text: :::: En variant vore att lyfta ut all miljöpåverkan till en helt egen artikel, som länkas från de andra artiklarna. Annars får de enskilda artiklarna väldigt lätt slagsida åt alla negativa miljöeffekter (jag har ändå försökt att ge artiklarna lite rätsida). Dessutom är det inte helt enkelt att särskilja markavvattning från övrig vattenverksamhet, då gränsdragningen är ju minst sagt luddig! Samma miljöeffekter kan ju för övrigt uppträda i bägge fallen.

text: :::: Oavsett lösning, så är det viktigaste att vara mycket specifik i beskrivningen av miljöeffekterna. Både termen dikning och termen markavvattning omfattar ju ganska många olika saker, som var och en ger upphov till vitt skilda miljöeffekter. Snåla inte med relevanta underrubriker med andra ord. :) /Niking 13 juni 2007 kl. 00.50 (CEST)

text: :::: Jag flyttade (de historiska) miljöeffekterna på flora och fauna till sänkningsföretag, där de bättre hör hemma.  Eventuellt kunde man också lägga till dem i myrodling. Fick dock inte till källorna lika snyggt som de var innan, även om det fortfarande fungerar. /Niking 15 juni 2007 kl. 22.26 (CEST)

message: texten "lantbrukets del kan effekterna av en bra dränering inte överskattas! En bra täckdikning är ofta skillnaden mellan missväxt och tillväxt." är värderande och följer inte wikis NPOV. låt texten under själv tala om täckdikningens positiva effekter. (vilket den ju gör på ett bra sätt). låt läsaren själv avgöra hur högt täckdikningen ska skattas!
replies: text: En bra dränering inte bara kan vara skillnaden mellan mella missväxt och tillväxt, utan det är oftast skillnaden mellan missväxt och tillväxt. En bra skörd kräver helt enkelt en bra dränering på fältet (+ en del andra bra saker). Detta är inte en subjektiv värdering utan det bygger på objetiva resultat från både 25-åriga fältförsök och lanbrukarnas egna erfarenheter.--/Niking 24 juni 2007 kl. 17.52 (CEST)
replies: text: :Observera att jag inte ifrågasätter värdet av täckdikning, den är jag övertygad om. Bara formuleringen "lantbrukets del kan effekterna av en bra dränering inte överskattas!". Där formuleringen om att värdet av täckdikning det inte KAN överskattas, det är klart den kan överskattas beroende på hur högt ställda förväntningar man har. Om man tror att man ska gå från 8 ton vete/ha till 20ton/ha p.g.a en täckdikning så kommer man bli besviken (då det saknar verklighetsförankring). Det är mycket ovanligt med utropstecken i en encyklopedi (i princip bara i citat). Hur som helst tycker jag att det är bra som det står nu. --Boldie 24 juni 2007 kl. 19.26 (CEST)
thread_title: värdering

message: I ett vattendrag strömmar ju vatten och syresätts därmed hela tiden. Då kan knappat syrebrist uppträda. Snarare borde syrebrist uppträda i stillastående vatten, då diffusion är en mycket långsammare transportmetod än massflöde (mass flow)--/Niking 25 juni 2007 kl. 23.19 (CEST)!
replies: text: vid höga flöden med mycket organiskt material förbrukas syrgasen snabbt framförallt i större lite lugnare vattendrag (mycket sällan i forsande vattendrag, men det händer). när materialet när sjöar sedimenterar det ofta snabbt, varför det sällan leder till problem för fisk som kan fly lokala syrgasbrist områden. --Boldie 25 juni 2007 kl. 23.30 (CEST)
replies: text: :Jag är fortfarande skeptiskt mot detta. Höga flöden brukar ju vanligtvis inträffa när det är vattnet är relativt kallt (höst + vår) och således kan ha en högre syrgashalt än när vattnet är varmt (på sommaren)! Dessutom är den mikrobiologiska aktiviteten låg när vattnet är kallt, vilket då avsevärt borde sänka nedbrytningshastigheten av lättbnerbrytbart organiskt material.

text: :Kan det möjligtvis vara så att gränsen för syrgasbrist skiljer sig radikalt för vattendragsorganismer och sjöorganismer, d.v.s. att sjöorganismer tål betydligt lägre syrgashalt än vattendragsorganismer? I så fall borde detta framgå i artiklarna. 
--/Niking 25 juni 2007 kl. 23.47 (CEST)
vi tar bort delen om syrgasbrist. har läst på, detta fenomen uppstår vid extrema flöden som de i arvika 2001 och beror inte på diken. fixar nu. --Boldie 26 juni 2007 kl. 17.18 (CEST)
thread_title:  Syrebrist i vattendrag? 

message: "Täckdikningens fundamentala påverkan på åkerbruk och växtodling kan knappast överskattas. Utan en systematisk täckdikning vore det helt enkelt omöjligt att kunna odla de bästa jordarna i..."
De markerade orden bör bytas ut då det är värderande påståenden. Se rubriken värdering ovan för vår förra diskussionen om liknande ärende. --Boldie 4 juli 2007 kl. 00.02 (CEST)
replies: text: Täckdikningens påverkan på växtodlingen är helt enkelt enorm! En bra täckdikning är helt enkelt nödvändig för att kunna bruka de bästa jordarna (som ju ofta är lerjordar med naturligt låg vattengenomsläpplighet) i alven. Detta är inget värderande utan bara ett konstaterande byggt på lantbrukarnas långvariga erfarenhet och 25-åriga fältförsöksserier. --/Niking 4 juli 2007 kl. 00.30 (CEST)
thread_title:  Stil 

message: Det finns ingen klar gräns mellan vad som läggs in i artiklarna täckdike, täckdikessystem och täckdikning. Artiklarna verkar överlappa varandra. Täckdikning är det bästa artikelnamnet. Därför bör innehållet överföras dit, och de andra uppslagsorden bli redirects dit. Till på köpet är täckdiken en redirect till dike, där det också finns ett avsnitt om täckdikning. --LA2 4 september 2007 kl. 04.29 (CEST)
replies: text: Jag tror att det blir en ganska lång artikel som få orkar ta sig igenom. Nu är det avgränsat på så sätt att täckdike behandlar de mer teoretiska apekterna och täckdikning de mer praktiska aspekterna när det gäller utförandet. --/Niking 4 september 2007 kl. 23.03 (CEST)
replies: text: :Men den uppdelningen är föga intuitiv för läsaren. Försök att skriva för läsarna, inte för författarna. --LA2 5 september 2007 kl. 04.12 (CEST)
replies: text: ::Jag stödjer förslaget om ihopslagning. Däremot tycker jag nog att uppslagsordet bör vara Täckdike (eget uppslagsord) då Täckdikning är själva skapandet av ett täckdike. Att ha täckdikning som uppslagsord för täckdike skulle bli lite som att ha "fabrik" under "fabriksbygge" (ok dålig liknelse, men visar ändå på problemet..).  --Boldie 2 oktober 2007 kl. 22.28 (CEST)
replies: text: :::Instämmer helt med LA2 i att den nuvarande uppdelningen är alltför obskyr för den vanlige läsaren. Det finns naturligtvis utrymme för mer specialiserade artiklar på Wikipedia, men det här är inte en lyckad lösning. Blotta det faktum att artiklen täckdike anser sig behöva termen täckdikning på ett flertal platser talar sitt tydliga språk. En bättre lösning hade varit med en gemensam huvudartikel för alla tre begreppen, med specialiserade underartiklar om de olika mer tekniska aspekterna av täckdikning (t ex Täckdikningens inverkan på åkerbruket, Täckdikningens miljöpåverkan (ev bättre behandlat i en gemensam artikel). Exakt vad som skulle stå i huvudartikeln och i underartikelarna får naturligtvis de som är mer insatta i ämnet än jag avgöra. En absolut minsta åtgärd är att lyfta bort de avsnitt som uppenbarligen behandlar täckdikning (och dess effekter) från artiklen som beskriver täckdiket och dess konstruktion. Därefter skulle täckdike och täckdikessystem med fördel kunna slås ihop.--sanna 16 februari 2008 kl. 20.03 (CET)
replies: text: ::::klokt talat av Sanna ovan, \GhostRider♠ 24 mars 2008 kl. 20.01 (CET)
replies: text: :::::Jag instämmer i att det behövs en översyn, jag har infogat täckdikessystem, grenledning och stamledning i täckdikning nu. Dock tror jag inte att hela den här artikeln ryms där också så sannas förslag låter mkt bra tycker jag. MiCkE 24 mars 2008 kl. 21.59 (CET)
replies: text: ::::::Bra gjort! Dock så skulle jag föreslå att du skrivskyddar de sidor som du gjort om till omriktningssidor, mest för att skapa lugn och ro. \GhostRider♠ 24 mars 2008 kl. 22.07 (CET)
replies: text: :::::::Då de värsta spretigheterna åtgärdats av MIcke och ingen på ett drygt år gett sig på att slå ihop de två omfattningsrika artiklarna, som åtminstone inte jag ser som självkalra slåihopfall, så tar jag bort mallarna. Wanpe 23 juli 2009 kl. 07.15 (CEST)
replies: text: ::::::::Artiklarna fungerar bra var för sig, alltså som de ligger nu. --Nyström 11 november 2011 kl. 12.46 (CET)
thread_title: Ihopslagning