Diskussion:Rasifiering

message: [rubrik inlagd i efterhand --LPfi 21 juni 2011 kl. 12.25 (CEST)]
Räcker det verkligen att två forskare använt ett begrepp för att det skall anses vara etablerat? Fernbom2 19 juni 2011 kl. 15.22 (CEST)
replies: text: Det har en större spridning än så. Artikeln är en stubb men du kan gärna hjälpa till att utveckla den. --Historien 19 juni 2011 kl. 15.24 (CEST)

text: Du kan börja här: http://www.google.se/search?q=rasifiering&btnG=S%C3%B6k+i+b%C3%B6cker&tbm=bks&tbo=1. Tack på förhand för ditt intresse! --Historien 19 juni 2011 kl. 15.26 (CEST)
replies: text: :Jag la tillbaka relevanskontrollsmallen. Den tog bort av arikelförfattaren sex minuter efter mallning. Invänta andras åsikter och granskning. Relevans ska framgå av artikeln och det kanske framgår småningom när fler sett artikeln och kompletterat den. Obelix 19 juni 2011 kl. 15.29 (CEST)
replies: text: ::Så din åsikt är att artikeln inte är relevant? Var går gränsen? Det är ett gångbart samhällsvetenskapligt begrepp, använt av kulturgeografer, historiker, sociologer, arbetslivsforskare, ekonomer och så vidare.  --Historien 19 juni 2011 kl. 15.31 (CEST)
replies: text: :::Nej, min åsikt är att relevans i vart fall inte framgår av innehållet. Relevanskontrollssystemet är till för att fler ska hitta artiklar där relevansen är oklar utifrån artikelinnehållet så att dessa kan förbättras så att relevansen är klarlagd. Obelix 19 juni 2011 kl. 15.33 (CEST)
Jag hittade en bra redovisning av termen på Google books i Bortom vi och dom. Det verkar vara ett etablerat begrepp, även om en av författarna till den här boken också är författare i artikelns källa. Det finns också en avhandling, Stadens rasifiering, etnisk boendesegregation i folkhemmet. Den är skriven av den andra förfatatren som nämns i artikeln. Dock tycker jag att artikeln borde betona att det handlar om utveckingen "inordning i raser" -> "klasstillhörighet" eftersom jag har sett det tolkas i motsatt riktning. Det borde också kollas hur många forskare som använder termen.--90.233.155.46 19 juni 2011 kl. 15.34 (CEST)
Hur bevisar man att den är relevant? Det har skrivits ett antal böcker, statliga utredningar och artiklar på ämnet. --Historien 19 juni 2011 kl. 15.35 (CEST)

text: Skriv om böckerna (och vilka) och vilka statliga utredningar begreppet har omnämnts i också vidare. Skriv dit informationen i artikeln, kort och gott. :) Obelix 19 juni 2011 kl. 15.37 (CEST)
replies: text: :Är det inte rimligare att vi förklara begreppet istället för att göra en kvantitativ lista på var det används? Jag tycker dessutom det är belagt att begreppet har spridning. Om någon vill göra en litteraturlista så är det upp till dem men jag koncentrerar mig hellre på en kvalitativ utveckling. --Historien 19 juni 2011 kl. 15.39 (CEST)
Nyss skulle antalet artiklar med ras som tema minskas. Nu skall de plötsligt utökas! Räcker det inte med "Rasism i Sverige"? Fernbom2 19 juni 2011 kl. 15.42 (CEST)

text: Du tycker inte jag ska skapa artiklar på ämnet forskning om hur rasism uppstår? Det finns gott om ovetenskapliga "rasismartiklar" med vit makt-teorier som grund men det saknas vetenskapliga artiklar om rasism. Intressant att du blir provocerad av det ena men inte det andra. --Historien 19 juni 2011 kl. 15.50 (CEST)
replies: text: : Det finns mängder av vetenskapliga termer som inte har artiklar här. Men eftersom jag gärna slår ett slag för konfessionalisering får jag väl stå ut med att även detta får sin plats här. I mina ögon borde dock en standardhöjning av den av mig nämnda artikeln prioriteras. Inblandningen av ordet "ras" i sammanhang som dessa är och förblir jag dock tveksam till. Fernbom2 19 juni 2011 kl. 19.06 (CEST) 
Jag har försökt googla efter ordet på andra språk för att se hur spritt det var, men får bara konstiga träffar på racification. Används termen bara på svenska? --90.233.155.46 19 juni 2011 kl. 15.48 (CEST)

text: :Begrppet är like krångligt att översätta - men det har att göra med (re)production of race. Den direkta översättningen är egentligen racing (race-in), se exempelvis gendering. --Historien 19 juni 2011 kl. 15.54 (CEST)
thread_title:  Relevans 1 

message: Jag vill påtala att ett begrepp inte kan visa, påvisa, ämna eller bevisa något. De formuleringar som nu i artikeln hävdar att begreppet visar, begreppet ämnar o.s.v. måste omformuleras eller strykas. Idunius 19 juni 2011 kl. 15.51 (CEST)
replies: text: Du har rätt. Det är antingen en hypotes eller en teori om ett förhållande.--90.233.155.46 19 juni 2011 kl. 15.52 (CEST)
replies: text: :Åtgärdat. --Historien 19 juni 2011 kl. 16.02 (CEST)
thread_title: Felaktigt antingen språk eller innehåll

message: Begreppet är relevant och förekommer inom akademin, flera SOU:s, "ofta" i debatter om rasism och om jag inte missminner mig använder såväl SSU som Ung Vänster sig av begreppet. Rasifiering används dock sällan i svenskan just för att många menar att begreppet inte är meningsfullt i en svensk kontext, däremot är det ett mycket relevant begrepp inom det amerikanska samhället. Jag föreslår att vi tittar hur engelska Wikipedia löst detta. Jag minns dock inte vad begreppet var på engelska varför jag inte tittat upp det själv ännu, men ämnar göra detta. Jag tar därför bort relevansifrågasättandet med denna motivering. Vänligenm dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 15.55 (CEST)
replies: text: Se ovanstående diskussion om relevanskontrollsprocessen. Relevans ska framgå av innehållet och mallen behöver inte plockas bort direkt på studs - diskussion kan inväntas liksom komplettering av artikeln där relevansen framgår. Det är innehållet som ska bevisa relevans - inte vårt eventuella vetande. Detta är praxis sedan länge. Det blir lättare att förklara denna för nybörjare om andra etablerade användare kan hålla sig till denna, Dnm. Obelix 19 juni 2011 kl. 15.59 (CEST)
replies: text: :Är det regel eller undantag att akademiska begrepp (som dessutom spritts till den politiska diskussionen) ifrågasätts såhär? Artikelns relevans har bevisats. Mallen lades upp på grund av den misstagna föreställningen om att begreppet bara användes av två forskare. Är det någon som ifrågasätter att begreppet används (snarare än att de blir provocerade av forskarnas resultat)? --Historien 19 juni 2011 kl. 16.02 (CEST)
replies: text: :: Obelix: Jag menar att allt för ofta ifrågasätts begrepp utifrån perspektiv jag menar inte är rimliga för ifrågasättande. Att begreppet är relevant är ett faktum enligt mig, däremot tog jag aldrig ställning till innehållet i artikeln. Är du av uppfattningen att begreppet inte är relevant? dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 16.07 (CEST)
replies: text: :::Det enda väsentliga är om relevans framgår av artikelinnehållet. När detta framgår kan mallen tas bort, dock inte så länge relevansen ifrågasätts. Nu senast Fernbom2 som undrade om det inte räcker med "Rasism i Sverige". Obelix 19 juni 2011 kl. 16.08 (CEST)

text: :::Framförallt: Ha inte så jäkla bråttom. Låt folk få sin chans att få hitta artikeln. Mallen behöver inte tas bort på studs. Obelix 19 juni 2011 kl. 16.11 (CEST)
replies: text: :::: Obelix: Relevansmallen ifrågasätter huruvida begreppet är spritt eller ej. Ifrågasätter du detta eller är det någon annan mer specifik kritik mot innehållet i artikeln du anser bör åtgärdas för att relevansen skall framgå?

text: :::: Fernbom2: Då svarar jag Fernbom2 här. Nej Rasism i Sverige räcker inte. Detta handlar om konstruktioner av rasidentiteter, sociala praktiker och avhumanisering. Det är ett teoretiskt, väsentligt begrepp som inte kan ingå i en så allmänt hållen artikel som Rasism i Sverige, och med anledning av just den dimensionen behöver begreppet en egen artikel. Kanske någon vill översätta den engelska artikeln? dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 16.15 (CEST)

text: ::::Mallen förstör artikelns trovärdighet och mallen har med all tydlighet bemötts. En artikel som är mer källbelagd och har större vetenskaplig relevans är den absoluta majoriteten av Wikipedias artiklar. Är det rimligt att ett vetenskapligt begerpp, vilket legat till grund för mycket forskning och flera avhandlingar, ska anses ha mindre relevans än en skådespelare som varit statist i två filmer? Ni silar gruskorn men sväljer kameler. Självklart är det orimligt att artikeln underordnas Rasism i Sverige då det är ett internationellt gångbart begrepp (vilket också framgår av en av länkarna ovan). --Historien 19 juni 2011 kl. 16.17 (CEST)
Nu måste jag säga att jag blir riktigt förvirrad. Precis som Fernbom2 undrar jag varför samma användare ena stunden vill radera artiklar som berör begreppet "ras" för att sedan skriva splitternya.
För det första är jag inte säker på att begreppet rasifiering är identiskt med racialization, vilket beskrivs i den engelska versionen. Dessutom finns det ingen direkt koppling mellan den svenska och den engelska litteraturen. Detta beror på att den "rasialisering" som beskrivits i USA inte är identisk med den "rasifiering" som vissa forskare tycker sig se i Sverige. Som bland annat Historien själv påpekat är begreppen ras inte identiska i svenskan och i engelskan.
För det andra noterar jag att det svenska begreppet främst tycks användas av kontroversiella akademiker som Masoud Kamali och Paulina de los Reyes och av diverse vänsterpolitiska ungdomsförbund, vilket väcker frågan om artikeln inte är ett försök att driva en politisk agenda. Kamali och de los Reyes har utsatts för mycket hård kritik från många olika håll för sina rapporter, men nu skriver alltså en artikel där deras begreppsapparat framställs som vedertagen. Ordet verkar inte ha använts i svenska i mer än 13-14 år, vilket är en mycket kort tid. Borde vi inte vänta litet så att någon form av konsensus uppstår kring detta begrepp?
Föreställ för ett ögonblick vad som skulle hända om kontroversiella akademiker på högerkanten samt politiska organisation skulle anföras som skäl till varför en artikel skulle existera. Vi har raderat och genomreviderat en rad artiklar som skrivits av användare på högerkanten som ofta blockerats för sitt POV-pushande. Jag vill minnas att ankarbarn var en sådan artikel, där många ansåg att själva föremålet för artikeln var ovetenskapligt och stötande.
Vi borde ha ett moratorium på nyskapande och raderande av artiklar som behandlar "ras", "etnicitet" och liknande begrepp, framförallt ska vi inte ha så bråttom. Annars fruktar jag att vi offrar vår objektivitet på dagspolitikens altare.--Bothnia 19 juni 2011 kl. 18.23 (CEST)

text: Varför användaren valt att skapa en artikel om ett relevant begrepp som förekommer inom vetenskapen, statens offentliga utredningar och samhällsdebatten ser jag inget skäl att ifrågasätta.

text: Rasifiering är en importprodukt från engelskan. Jag skulle vilja hävda att den engelska artikel är en korrekt systerartikel, däremot kanske den inte är helt slående bra liksom den svenska än inte är det heller.

text: Du är ofta pigg på att anklaga för politiska agendor, jag tycker du borde upphöra med detta. Ifall du skall underkänna forskarna bör du precisera mer noga vart deras politiska bias ligger. Ifall de utsatts för hård kritik från många olika håll, kan du vara mer konkret även där, tycker jag.

text: Begreppet är relevant och hur länge det förekommit i svenskan är inte en nog god grund för att utesluta det ifall begreppet används "flitigt" inom akademin och samhället i övrigt. dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 18.30 (CEST)
replies: text: :Ja, just det, du anklagar ju aldrig folk för att driva politiska agendor. Whatever. Jag skrev mitt inlägg for the record och jag skiter högaktningsfullt hur denna artikel kommer att arta sig vare sig åt det högra eller vänstra hållet.--Bothnia 19 juni 2011 kl. 18.34 (CEST)

text: :Jag är övertygad både du och Historien har rätt i att begreppet är relevant. Men varför har ni så bråttom, varför kan ni inte låta dessa frågor få sjunka in och förstås av andra i den takt och på det sätt som kan behövas. Det är ju att vi hjälps åt som är Wikipedias styrka, men det känns som Obelix mall var att se som en fråga Vad är detta, vad handlar det om, kan jag få se lite mer text så jag kan förstå, ta ställning till begreppet. Att då ta bort mallen och, också av er själva, är ju en signal ni inte är intresserad ge Obelix eller andra tid eller möjlighet förstå begreppet, vilket då i praktiken medför de kommer "strunta" i artikeln. Och inte blir Wikipedia bättre av att texten styrs av självutsedda experter som inte välkomnar andra vara med. Så please, ta det lite lugnare. Yger 19 juni 2011 kl. 18.42 (CEST)
replies: text: :: Du har helt rätt Yger. Jag var för snabb i att ta bort relevansmallen. Jag uppfattade att den bara handlade om ifall begreppet var relevant eller ej. Där hade Obelix rätt i sin kritik att jag agerat för fort. Jag begriper dock inte på "av er själva". Jag skapade inte denna artikeln. Jag var inte ens en huvudförfattare när jag kom hit och gjorde min första, förhastade, editering. Ifall det får alla att känna sig bättre till mots rörande artikeln är det ju bara att återföra relevansmallen. Jag har ingen prestige i det alls. dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 18.47 (CEST)
replies: text: :::Jag kan ju inte lägga tillbaks den då jag ju uppfattar begreppet relevant. Men kanske en mindre förklaring att du agerade förhastat vore på sin plats på Obelix diskussionssida och att han är välkommen delta i artikelns utformning? Yger 19 juni 2011 kl. 18.51 (CEST)
replies: text: :::: Självfallet. Skall genast titta förbi där och lämna ett litet meddelande. Har aldrig varit menat att exkludera användaren. Är som sagt lite off så jag tänkte inte riktigt på att konsekvensen kanske skulle bli så. dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 18.56 (CEST)
thread_title:  Begreppet 

message: En ingress bör ange en terms "hemvist" och det gör artikeln i dagsläget beträffande vetenskpliga områden. Men det är ju också en term som hör ihop med socialkonstruktivismen. Vidare bör man inte vara rädd för att fastslå ordets betydelse i själva definitionen: den värsta rasist kan instämma med definitionen av ordet utan att instämma med att förhållandet förekommer. Jag skulle därför vilka skriva följande i inledningen:
replies: text: Rasificering är ett samhällsvetenskapligt begrepp som bygger på en socialkonstruktivistisk teoribildning om hur föreställningar om människoraser och etniciteter orsakar strukturell diskriminering.
Jag kan nämligen föreställa mig att det finns andra förklaringar till hur den etniska segregationen i Sverige uppstått, t.ex. språkbarriärer, flyktingars väldigt speciella förutsättningar (de har ofta trauman och sådana kan överföras på barnen) osv. Dessa förklaringar behöver förstås heller inte ta ut varandra, utan kan fungera parallellt.--90.233.155.46 19 juni 2011 kl. 16.28 (CEST)

text: Jag föreslår denna skrivning:
replies: text: : Rasifiering är ett samhällsvetenskapligt begrepp som bygger på en socialkonstruktivistisk teoribildning och beskriver den diskursiva process som konstruerar rasidentiteter, vilken innebär en utvidgning av de processer som syftar till avhumanisering och rasism i tidigare icke-rasistiskt definierade relationer, sociala praktiker och grupper. Teoribildningen visar på hur föreställningar om människoraser och etniciteter kan vara orsaken till strukturell diskriminering.

text: Känns lite svamligt, men känns mer korrekt. dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 16.45 (CEST)
replies: text: :Jag vet inte om du behöver nämna att den är socialkonstruktivistisk i inledningen. I princip all modern västerländsk samhällsteori är i huvudsak socialkonstruktivistisk. Detta kan ju dock nämnas längre ner då begreppet ämnar förklara den sociala konstruktionen av i synnerhet raser och klass i förhållande till varandra. Annars är det en mycket rimlig inledning. Jag kan tycka att en ju mer lättförståelig inledningen är destå bättre - jag vet inte om vi behöver gå in på diskusbegreppet direkt i inledningen.  --Historien 19 juni 2011 kl. 16.45 (CEST)
replies: text: :: Känn dig fri att modifiera mitt förslag, däremot ser jag inget negativt att nämna det diskursiva i inledningen. Vi kommer ju länka det till artikeln om diskurs, samma gäller socialkonstruktivism (modifierade genom att lägga in länkar ovan). Däremot kanske inledningen är onödigt tungt skriven. dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 16.50 (CEST)

text: :Ingressen skall vara någorlunda förståelig för en "normal" högstadieelev. Socialkonstrutivistisk är ett svårt ord, diskurs är ett svårt begrepp och strukturell diskrimienring är en relativt svårt begrepp. Låt inte arikeltexten bli för abstrakt, även om ni är hemma med sådana begrepp.Yger 19 juni 2011 kl. 16.53 (CEST)

text: :Något som
replies: text: ::Rasificering är ett samhällsvetenskapligt begrepp som bygger på  föreställningar om människoraser och etniciteter orsakar strukturell diskriminering.

text: :Yger 19 juni 2011 kl. 16.54 (CEST)
replies: text: :: Jag köper din invändning. Du får gärna lämna förslag på omformulering, däremot får vi ju inte försämra/sänka nivån på artikeln bara för att alla kanske inte förstår allt utan att klicka vidare på länkar. Det viktiga är att vi förklarar begreppet som det faktiskt är och där det behövs länkar till vart olika begrepp förtydligas. Exempelvis socialkonstruktivism, diskurs, strukturell diskriminering. Hur skulle man kunna skriva ingressen utan att göra denna strikta definition? Förslaget som du lagt här ovan förklarar inte vad rasifiering innebär som begrepp, du skriver om en tillämpning av begreppet. Vänligen, dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 16.56 (CEST)
replies: text: :::Jag tycker att dnm:s förslag är väldigt bra, men kan också tycka att det blir för invecklat för en ingress. Skulle man kunna tänka sig en komprimering av dnm:s förslag med en följande utredning under? Alltså först en kortare ingress, sedan en rubrik om diskursiviteten och dess stipulation av biologiska och/eller kulturella kollektiv samt hur detta anses konstruera en rasism som leder till strukturell diskriminering? Därefter kan man redogöra för det som redan finns skrivet. Jag tror att det är viktigt att man redovisar detaljerat för just diskursiviteten för denna (språkets makt) har många svårt att begripa har jag märkt.--90.233.155.46 19 juni 2011 kl. 17.17 (CEST)
replies: text: :::: Jag är helt med på noterna så länge man beskriver begreppet och inte resultatet av en tillämpning. Definitionen jag föreslagit där är ju väldigt stringent och kan utvidgas för att göras ännu tydligare för en lekman, däremot verkar det fördummande att avföra teoretiska begrepp bara för att någon just för den givna stunden anser att det är svårt. Jag tror de flesta begrepp och resonemang, om de är nya, är svåra när man först stöter på dem. Det viktiga är då att vi ger en beskrivning som är korrekt och inte en halvdan sådan i förhoppning om att så många som möjligt förstår det vid första anblick. Kanske är lite elitiskt sett, men jag tycker en encyklopedi skall vara skolande. Man skall inte läsa det man redan vet, man skall läsa och lära sig nytt om saker man inte vet.

text: :::: Hur skulle ett föslag kunna se ut, 90.233.155.46? Jag erkänner som sagt att mitt förslag är ganska tungt. dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 17.24 (CEST)
replies: text: :::::När jag skrev mitt förslag så tänkte jag mig diskursen innefattad i socialkontruktivism. Så egentligen tycker ajg att min ingress räcker, men tycker också absolut att ditt förslag har utvecklat definitionen på ett bra och stringent sätt. Men kanske skulle det behöva lite större utrymme, och därför flyttas ner till en egen rubrik där konstituerandet av dessa kollektiv utreds med en förklaring om hur detta anses orsaka rasism. En sak jag undrar är om socialkontruktivisterna helt avfärdar vissa äldre uppfattningar om rasismens uppkomst, som den jungianska att främlingsrädsla är visserligen omoget och okunnigt men ändå naturligt (som hos barn som är rädda för främlingar oavsett hudfärg, men inte för familjen)?--90.233.155.46 19 juni 2011 kl. 17.30 (CEST)
replies: text: ::::::Med texter enligt det ni diskuterar kan ni förvänta mig en  från mig. Glöm inte vår målgrupp bland läsarna!Yger 19 juni 2011 kl. 17.40 (CEST)
replies: text: :::::::Jag skulle inte säga att inledningen är förvirrande, snarare abstrakt men korrekt. Jag håller dock med dig om att vi bör ha en något lättare definition i inledningen för att utveckla med mer teoretiska resonemang i brödtexten. --Historien 19 juni 2011 kl. 17.42 (CEST)
replies: text: ::::::::Det finns bara en mall. Jag har redan gett ett förslag fast jag inte kan ämnet.Yger 19 juni 2011 kl. 17.49 (CEST)
replies: text: :::::::::Rasificering är ett samhällsvetenskapligt begrepp som bygger på  föreställningar om att människoraser och etniciteter orsakar strukturell diskriminering. (där gärna orden Hfrån Historiens version före begreppet strukturell diskriminering kunde tas in)
replies: text: ::::::::::Yger du menar inte att någon anser att människoraser orsakar diskriminering. Lägg ett nytt förslag.--90.233.155.46 19 juni 2011 kl. 17.51 (CEST)

text: ::::::::::Jag tror/hopps att Yger la in ett att för mycket. --Historien 19 juni 2011 kl. 17.52 (CEST)
replies: text: ::::::::::: Jag tycker det nya förslaget inte är bra eftersom det begränsar begreppet på ett oriktigt sätt, och därigenom verkar förvirrande. Jag vill mena att det som nu ligger inte är korrekt. Oavsett hur tungt mitt förslag var är det fortfarande bättre. Jag föreslår att vi utvecklar det förslaget istället. dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 17.55 (CEST)
replies: text: ::::::::::::Eftersom ingressen är kvar begriplig lägger jag inte tillbaks mallen förvirrande, men fakta är att Dnms ordval är så frånstötande svårt att i verkligen har nu skapat en artikel, som ingen annan är redan insatta kan ta till sig, (efter ingressen). Det fungerar så att när jag som läsare kommer till ett avsnitt som jag inte kan ta till mig så slutar jag läsa resten, och får då inte till mig något av det som står efter den översvåra formuleringen.Yger 19 juni 2011 kl. 18.05 (CEST)
replies: text: :::::::::::::Det låter som när jag läser vissa artiklar av de gamla kungarna ;). Det finns en mening med att hålla en viss vetenskaplig exakthet här, men jag tycker att vi kan föra in mer lättförståeliga resonemang i artiklar om exempelvis rasism, ras och intelligens och så vidare. Dessa resonemang är, till skillnad från vit makt-gruppernas, akademiskt gångbarda och inom den samhällsvetenskapliga forskningen brett accepterade. Såpass att det även föranlett (minst) en SOU vilken nu är inkluderad.   --Historien 19 juni 2011 kl. 18.08 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::vad menar du med hålla en viss vetenskaplig exakthet här som du verka ställa i motsats till mer lättförståeliga resonemang. ALLA artiklar skall vara förståeliga och det är vårt jobb att säkra detta samtidigt som vi är korrekta.Yger 19 juni 2011 kl. 18.11 (CEST)

text: ::::::::::::::Byta ordning som nu gjort är dock bättre. Och om texten skall in kan den ev vara acceptabel under en text som teoretisk bas el dyl.Yger 19 juni 2011 kl. 18.13 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::: Frånstötande eller ej, Yger, men artikeln kan inte simplifieras till den nivån att den förstör begreppet och kommer med direkta felaktigheter. Har du förslag på hur texten kan utvecklas med lättare svenska föreslår jag att du skriver en sådan (förmodligen blir det extrema mängder text extra som ändå finns förtydligat i internlänkarna). Jag är tyvärr inte kompetent nog att göra en enklare skrivning (då det där för mig är "enkelt"). Det är ett handikapp jag har vilken jag också beklagar djupt. Jag vill dock betona att det finns många artiklar inom naturvetenskap som jag inte fattar ett nå av pga. av resonemang och språkbruk, men jag begriper att dessa är viktiga och centrala för just förståelsen av det som beskrivs. På denna punkt är inte samhällsvetenskapen annorlunda och bör därför inte heller behandlas annorlunda. dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 18.15 (CEST)

text: Kan någon för mig förklara varför ordningen på texten är bytt? Jag ser att Yger gillar detta, men jag förstår inte syftet. Nu blir ju stycket bara stökigt och allmänt märkligt. Det behövs omskrivning om detta skall fungera. dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 18.16 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::::Jo det är vårt ansvar att få den begriplig samtidigt som korrekthet behålls. Om du inte har kraften får andra hjälpa till, men kräv det inte av mig som inte kan ämnet (men vet att det är översvår text). Och jag kämpar för bergiplighet i alla artiklar, inte bra denna, se tex om Bureätten där det till slut blev en riktigt bra text.Yger 19 juni 2011 kl. 18.19 (CEST)
replies: text: :::::::::::::::::Jag håller med Yger att texten håller för hög nivå av terminologier och krav på förkunskap i ämnet för att passa på Wikipedia. Wikipedia ska vara absolut basic, en grund. Det ska kunna läsas av högstadieelever. En omskrivning behövs och det får ta den tiden det tar. Vi har inte bråttom. Obelix 19 juni 2011 kl. 18.23 (CEST)
thread_title:  Förslag till definition 

message: Är det någon som fortfarande inte tycker att begreppet är relevant? --Historien 19 juni 2011 kl. 17.37 (CEST)
replies: text: Ha inte så förtvivlat bråttom är du snäll. Ägna lite tid åt språk och struktur etc och låt mallen ligga ett par dar så att fler hinner läsa artikeln.  Rex Sueciæ 19 juni 2011 kl. 17.45 (CEST)
replies: text: : Jag, som var den som ursprungligen lade in mallen, har återställt den. Artikeln i dess nuvarande skick övertygar mig lika litet som diskussionen ovan. Det faktum att den uttryckligen sägs användas endast av ungdomsförbund på vänterkanten (utöver av forskare med motsvarande profil inom den akademiska världen) gör mig betänksam, även om jag inte vill beskylla Historien personligen för att ha en politisk agenda. Fernbom2 19 juni 2011 kl. 19.13 (CEST)
replies: text: :: Orsaken till varför Ung Vänster och SSU använder den är enkel, de har en omfattande teoribildning kring antirasistisk politik. Det gör dock inte rasifiering vänstervridet eller att det uteslutande används av vänstermänniskor eller ens med nödvändighet innehåller en sådan ideologisk slagsida. Jag skulle vilja hävda att rasifieringsteorin används flitigt inom LUF också även om de inte själva antagit begreppet. Intersektionalitet används nog inte det heller speciellt ofta av högermänniskor, lika lite som vänstermänniskor använder sig av andra teoretiska verktyg. Socialkonstruktivism är väldigt tillämplig inom samhällskritik och kan adapteras på olika sätt. dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 19.20 (CEST)
replies: text: ::: Nu skall jag erkänna att jag endast i begränsad omfattning har anammat den sociala konstruktivismen som förklaringsmodell. Jag menar att graden av intersubjektiv prövbarhet ofta är alldeles för liten för att forskningsresultaten skall vara användbara utanför sitt sammanhang. Fernbom2 19 juni 2011 kl. 19.24 (CEST)
replies: text: :::: Förklaringsgraden av samhällsvetenskapliga modeller är i regel låg. Kommer man upp i en 40 procentig förklaringsnivå så kan man skratta sig lycklig åt den stjärna som ler mot en (nu kanske jag missförstår vad du menar). Det är inte ett argument mot teorins relevans, som förekommer flitigt inom samhällsvetenskapen, som använts i SOU-sammanhang och i SOU, samhällsdebatten (även om det inte är så mycket i Sverige ännu, men det tilltar). Däremot är det sällan folk säger "rasifiering" när de använder verktyget i exempelvis TV-debatter. dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 19.27 (CEST)
Jag är väl medveten om att det är "egen forskning" men en anledning till att jag ifrågasätter begreppets relevans utanför de kretsar där det är etablerat är att jag inte alls känner igen mig i beskrivningen av verkligheten. Könsmaktsordningen har jag själv sett tydliga exempel på, men vad gäller relationen mellan "svenskar" (ordet "vit" vill jag inte ta i min mun när vi talar om dagens samhälle) och invandrare präglas denna snarare av den form av diskriminering som positiv särbehandling medför. Jag vet att det jag nu skriver riskerar att placera mig på yttersta högerkanten i debatten, men där känner jag mig definitivt inte hemma. Rastänkandet har jag tagit bestämt avstånd ifrån även i praktisk handling. Jag förespråkar en human och gärna generös flyktingpolitik, trots att jag inte kan ställa mig bekom alla upprop för den saken. Jag vill ha ett öppet och fritt samhälle och dit hör att erbjuda alla samma möjligheter, inte att ersätta ett utanförskap med ett annat. Allt som uppfattas gå i den riktningen tror jag är den verkliga grogrunden för den organiserade främlingsfientlighet vi ser växa fram. Men detta vill jag absolut inte skall stå i någon artikel, i varje fall inte innan det är belagt av oberoende vetenskapsmän.  Fernbom2 19 juni 2011 kl. 19.38 (CEST)

text: Låt mig betona att jag inte påstår att det förekommer någon omfattande positiv särbehandling till förmån för invandrare. Jag är väl medveten om att motsatsen kan beläggas exempelvis i relation till hyresvärdar. Vad gäller arbetslivet är det komplicerat. Det finns många yrken där goda språkkunskaper är en stor fördel, vilket utesluter många (väl att märka ingalunda alla) som inte har svenska som modersmål. Det jag snarast menar är att det sätt på vilket samtalet förs i offentligheten ger intrycket att infödda skall undanträngas. Det ständiga onyanserade  utdömandet av Danmark tror jag för övrigt är kontraproduktivt. Fernbom2 19 juni 2011 kl. 19.52 (CEST)
replies: text: : Vad är skulle en oberoende vetenskapsman vara?

text: : Detta handlar inte om rastänkande, detta handlar om att dekonstruera rasistiska uttryck. Rasifieringsteorin kan effektivt användas för att förklara hur rasism uppstår och förklara hur strukturell diskriminering uppstår. Rent faktiskt är även denna artikeln bra för artikeln om strukturell diskriminering. Detta handlar inte om att erkänna ras som begrepp, är det så du uppfattat artikeln? Jag måste ärligt talat erkänna att jag inte riktigt förstår i vart ditt ifrågasättande av artikeln rent konkret ligger... Jag ber om ursäkt för detta. Vänligen, dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 19.58 (CEST)
replies: text: :: För att ta det mest kontroversiella: jag är tveksam till att det verkligen förekommer någon strukturell diskriminering i Sverige. Jag anser det vara belagt att det finns många enskilda fall, men jag anser inte att det är bevisat bortom rimligt tvivel att det finns ett systematiskt mönster. Skulle en person belägga detta i strid mot sin politiska övertygelse då vill jag tala om en oberoende vetenskapsman. Frågorna är komplicerade och jag vill inte ge intryck av att inte lyssna på vetenskapen. Samtidigt är det faktum att man erkänner sin egen subjektivitet ett argument för att det kritiska tänkandet kan leda till ett ifrågasättande av grundläggande premisser. Jag hävdar inte att forskarna accepterar rasbegreppet för egen del. Jag menar däremot att det är olyckligt att applicera det på flertalet av de invandringskritiska. Fernbom2 19 juni 2011 kl. 20.15 (CEST)

text: :: Huruvida enskilda känner igen dig i begreppsförklaringen är kanske inte det viktigaste - men med tanke på att du är lekman kan du (Fernbom) bidra till en diskussion om hur vi kan göra vetenskapliga terminologier och resonemang mer allmänförståeliga. Samhällsteorier existerar ofta därför att de ligger bortom "common sense", och går ofta emot föreställningar kopplade till dessa. Nu är det visat att begreppet har använts i flera böcker (varav tre avhandlingar) och i åtminstone en SOU. Jag tycker inte vi ska göra en politisk diskussion utav detta. Det finns ord (ex. Entreprenörskap) som i huvudsak används av högern - men som ändå är intressanta att ha i en encyklopedi. Detta begrepp har dessutom ingen naturlig koppling till höger/vänsterskalan. Jag tycker inte vi ska göra en politisk sak av vilka vetenskapliga termenologier vi ska förklara. Jag tänkte exempelvis pilla på en artikel om legitimitet och legalitet genom att använda mig av högerståndpunkter. Det skulle vara tråkigt om jag inte fick göra det med samma argument.  --Historien 19 juni 2011 kl. 20.02 (CEST)
replies: text: ::: Så länge båda sidor i debatten får komma till tals ser jag inga problem med det. Givetvis måste samhällsvetenskapen ställa invanda begrepp under lupp. (Jag kräver inte att min erfarenhet skall återspeglas i avhandlingarna från det hållet.) Men om den ser ut att passa som hand i handske för vissa partier finns det skäl att i sin tur utsätta den för granskning. Fernbom2 19 juni 2011 kl. 20.15 (CEST)
replies: text: :::: Som jag ser det finns det inga "sidor" i dagsläget, men väl Wikikonstruerade farhågor i den riktningen. Men nu var det inte eventuell slagsida utan relevans som var det centrala. Skall jag tolka detta som att du ändå erkänner begreppets relevans för en artikel på svenska Wikipedia? Vänligen, dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 20.34 (CEST)
replies: text: ::::: Inledningen i mitt inlägg avsåg inte denna artikel utan den andra Historien nämner. Jag anser generellt att artiklar inte endast skall behandla ett inomvetenskapligt begrepp, särskilt inte om detta inte har ifrågasatts av andra vetenskapsmän. Då blir ju all kritik egen forskning. Men jag ensam avgör inte relevansen. Fernbom2 19 juni 2011 kl. 20.55 (CEST)
Jag plockar bort relevansmallen nu. Det finns numera en källhänvisning i artikeln som stödjer att begreppet "rasifiering" motsvaras av engelskans "Racialization". Rasifiering ger ca 415 scholarträffar och motsvarande engelska begrepp "Racialization" ger ca 20200 scholarträffar. Det engelska begreppet finns i International Encyclopedia of the Social Sciences .Niklas R (D#)
thread_title:  Relevans 

message: Jag har svårt att se varför någon av mallarna ligger här. Den första delen av artikeln är universellt begreppsförklarande och den andra har en specifik inriktning på Sverige. Fernbom2 säger sig inte se relevansen i artikeln därför att han inte håller med teoretikerna (och menar att svenskar är diskriminerade?) - är detta rätt uppfattat? --Historien 19 juni 2011 kl. 20.12 (CEST)
replies: text: När det gäller det globala perspektivet så är Sverige det enda land som granskas i artikeln under eget stycke. Det främsta skälet till att jag lägger in mallen är dock att även resten av artikeln endast refererar till svensk litteratur, eller litteratur som studerar svenska förhållanden.  Artikeln bör utökas med ett internationellt/globalt perspektiv, både då det gäller artikelns innehåll och källmaterialet. Idunius 19 juni 2011 kl. 20.15 (CEST)
replies: text: ::Jag har återställt GP-mallen, som artikelförfattaren tog bort utan diskussion. Som Yger skriver nedan behöver en mall inte ses som kritik, utan den kan vara en uppmaning till ytterligare förbättringar. En brittisk skribent som återges i en svensk rapport innebär inte att artikeln här får ett globalt perspektiv. Hur används begreppet i andra delar av världen? Hur ser diskursen ut i Asien? Afrika? Latinamerika? Vilken forskning bedrivs i övriga världen kring fenomenet som begreppet beskriver? Idunius 19 juni 2011 kl. 20.31 (CEST)

text: Nej, det är det inte. Jag medger att en del av förklaringen är att jag ifrågasätter den verklighetsbeskrivning som ligger bakom begreppsbildningen. Men min huvudinvändning är att jag undrar om denna typ av vetenskapsteoretiska artiklar verkligen platsar i uppslagsverket. Och att jag alltjämt inte är övertygad om att det fått tillräcklig spridning. Jag är dessutom övertygad om att det finns en inomakademisk kritik av terminologin. Får denna komma med ökar min benägenhet att medge att relevansmallen tas bort. Fernbom2 19 juni 2011 kl. 20.19 (CEST)
replies: text: :Denna övertygelse bör du styrka. Att mena att ett begrepp (som du av politiska skäl inte gillar) inte är relevant förens någon annan har motsagt det känns extremt paradoxalt. --Historien 19 juni 2011 kl. 20.21 (CEST)
replies: text: :: Finns det ingen inomvetenskaplig kritik tyder det på att ämnet inte är relevant. Utan att vara utpräglad hegelian är jag övertygad om att forskningen förs framåt genom tes-antites-syntes. Varje teoribildning som är värd att tas på allvar möts av motsägelser någonstans ifrån. Fernbom2 19 juni 2011 kl. 20.40 (CEST)
replies: text: ::: Till detta kommer att jag inte sagt mig av  politiska skäl inte gilla begreppet. Om jag personligen är höger eller vänster har inte med saken att göra. Bothnias citat från Ulf Bjereld (längre ned i en annan tråd) är tankeväckande. Jag inser att jag igår gjorde uttalanden som kan tolkas som ett ställningstagande, men min poäng var den att jag anser att en stämpling av andra grupper som rasister är vetenskapligt problematisk, inte minst med tanke på den laddning som det begreppet har i vår tid. Samhällsvetenskapen skall vara kritisk och vänder saker och ting på huvudet, men om man endast bekräftar forskarnas egna fördomar (sådana har vi alla och utan dem skulle vi inte kunna hantera vardagslivet, allt kan inte analyseras från grunden varje dag) är värdet av hypoteserna begränsat. Att sedan, som jag gjort, tillägga att man ökar snarare än minskar polariseringen genom dessa utredningar och rapporter är att slå in öppna dörrar. Fernbom2 20 juni 2011 kl. 06.25 (CEST)

text: I enklare språk kan man säga att den första mallen betyder att flera inte begriper vad denna artikel handlar om, och om begreppet används utanför en inre krets. Den andra mallen innebär att flera undrar om detta begrepp är globalt etablerat och varför detta då inte nämns.Yger 19 juni 2011 kl. 20.18 (CEST)
replies: text: :Är det rimligt att sätta upp en skylt endast av denna anledningen? Samhällsvetenskapliga terminologier likt denna är per definition allmängiltiga. --Historien 19 juni 2011 kl. 20.20 (CEST)
Även Det blågula glashuset– strukturell diskriminering i Sverige Betänkande av Utredningen om strukturelldiskriminering på grund av etnisk eller religiöstillhörighet (Stockholm 2005) använder begreppet som en del i sin tematisering. --Historien 19 juni 2011 kl. 20.20 (CEST)
replies: text: :: Så till det andra av Historiens påståenden. Jag medger att jag inbjudit till en tolkning som den användaren gör, men min poäng är inte att svenskar är diskriminerade. Vad jag menar borde komma fram i högre grad - det är möjligt att det finns med i bilden men jag tvivlar på det - är att många infödda upplever sig strukturellt åsidosatta. Det handlar inte om det förenklade att "de tar våra jobb", nej, det handlar om ett betydligt mer genomgripande ifrågasättande av politiken, som statliga utredningar av det slag som denna artikel refererar späder på. Nu skall vi inte ta politiska hänsyn vid bedömningen av ämnen, så detta är inte på något sätt avgörande invändningar. Fernbom2 19 juni 2011 kl. 20.27 (CEST)

text: Jag är inte emot relevansen, men tycker du kan vara mer generös och utöka artikeln med det som gör att fler inser vad begreppet handlar om och av vilka och när det används i mer konkreta termer än i dagens artikelversion. Mallarna skall ses som nyfikenhet på ämnet, inte kritik.Yger 19 juni 2011 kl. 20.25 (CEST)
replies: text: :Både jag och DNM håller på och utökar artikeln, (och jag har nu sett hur begreppet används i sex SOU:er), men det tar märkligt mycket tid att behöva diskutera begreppets relevans i diskussionsselen. Jag har svårt att se hur ett ifrågasättande av ämnets relevans kan ses som nyfikenhet. Tyvärr. --Historien 19 juni 2011 kl. 20.29 (CEST)
replies: text: ::Jag ser du inte är positiv till att andra är nyfiken på ämnet och kan vilja hjälpa till, då du återigen emot praxis själv tar bort mallar ditsatta av andra. Jag vet inte om du strävar efter att själv "äga" ett antal artiklar som inga andra för medverka i utan att deras bidrag godkänns av dig, men så är det i alla fall inte som Wikipedia fungerar.Yger 19 juni 2011 kl. 20.31 (CEST)
replies: text: :::Så det är endast den som satte dit mallen som får ta bort den? Det visste jag inte. Det ber jag om ursäkt för. Jag utökade med en sektion om begreppets användning i Storbritannien och antog naivt nog att det skulle räcka. --Historien 19 juni 2011 kl. 20.32 (CEST)
replies: text: ::::Det är inte bara den som satt dit den, men respekt gör att den som satt dit den i första hand bör plocka bort den (återigen, låt den ligga en tid). Sedan är det inte brukligt att den som är huvudaktiv i artikeln själv gör något åt mallar som åsätts (om det inte är frågan om okynne).Yger 19 juni 2011 kl. 20.35 (CEST)
replies: text: ::::: Jag tycker gott globalmallen kan låta ligga kvar. Det finns ett fokus på Sverige, däremot är det inte allt för vanligt att artiklar mallas på detta sätt för globala problem, även om jag förstår Idunius och det är ju bara för oss att lägga till ickesvenska källor med mera.

text: ::::: Relevansmallen tolkar inte jag heller som nyfikenhet när man läser de invändningarna som lagts, men jag köper att även den ligger kvar en tid. Relevansen kan inte ifrågasättas som jag ser det, däremot är det viktigt att utveckla artikeln. Frågan är bara om Historien, eller jag för all del, känner en lust att lägga ner den tiden ifall artikeln ligger inför en risk att raderas. En radering som i vissa fall då motiverats genom egen forskning och politisk diskussion. Jag tycker vi får göra en bedömning rätt snart ifall ämnet är att anse som relevant för ett uppslagsverk. dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 20.41 (CEST)
replies: text: :::::: Jag har understrukit att det jag själv kallar "egen forskning" inte i sig är ett argument mot relevansen. Jag är genuint nyfiken på ämnet. Någon politisk diskussion anser jag mig inte ha fört. Jag har endast ifrågasätt vissa av premisserna för denna typ av samhällsvetenskap. Någon ren "lekman" på området anser jag mig inte heller vara, även om min huvudsakliga kompetens ligger inom ett annat fack. Att jag dessutom påpekat att verklighetsbeskrivningen bakom teoribildningen är kontroversiell innebär inte att jag tagit ställning för en annan bild. Fernbom2 19 juni 2011 kl. 20.50 (CEST)

text: :::::: Jag la till en del om (av)rasifiering i förhållande till kolonialhistoria. Om inte det är internationellt så vet jag inte vad. Dessutom finns nu en sektion om Storbritannien. --Historien 19 juni 2011 kl. 20.48 (CEST)
replies: text: :::::::Bra att du försöker vidga beskrivningen av begreppet. Tyvärr är det inte helt tydligt hur stycket om kolonialhistoria direkt kopplar till begreppet rasifiering. Källan saknar också sidangivelse, och det vore även värdefullt att i noten bifoga originalcitatet så att det framgår vilket engelskt begrepp förf använder som motsvarar rasifiering. Artikelns relevans skulle enligt min bedömning bli tydligare om det globala perspektivet visades. Det är viktigt att komma ihåg att det finns andra kontinenter, särskilt när det gäller ett begrepp som torde vara globalt! Idunius 19 juni 2011 kl. 20.56 (CEST)

text: ::::::: Risken att en källbelagd och genomarbetad artikel raderas är mycket liten och en raderad artikel kan också återställas. Kutym är att låta mallarna ligga. Gör det. Lägg lite krut på språket istället. Det finns många konstigheter just nu. Rex Sueciæ 19 juni 2011 kl. 20.55 (CEST)

text: ::Jag har inget emot teoretiskt inriktade artiklar om ras och etnicitet, det jag vänder mig emot är sanningsanspråken. Många av dem som använt begrepp som "rasifiering" befinner sig på vänsterkanten och mycket av teoribildningen på området har kritiserats för att vara genompolitiserad och ofalsifierbar. Tänk bara på hur Kamalis och de los Reyes utsattes för hård kritik. Paul Lappalainen, som skrev rapporten ovan från 2005, är miljöpartist och befinner sig långt till vänster om huvudfåran i svensk politik. Han tillsattes av den förra regeringen och har gått ut hårt mot den nuvarande. Är det verkligen vår sak att ta ställning i detta?

text: ::Kanske kommer det visa sig att Lappalainen och andra hade rätt, men det får tiden utvisa. Wikipedia är ett konservativt projekt, inte i en politisk mening, utan i den meningen att detta inte är rätt forum att ge nya teoribildningar oproportionerligt utrymme. Vi öppnar bara vägen för enorma fruktlösa debatter och tappar fokus.

text: ::Jag märker att många här brinner för mångfaldsfrågor och det är bra på sitt sätt, men uttrycken för denna iver är provinsiella och fixerade på svensk dagspolitik (och Israel/Palestina). Vi är urusla på artiklar om  utomeuropeiska och utomamerikanska förhållanden och vi är beroende av ett litet antal användare för att dessa områden täcks. När jag gick på en längre wikipaus avstannade i stort sett arbetet med artiklar om Östasien helt. Jag har knappt sett en enda uppdatering på de områden jag brukade underhålla. Och när man tittar in i vad som sker i rummet intill är det sådana här debatter man ser och det är alltid samma användare som driver sin dagordning stenhårt.--Bothnia 19 juni 2011 kl. 20.49 (CEST)
replies: text: ::: Bothnia har klara poänger. En anledning till att jag oftast undvikit dagsaktuella ämnen är att man så lätt hamnar i dispyter, eftersom vi inte har lätt att hålla distansen. Jag betvivlar inte Historiens och dnms goda avsikter att bidra konstruktivt till uppslagsverket. Med dessa ord drar jag mig ur samtalet, inte bara för ikväll utan troligen för gott. Jag överlåter åt andra att slutgiltigt avgöra om artikeln hör hemma här. Mitt stalltips är att den blir kvar (utan SFFR-diskussion). Fernbom2 19 juni 2011 kl. 21.00 (CEST)
replies: text: :::: Artikeln gör sig inte förtjänt av en politisering av detta slag, Bothnia. Teorin bakom begreppet går att använda av såväl höger- som vänstermänniskor, något som också görs. Jag anser att detta inte är en relevant diskussion att anföra rörande artikelns relevans. Men du får gärna precisera vart i kritiken av dessa vetenskapsprofiler stått och mot vad kritiken av deras vetenskap riktats. Detta känns oerhört svepande, vilket försvårar hela denna processen.

text: :::: Själva OVIKT-diskussionen som här tangeras tycker jag inte heller passar i all rimlighet.

text: :::: Kanske dags att fråga rakt ut: Vill ni, Fernbom2 och Bothnia, att artikeln raderas? dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 21.04 (CEST)
replies: text: ::::: Eftersom jag blev direkt apostroferad svarar jag (men vill inte utveckla detta ytterligare, denna artikel har redan tagit för mycket tid och kraft): Ja, om jag själv skulle få bestämma. Begreppet är inte tillräckligt väletablerat (vilket jag anser mig ha argumenterat för). Men min personliga åsikt är ointressant. Det är gemenskapen som fattar beslutet, om möjligt i konsensus. Jag kan inte se att jag fått stöd i diskussionen. Fernbom2 19 juni 2011 kl. 21.12 (CEST)

text: :::::Forskning kring race-ing/rasifiering är knappast ny (även om översättningar till svenska "endast är ca 15 år gamla) så är den engelska användningen 30 år gammal. Wikipedia har gott om artiklar om moderna begrepp som i högsta grad är intressanta. --Historien 19 juni 2011 kl. 21.08 (CEST)
replies: text: ::::::Politisering, Dnm? Verkligen? Vem var det som gick efter vissa amerikanska forskare för att dessa påstods ha kopplingar till Vit makt-miljön och så vidare? Klagade du på politisering då?

text: ::::::Det kan knappast ha undgått dig att en stor del av begreppsapparaten bakom denna artikel ifrågasatts på många håll. Spela inte okunnig, du kan bättre än så.

text: ::::::Jag hade helst sett att denna artikel infogats i en artikel om rasism som ett exempel på en teoribildning inom rasismforskningen. Det hade räckt.--Bothnia 19 juni 2011 kl. 21.26 (CEST)
replies: text: :::::::Jag hoppas du ser en skillnad mellan vitt spridda sociologiska teorier (utan partipolitisk prägel) och vit makt-gruppers propaganda. --Historien 19 juni 2011 kl. 22.16 (CEST)
replies: text: ::::::::Du gör mig mållös.--Bothnia 20 juni 2011 kl. 00.02 (CEST)
Jag tänker mig att den här referensen skulle kunna hjälpa till med det globala perspektivet, ordet "racialization" brukas flitigt:
Gilmartin, Mary. "Race and Racism." Encyclopedia of Human Geography. 2006. SAGE Publications. 19 Jun. 2011. Finns tillgänglig online men måste nog hämtas via ngt universitetsbibliotek. Niklas R (D#) 19 juni 2011 kl. 23.24 (CEST)
thread_title: Skyltarna

message: Artikeln tar nu upp Sverige, USA, den afrikanska kontinenten och Storbritannien. Den refererar dessutom till två verk av ickesvenska forskare. --Historien 19 juni 2011 kl. 21.10 (CEST)
replies: text: Jag har skrivit flera svar kring det globala perspektivet ovan, vilka du tyvärr inte besvarat. Jag har där ställt både lite frågor och försökt komma med konstruktiva förslag på hur man kunde förbättra artikeln. --Idunius 19 juni 2011 kl. 21.20 (CEST)
replies: text: :Ett perspektiv som jag nu upplever saknas är huruvida begreppet används även för annan problematik vad gäller samma fenomen i andra sammanhang än västvärlden och, som det kallas i artikeln, "vita" och icke-vita. Används begreppet även när fenomenet uppstår i sammanhang utanför västvärlden? Används begreppet även när det gäller färgades inställning till tex latinos i USA? Eller i andra sammanhang? --Idunius 19 juni 2011 kl. 21.27 (CEST)
replies: text: ::Författaren talar om (de)-race-ing history (angående kolonialhistoria) och menar alltså att rasfördomar kommit att prägla historieskrivandet. När rasfördomar präglar något annat är detta en rasifiering av det andra. Det kan alltså användas precis som du beskriver det ovan. Jag kan dock inte läsa allt som skrivits om detta - det vore omöjligt med tanke på den vida spridning som begreppet har. Det är också orimligt att börja applicera detta på egen forskning här på Wikipedia. Det skulle vara ett regelbrott. Rasifiering drabbar alla (och vissa drar fördelar av det, andra framförallt nackdelar). Begreppet är dock även användbart utanför synen på subjekt där synen på historia är ett exempel. --Historien 19 juni 2011 kl. 21.29 (CEST)
replies: text: :::Dessa bredare perspektiv borde löpa genomgående genom texten för att ge en global och mer neutral presentation av ämnet. Originalcitat (så att man ser hur begreppet används) samt sidanvisningar är viktiga. Det globala perspektivet skulle då kunna bidra till att både påvisa relevans och öka NPOV. Viktigt då att man inte värderar fenomenet eller ställer dess olika yttringar mot varandra. Ingen begär att du ska kunna tillföra detta - mallen finns där just för att andra som har dessa kunskaper ska kunna tillföra artikeln den information som efterfrågas. Wp är ett uppslagsverk vi skriver tillsammans!--Idunius 19 juni 2011 kl. 21.37 (CEST)
replies: text: ::::Jag är osäker på om det, utöver det jag redan hämtat från Molina mfl, finns bättre genomgående beskrivningar av begreppet. Nu har vi också gjort nedfall på hur det används i forskningen. Säg till om du hittar något specifikt. --Historien 19 juni 2011 kl. 21.43 (CEST)
Jag uppfattar att med de nya avsnitten och den omskrivning som gjorts att globaliseringsaspekten är åtgärdad. Kan vi plocka bort den mallen?Yger 21 juni 2011 kl. 17.12 (CEST)

text: Ja, det kan vi! Fernbom2 21 juni 2011 kl. 17.13 (CEST)
thread_title:  Globalt perspektiv 

message: Ankara har lyft POV-kritik mot artikeln. Det blir därför viktigt att lyfta även detta till diskussion och jag börjar luta åt att det är bättre att radera artikeln. Kritiken börjar bli absurd mot ett etablerat begrepp som man inom samhällsvetenskapen har att förhålla sig till. Jag känner inte igen att teorin skulle merginaliserad eller särdeles kontroversiell i strikt vetenskaplig mening. Kan Ankara påvisa dessa påståenden? Jag har valt att aktivt bortse från POV-mallens kritik angående det argumentativa i artikeln (kan vara värt att påpeka). Vänligen, dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 22.15 (CEST)
replies: text: Jag kan inte komma på någon större samtida samhällsteoretiker som skulle ställa sig (i huvudsak) kritisk mot vad som står i artikeln. Om det finns en debatt som visar att jag har fel så bör den självklart föras in. Postkoloniala studier har en oerhört bredd idag och jag ämnade föra in fler begrepp från den teoriskolan - vilket kanske inte är möjligt? --Historien 19 juni 2011 kl. 22.19 (CEST)

text: Ditt val att använda ordet absurd och koppla ihop en stringent formulerad POV-mall från användare som inte deltagit i diskussionen med tidigare kritik (som du uppenbart inte delar) säger mig att det inte är en öppen fråga, och att ett svar på din fråga kommer leda till att jag dras in i diskussionen ovan. Och det har jag ingen tid eller lust till. Jag svarar gärna på din fråga under två förutsättningar; a) att du öppet läser min motivering; och att du b) inte drar in mig i något andra har skrivit. Jag är enbart ansvarig för det jag skriver.--Ankara 19 juni 2011 kl. 22.28 (CEST)
replies: text: : Ankara: Jag försökte fixa upp artikelns språk efter dina konstruktiva kommentarer. Säg vad du tycker. Tänk samtidigt på att artikeln ska beskriva en teori, om du hittar kritik mot denna bör det självklart tas men. Mig veterligen är detta inget akademiskt kontroversiellt dock, eller marginaliserat.  --Historien 19 juni 2011 kl. 22.44 (CEST)

text: : Ankara: Naturligtvis skulle du inte dras in i det ovan (det vore absurt, för att återanvända ett ord) och jag har läst din motivering med öppna ögon, varför min fråga där ovan endast handlar om just biten om det kontroversiella och marginaliserade. Den andra biten är något som kan fixas till utan några problem ifall den konkretiseras genom exempel (POV är inte alltid enkelt). dnm (d | b) 19 juni 2011 kl. 22.46 (CEST)
replies: text: ::Om vi är överens om språket kan vi bortse från det, och tack till Historien som börjat bearbeta den delen!

text: :: Det är rätt enkelt; socialkonstruktivismen utgör en minoritet i samhällsvetenskapen; postkoloniala teorier utgör en mindre minoritet och forskare som de los Reyes och kulturgeografen Irene Molina en ytterligare mindre grupp. Efter att ha tillbringat fem år på olika universitetsinstitutioner blir jag förvånad att höra tvärsäkra uttalande om att det inte är kontroversiellt alls. Jag skulle kunna använda tio minuter åt att samla länkar till artiklar av elementär typ som beskriver de olika skolorna inom samhällsvetenskapen, tio minuter till att beskriva deras syn på kunskap, och ytterligare fem för att stringent förklara varför dessa skolor skiljer sig från socialkonstruktivismen, postkoloniala teorier och forskare som Molina/de los Reyes (ni menar väl inte att de är okontroversiella?). Men allt det här borde ni också veta efter några terminer på universitetet.

text: :: Glöm inte heller det globala perspektivet, den svenska diskursen är inte nödvändigtvis representativ heller för hur det ut bland forskare i andra länder. Så i stället för att fokusera på (i mitt tycke reflexmässiga, snarast än väl underbyggda) invändningar mot mallen, så låt hos fokusera på att göra artikeln bättre och hitta en väg för att åtgärda invändningarna. Vänligen--Ankara 19 juni 2011 kl. 23.20 (CEST)
replies: text: :::Jag vågar nog påstå att socialkonstruktivismen (beroende på definition) utgör en majoritet av den samhällsvetenskapliga forskningen . Det är exempelvis ingen slump att Michel Foucault är (av av?) den mest citerade samhällsvetarna. Andra giganter som Jürgen Habermas, Slavoj Žižek, Judith Butler (eller den språkliga vändningen] och så vidare är vidare exempel. Det finns dock ingen anledning att diskutera detta här. Detta är ingen artikel om modernism kontra postmodernism eller liknande. Detta en helt annan diskussion.

text: :::Vad vi bör göra här är att beskriva begreppet korrekt, vara tydliga med var det används samt slutligen föra in kritik (om den finns) mot begreppet för att sätta in den i en större samhällsvetenskaplig kontext. Jag kan dock inte se att denna artikel är POV om den jämförs med artiklar om andra samhällsvetenskapliga begrepp. --Historien 19 juni 2011 kl. 23.31 (CEST)
replies: text: ::::Jag har läst en del av Foucault och Habermas, och tycker båda är mycket tankeväckande. Köpte nyss av ren nyfikenhet en översättning av Foucaults bok om biomakten som jag ska läsa över sommaren. Slavoj Žižek och Judith Butler har jag betydligt svårare för, men jag har inte läst dem närmare. Hur det än förhåller sig med den saken kan det inte undgått någon som tillbringat en tid vid ett forskningsuniversitet att dessa författare inte på något sätt är allmänt accepterade eller okontroversiella. I synnerhet Foucault har angripits för att vara empiriskt tunn och även Habermas kan skriva sida upp och sida ned utan en fotnot.

text: ::::De av oss som studerat utomeuropeiska kulturer (i mitt fall Kina, Japan, Tibet och arabvärlden) reagerar ofta på att dessa teoribyggen nästan uteslutande bygger på en empiri som här hämtad från Europa och Nordamerika. Inte ens Mao-vänliga sinologer ger mycket för filosofen Slavoj Žižeks tvärsäkra utläggningar om maoismens goda sidor. Edward Said är tankeväckande, men hans insatser är inom fransk och engelsk litteratur, inte arabistik. Subaltern-skolan inom den indiska historieskrivningen har varit mycket inflytelserik, men dess stjärna är dalande.

text: ::::För att återvända till problemställningen så lider till exempel Kamali och Lappalainen (som mig veterligen inte ens är disputerade) av flera av dessa problem. För att citera statsvetaren och (socialdemokraten) Ulf Bjereld som uttryckt detta mycket bättre på sin blogg:

text: ::::...Kamali och Lappalainens studier är utomordentligt omtvistade i vetenskapssamhället. Skiljelinjen går inte mellan höger och vänster eller mellan etablissemang och fritänkare, utan skepsisen återfinns på alla nivåer. Kritiken går ut på att Kamali och Lappalainen utgår från det som skall bevisas (förekommer det strukturell diskriminering) och att de själva använder begreppet "invandrare" på ett sätt som bidrar till att upprätthålla eller t o m förstärka den "vi-och-dom-ordning" som präglar delar av den integrationspolitiska debatten.

text: ::::Har jag uttryck mig tydligt nog?--Bothnia 19 juni 2011 kl. 23.54 (CEST)
replies: text: :::::Som sagt: jag tycker att denna diskussion är mycket intressant men den hör inte hemma här. --Historien 19 juni 2011 kl. 23.59 (CEST)
replies: text: ::::::Det är klart den hör hemma här! Det handlar om vad den här artikeln ska handla om och framförallt dess formuleringar som idag framställer uppenbarligen kontroversiella teorier som okontroversiella och självklara. I det här läget blir därför artikeln en extrem POV-vara. Obelix 20 juni 2011 kl. 00.02 (CEST)
replies: text: :::::::Okej. Jag förstår för det första inte varför vi ska diskutera Kamali och Lappalainen. Är det för att det stod bakom en SOU som jag i övrigt kan instämma i kritiken mot? Om nu dessa teorier är så kontroversiella så borde det inte vara svårt att hitta kritik mot dem. Jag har försökt men inte lyckats. Jag tycker verkligen inte att en diskussion om postmodernism kontra modernism kontra positivism kontra naturvetenskap hör hemma här. Det blir ju absurt. En sådan diskussion kan vara i en evighet. Artikeln ämnar förklara ett teoretiskt begrepp, inte hela forskningsvärldens diskussion om allting och därutöver. --Historien 20 juni 2011 kl. 00.05 (CEST)

text: :::::::  Jag kan förstå att Ankara är förvånad, men jag har tillbringat allt för många år i universitetsvärlden (för att det skall vara bra för själen, dvs.) och skulle vilja säga att socialkonstruktivism är väletablerad inom i synnerhet Kulturgeografi (det är i det närmaste en kärna, och detta gäller även internationellt) och inom sociologin. Historiska ämnen är inte allt för mycket "drabbade" ännu och inom statsvetenskapen står ett en strid mellan "positivister" och dem som förespråkar mer socialkonstruktivistiska perspektiv. Det finns en krock mellan modernister och postmodernister. Jag skulle vilja hävda att detta handlar om metodkritik och inte att vetenskapen som sådan skulle vara felaktig, varför också Bothnias citat inte tillför speciellt mycket, även om jag tycker det är intressant men inte i det här sammanhanget. I övrigt begriper jag inte hur Bothnias kritik om vilka regioner i världen teorier uppstår bär för relevans. Ifall det skulle vara ett tillämpbart kriterium över hela Wikisamlingen skulle många artiklar hamna i skottgluggen. Till detta hör väl också att dessa perspektiv även är väletablerad på den afrikanska kontinenten och Sydamerika. Jag vet faktiskt inte hur det ser ut i Asien.

text: ::::::: Förslag: I den mån kritik relevant för artikeln finns bör det tillföras (finns garanterat), men däremot bör metodkritik lämnas därhän, annars lär det bli rätt stökigt i flera artiklar på respektive "sidor". dnm (d | b) 20 juni 2011 kl. 00.11 (CEST)
replies: text: ::::::::Medhåll. Vi måste hålla oss on topic och om användare hittar kritik mot denna teori så är det självklart rimligt att den förs in. --Historien 20 juni 2011 kl. 00.15 (CEST)
thread_title:  POV-mallen 

message: dnm tar upp en sak ovan som kritiserades för att vara för svårt, nämligen att det är diskursen om raser som är rasifiering, vilket, enligt förespråkare för teorin, leder till segregation. Denna definition innehåller flera steg:
#Kollektiva begrepp om "människoraser" konstrueras (dvs är inte naturliga)
#I dessa begrepp finns implicita föreställningar
#Dessa föreställningar är fördomar
#Fördomarna skapar segregation och utanförskap
Detta är mycket viktigt att betona, för det är just denna konstruktion av (icke naturliga) begrepp - syntetiska begrepp - som är det centrala för ordets betydelse, den rent lexikala innebörden.
Nu står det i ingressen: Rasifiering är ett samhällsvetenskapligt begrepp som avser att förklara hur föreställningar om människors ras och etnicitet präglar samhället
Denna definiton är tyvärr mycket bristfällig eftersom den 1. påstår att människoraser existerar (dock är föreställningarna om dessa felaktiga), 2. missar det centrala att begreppen ras och etnicitet definieras som syntetiska/icke naturliga, 3. är vag ifråga om vilka som drabbas.
För definitionens vidkommande är ju inte konsekvenserna av ett fenomen det centrala, även om det är det i politiskt hänseende.
Av dessa skäl måste jag instämma i att POV-mallen ska vara kvar. Men jag skulle också vilja att man lyssnar till dnm:s förslag om diskursens betydelse för själva definitonen av rasifikation.--90.233.128.21 20 juni 2011 kl. 09.38 (CEST)
replies: text: Du har rätt: inledningen (och andra delar) är klumpigt formulerade. Visserligen använder sig författarna av den definitionen ("föreställning om ras") fast med en starkare kontextuell underförståelse om att ras är konstruerat. Som vi utrett i andra artiklar är detta mainstream inom ex. antropologin och sociologin. --Historien 20 juni 2011 kl. 12.54 (CEST)

text: Jag ser nu ännu mer hur klumpig inledningen var, jag försökte skriva om den för att göra teorin rättvisa samtidigt som det ska vara begripligt. Tack! --Historien 20 juni 2011 kl. 13.27 (CEST)
thread_title:  Diskursen "ras" -> rasifiering 

message: Om någon av er gillar Star Trek (här måste finnas gott om trekkers) så finn det faktiskt bok skriven om just Star Trek och rasifiering. Fantastiskt. --Historien 20 juni 2011 kl. 19.40 (CEST)
thread_title:  Star Trek 

message: Kan någon användare ge konkreta förslag på vad som bör föras in/ändras för att mallarna ska kunna tas bort? --Historien 20 juni 2011 kl. 19.26 (CEST)
replies: text: :Jag gör ett försök, inte jättekonkret dock:
replies: text: :*POV-mallen

text: :**Belys ytterligare den inom(samhälls-)vetenskapliga kritik som begreppet mött, själv tycker jag inte det gör något om även viss, för begreppets del relevant, kritik mot post(koloniala?)-teoribildningar tas upp i samband med att begreppets ursprung i sådana teorier beskrivs. Det är dock viktigt att detta inte spiller över i en allmän diskussion kring div. post-filosofiers fördelar och nackdelar.

text: :**Jag skulle sammanfatta resten av det som efterfrågas som att det hela tiden bör vara tydligt att artikeln inte så mycket handlar om rasifiering som om begreppet rasifiering. Beskriv hur begreppet används och vad det avser att förklara och beskriva. Beskriv de teoretiska motiven för detta utan att förutsätta att teorierna är sanna eller falska.

text: :*Relevansmallen

text: :**Det effektivaste sättet att visa att begreppet är spritt tror jag vore att komma med en bra källa på att svenskans "rasifiering" motsvarar engelskans "Racialization".

text: :*Global-mallen

text: :**Ingen aning, fler exempel på hur motsvarande begrepp används utanför en svensk och västerländsk kontext? För mycket sådant riskerar att överlasta artikeln dock. Jag tror också att en fylligare historik kring begreppets utveckling och ursprung skulle bidra till att göra artikeln mer global.

text: :Niklas R (D#) 20 juni 2011 kl. 21.10 (CEST)
replies: text: ::Hjärtligt tack för dina konkreta förslag!

text: ::*Vet du om begreppet mött kritik och var den kritik går att hitta? Vilka är de bästa kritikerna av postkolonialism?

text: ::*Jag har nu lagt till en källa på att det är en översättning från engelskans racialization - tack för det konkreta förslaget här.

text: ::*Jag har redan försökt föra in mer internationell forskning i den svenska. Den svenska versionen har exempelvis mer internationellt än den engelska. Frågan är om detta kanske räcker för att artikeln inte ska bli översvämmad?
replies: text: :::--Historien 20 juni 2011 kl. 21.24 (CEST)
replies: text: ::::Jag har i ett flertal inlägg ovan framställt konkreta förslag och frågeställningar som skulle kunna bidra till ett globalt perspektiv. Efter de förbättringar som nu gjorts (artikeln behöver språkputsas!) ser jag som det viktigaste att förbättra för ett globalt perspektiv att just ett sådant införs... I nuläget beskriver samtliga exempel som tas upp i artikeln begreppet ur perspektivet "vit" västvärldsdiskriminering av "svarta" trots att det uttryckligen ovan påtalas att begreppet omfattar när fenomenet uppstår i alla kulturer. Då borde naturligtvis detta beskrivas med en genomgående balans. Idunius
replies: text: :::::Med tanke på att forskare som använder detta begrepp företrädesvis studerar detta strukturella maktförhållande (väst mot öst, nord mot syd, vit mot svart) är detta inte så konstigt. Ovan menade jag att begreppet kan användas på det sättet du menar. Jag vet dock inte om det gjorts. Vet du? Jag kan dock endast konstatera att den svenska artikeln har en bredare global representation än den engelska. Rimligtvis kan vi inte heller ta upp all forskning som har tagit upp begreppet. Eller?

text: :::::Dina konkreta förslag har också dränkts i en diskussion som dessutom föranlett en rad ändringar i artikeln, varför jag tog upp det på nytt. Jag menade inte att vara respektlös mot dina tidigare förslag. --Historien 20 juni 2011 kl. 21.39 (CEST)

text: ::::x3 Jag har alldeles för dålig koll på ämnet för att kunna komma med några konkreta källförslag, tyvärr. Det jag kan säga är att den källa jag skulle vilja se vore en källa som har som syfte att beskriva teoriutvecklingen och paradigmskiftena inom de aktuella delarna av samhällsvetenskapen – en källa som beskriver, inte använder, begreppet. Det globala perspektivet kan ju också innebära att man beskriver att ett begrepp inte fått spridning inom ett visst område. Niklas R (D#) 20 juni 2011 kl. 21.42 (CEST)
replies: text: :::::::Som jag skrev tidigare så är det ingen som begär att du ska kunna tillföra detta. Mallen är till just för att förhoppningsvis väcka uppmärksamhet hos någon som kan! Att någon som studerat begreppet i svenskt sammanhang inte är insatt i hur begreppet används t.ex. bland forskare som studerat kurder, chilenska indianer, afrikanska stammar eller palestinier för att bara nämna några få där det möjligen kan finnas studier kring fenomenet, innebär inte att någon annan inte kan. Just detta är det fantastiska med Wp - alla kan bidra! Artikeln behöver inte bli färdig nu...Jag är övertygad om att det finns ett globalt perspektiv att tillföra. Vi kan väl vänta och se vad som händer? --Idunius 20 juni 2011 kl. 21.46 (CEST)
replies: text: ::::::::Vill tillägga att en risk som nu föreligger, då ett globalt perspektiv saknas, är att man skulle kunna tolka artikeln som at fenomenet är begränsat till västvärlden, och att fenomenet endast har uppstått i vitas diskriminering av svarta. Så vill vi väl inte att artikelns skulle kunna tolkas? Detta skulle då nämligen också kunna bli pov.--Idunius 20 juni 2011 kl. 21.53 (CEST)

text: :::::Jag är osäker på om det finns en sådan källa. Finns det något speciell anledning till att dispositionen på denna sida inte ska likna de kring andra teoretiska begrepp? Kan vi dock anse relevansmallen vara utagerad? (Jag tänker inte ta bort den själv dock). Borde vi inte vara säkra på att artikeln saknar ett globalt perspektiv och kritik innan vi sätter upp skyltar om att den saknar ett globalt perspektiv och kritik? --Historien 20 juni 2011 kl. 21.48 (CEST)
=== Förvirrande ===
Nu har Yger åter mallat för förvirrande, och jag kan notera att ytterligare ett begrepp, sociala markörer, smugit sig in i texten. Jag skulle tycka det är bra om du, Yger, säger precis vad, om det är begrepp eller resonemang som är svåra att förstå och vad som behöver förtydligas (jag kräver inte att du skall ha ett förslag). Var konkret och hänvisa till precisa passager. För just nu förklarar ingressen begreppet som sådant, vad det innebär i sin kärna. Detta kan säkert rent språkligt förenklas om det behövs, däremot kommer en förkortning (som jag förstått att du förespråkat?) innebära en försämrad förklaring varför begeppet antingen återges fel eller kommer missförstås eller inte förstås fullt ut. Vid en förenkling av språket kommer texten bli längre. Vänligen, dnm (d | b) 20 juni 2011 kl. 21.48 (CEST)

text: En lite längre ingress ser jag inte som något problem, bara den inte tar över hela artikeln. Den mening i inledningen som jag tycker är knepigast just nu är "Tankemönstren innebär en utvidgning av de processer som syftar till avhumanisering och rasism i tidigare icke-rasistiskt definierade relationer". Detta beror dels på att "tankemönstren" syftar tillbaks till en mening som hunnit börja försvinna ur medvetandet och att det inte är klart vad "utvidgning" innebär i sammanhanget. Niklas R (D#) 20 juni 2011 kl. 21.59 (CEST)
replies: text: : Meningen var tidigare sammanbunden med ett och och jag ville väl dela upp. Detta kan ha varit ett misstag varför det kanske borde bindas samman igen? Den meningen du refererar till är ingressens tyngsta mening, helt klart och det bör förenklas på något sätt. Jag vet dock inte hur, så vi inte riskerar att förlora innehållet. Våra hittillsvarande ingresser har varit ute på hal is och vissa förenklingar har till och med beskrivit begreppet på ett sätt som går tvärtemot begreppets innebörd. Jag skall rådfråga en kompis om hur man skulle kunna förenkla meningen. Han brukar vara bra på att skriva "lätt" svenska. dnm (d | b) 20 juni 2011 kl. 22.08 (CEST)

text: Jag listar här ord som jag anser är översvåra som nu står i ingressen:Rasidentitet (helt oklart för mig), social markör (har viss aning men alldeles för svårt ord i en ingress),postkolonial (nästan begripligt men varför i ingressen), Strukturell diskriminering (vet jag vad de är men anser det för avancerat ord för en ingress som i vanliga ord bör beskriva ämnet). Av onödigt försvårande passager är samhällsvetenskapligt (kan stå senare, ger inget till basförståelse, utan skymmer i onödan det viktiga), process (alltid dåligt i en ingress) rasmässigt (onödigt svårt), icke-rasistiskt definierade relationer (mkt tung formulering). Jag tycker faktiskt ni överkunniga skulle ta det lite lugnare för att släppa in andra som kan hjälpa till med texten.Yger 20 juni 2011 kl. 21.57 (CEST)

text: Och ingressen skall hållas kort! En korrekt beskivning kan anstå till längre ner i artikeln, om den behöver bli lång.Yger 20 juni 2011 kl. 22.04 (CEST)
replies: text: :Visst bör ingressen inte vara för lång, vad jag menar är att det kan vara bättre att unna sig några fler ord än att komprimera texten med hjälp av facktermer. Niklas R (D#) 20 juni 2011 kl. 22.08 (CEST)

text: : Din kritik har bäring till vissa delar men är obegriplig i andra delar. Det finns internlänkar av en orsak, nämligen att varje begrepp eller ämne inte skall behöva skrivas om i varje artikel. Däremot skall det inte vara onödigt svårt skrivet. Om vi tar exempelvis ordet "process" kan det säkert bytas ut mot ett eller flera ord som ger samma innebörd. Jag skall, som ovan skrivet, höra för med en kompis om hjälp. dnm (d | b) 20 juni 2011 kl. 22.08 (CEST)
replies: text: ::Varför anser du jag ger kritik, jag förklarar vad en högstadielev klarar av att förstå, vilken grupp vi bör ha som riktmärke för ingressen. Jag upprepar att jag tror du är för kunnig i ämnet för att kunna ge en för gemena man begriplig text, och föreslår du ligger lågt en tid så andra så småningom kan komma in för att föröka få till något.Yger 20 juni 2011 kl. 22.13 (CEST)
Yrkar streck i debatten. Se nedan: Diskussion:Rasifiering#Förslag. Obelix 20 juni 2011 kl. 22.15 (CEST)

text: Ny dag-nya friska krafter. Den nya omskrivningen ser jag nära OK. Om bara ordet rasidentitet kunde bytas mot några beskrivande ord, så tar jag bort förvirrandemallen.Yger 21 juni 2011 kl. 08.12 (CEST)
replies: text: : Även om jag fortfarande är tveksam till om ordet är så betydelsefullt att det förtjänar en egen artikel anser jag den som nu finns vara i stort sett godtagbar. Även den kritik jag efterlyste har nu börjat visa sig. Vad gäller Ygers önskemål utgår jag ifrån att det gäller i själva ingressen och ställer mig då bakom det. Fernbom2 21 juni 2011 kl. 08.24 (CEST)
replies: text: ::Du har uppfattat rätt, min synpunkt gäller bara användningen i ingressen, i teoriavsnittet ser jag det OK. Jag tycker också både globalproblematiken och POV frågan är klart bättre, kanske OK, i denna version.Yger 21 juni 2011 kl. 08.28 (CEST)
replies: text: ::: Jag gjorde själv ett försök. Fernbom2 21 juni 2011 kl. 08.29 (CEST)
replies: text: ::::Förståelig text, men tyvärr tror jag den nu inte stämmer. Det är väl något som grupper blir betraktade som de vore uppbyggda utifrån ras, fast de inte är det.Yger 21 juni 2011 kl. 08.38 (CEST)
replies: text: ::::: Det är väl uppdelandet i grupper som är det problematiska? Om begreppet är synonymt med etnifiering kan jag inte förstå det på annat sätt än jag beskrivit det. Annars anser jag det vara helt obegripligt. Om det betyder vad Du påstår är det ju rent trams - eller menar Du med grupper helt enkelt människor med gemensamt ursprung? Visst talas det ibland om "invandrargrupper", men för mig är en grupp mer än ett antal individer med gemensamma kännetecken. Men i samhällsvetenskapen kanske det används på det sätt jag nu skisserat. Men återigen: är inte vad det handlar om att vissa inte behandlas som enskilda personer utan som tillhöriga en etnisk grupp? Fernbom2 21 juni 2011 kl. 09.00 (CEST)
replies: text: :::::: Yger har helt rätt om att beskrivningen blev felaktig i den utformningen. Jag kommer därför återställa den editeringen. Är det begreppet rasidentiteter som fortsatt är för komplicerat? dnm (d | b) 21 juni 2011 kl. 11.41 (CEST)
replies: text: :::::::Ja skriv i klartext (i ingressen) med flera ord vad det avser.Yger 21 juni 2011 kl. 11.43 (CEST)
replies: text: :::::::: Det var min avsikt, men Fernbom2 verkar inte speciellt intresserad av att låta det bli. Jag håller med dig om det du sagt tidigare i denna artikeln. Den tar för mycket tid och det helt i onödan. Jag har kunskap i detta ämne, men det erkänns uppenbarligen inte av Fernbom2. Säger jag att det blir fel struntar användaren i det och tydligen för att det skulle vara trams. Detta känns hopplöst. dnm (d | b) 21 juni 2011 kl. 12.08 (CEST)
Nu förstår jag ingenting! Vad var det egentligen som var felaktigt med min formulering? Fernbom2 21 juni 2011 kl. 11.49 (CEST)

text: För att din skrivning implicerar att befintliga och naturliga indelningar redan finns men att dessa bara formaliseras. Detta är något teorin inte säger, och dessutom är "ursprung" för ospecifikt i sammahanget, och ifall du menar etniskt ursprung så är vi där på ruta ett. dnm (d | b) 21 juni 2011 kl. 11.55 (CEST)
replies: text: : Nej, min skrivning säger det rakt motsatta! Det Yger läser in i begreppet "rasidentiteter" (om jag förstår användaren rätt) är vad Du påstår mig hävda. Fernbom2 21 juni 2011 kl. 11.57 (CEST)
replies: text: :: Att "ursprung" är för ospecifikt skulle stämma om detta vore allt som sägs. Nu utvecklas detta i det följande. Allt behöver inte stå i varje mening. Fernbom2 21 juni 2011 kl. 11.58 (CEST)
replies: text: ::: Jag hade för avsikt att utveckla detta och göra rasidentitet tydligare, men du verkar inte vara intresserad av det. Mycket tråkigt. dnm (d | b) 21 juni 2011 kl. 12.08 (CEST)
replies: text: :::: Det hör inte hemma i inledningen! Fernbom2 21 juni 2011 kl. 12.10 (CEST)
replies: text: ::::: Fernbom2, en KORREKT beskrivning hör hemma i inledningen! Se vad Yger ville att jag skulle göra, dvs. utveckla med ord vad rasidentitet innebär. Du vill uppenbarligen inte det. dnm (d | b) 21 juni 2011 kl. 12.11 (CEST)
replies: text: ::::::Gör då ett förslag på sådan skrivning utan att använda ordet rasidentitet. Jag instämmer i att du inte utan vidare bör återföra till en formulering vi är flera som inte förstår och därför ogillar.Yger 21 juni 2011 kl. 12.14 (CEST)

text: ::::::Ref Wikipedia:IK#Emotionellt_motiverade_intressekonflikter.Yger 21 juni 2011 kl. 12.17 (CEST)

text: :::::: Förklara då först vad som är problemet med en formulering som undviker denna tekniska term i inledningen (den dyker ju upp senare, där den enligt min mening hör hemma)! Fernbom2 21 juni 2011 kl. 12.14 (CEST)
replies: text: :::::::Fernbom, jag tycker inte att du är snäll mot Dnm. Vad Dnm försöker säga är att det är orimligt att vi i inledningen har en beskrivning av begreppet som är direkt felaktig. Fernbom, jag kan se att även du och Yger är emotionellt motiverade i redigeringen. Jag tycker dock att Dnm är saklig och specifik. Vi bör också följa en standard där liknande begrepp beskrivs. Det finns ingen mening med en onödigt krånglig terminologi, men en förenkling kan vara lika problematisk. --Historien 21 juni 2011 kl. 14.06 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag har ingen känslomässig relation till begreppet Rasifiering och inte heller till vad som är en "korrekt" beskrivning av termen~, vilket skrivningen i WP:IK handlar om. Jag trycker bara på att beskrivningen skall vara begriplig. Och där är jag bestämd att en sådan förenkling så det blir obegripligt är inte OK utan då behövs fler ord. Yger 21 juni 2011 kl. 14.11 (CEST)
replies: text: :::::::::Yger: Jag tycker mig se en känslomässig relation till artiklar som har med "ras" och liknande att göra. Det är kanske svårt att undvika för ett sådant ämne. Vad är det nu som inte är begripligt? Just nu kan det uppfattas som att enskilda användare lägger in veto mot redigeringar med formuleringen "jag förstår inte". Jag tycker det är fantastiskt roligt att vi hjälps åt med artikeln och jag är tacksam för att den har växt så mycket. Men jag ber om vänlighet och ödmjukhet mellan andra. Detta gäller mig, Dnm men också Yger och Fernbom. --Historien 21 juni 2011 kl. 14.18 (CEST)
replies: text: ::::::::::Håller du på att antyda saker om mig igen?!. Mitt fokus här är socknar och vissna artiklar. Sedan går jag ibland in i svåra artiklar. Fixa texten så den blir begriplig eller ligg lågt i diskussionen och lämna detta till andra att göra.Yger 21 juni 2011 kl. 14.21 (CEST)
replies: text: :::::::::::Hej Yger! Nej Yger, jag försöker inte antyda saker om dig "igen" på samma sätt som jag förklarat för dig att jag tidigare inte menat att antyda saker om dig. --Historien 21 juni 2011 kl. 14.23 (CEST)
replies: text: ::::::::::::Jag tycker det är förvirrande att de som pratar mest om "ras" dessa dagar är de som påstår sig vara emot rasism och diskriminering. Jag tycker vi ska undvika rasbegreppet och ersätta det med andra termer där så är möjligt.--Bothnia 21 juni 2011 kl. 14.27 (CEST)
replies: text: :::::::::::::Jag håller med, denna artikel beskriver dock de teorier som ämnar förklara varför rastänkandet etablerar sig i samhället. --Historien 21 juni 2011 kl. 14.39 (CEST)
replies: text: :::::::::::::: Var finns rastänkandet idag? Svar: Bland dem som stämplar andra som rasister! Fernbom2 21 juni 2011 kl. 15.29 (CEST)
thread_title:  Mallarna 

message: Nu har Yger åter mallat för förvirrande, och jag kan notera att ytterligare ett begrepp, sociala markörer, smugit sig in i texten. Jag skulle tycka det är bra om du, Yger, säger precis vad, om det är begrepp eller resonemang som är svåra att förstå och vad som behöver förtydligas (jag kräver inte att du skall ha ett förslag). Var konkret och hänvisa till precisa passager. För just nu förklarar ingressen begreppet som sådant, vad det innebär i sin kärna. Detta kan säkert rent språkligt förenklas om det behövs, däremot kommer en förkortning (som jag förstått att du förespråkat?) innebära en försämrad förklaring varför begeppet antingen återges fel eller kommer missförstås eller inte förstås fullt ut. Vid en förenkling av språket kommer texten bli längre. Vänligen, dnm (d | b) 20 juni 2011 kl. 21.48 (CEST)
replies: text: En lite längre ingress ser jag inte som något problem, bara den inte tar över hela artikeln. Den mening i inledningen som jag tycker är knepigast just nu är "Tankemönstren innebär en utvidgning av de processer som syftar till avhumanisering och rasism i tidigare icke-rasistiskt definierade relationer". Detta beror dels på att "tankemönstren" syftar tillbaks till en mening som hunnit börja försvinna ur medvetandet och att det inte är klart vad "utvidgning" innebär i sammanhanget. Niklas R (D#) 20 juni 2011 kl. 21.59 (CEST)
replies: text: : Meningen var tidigare sammanbunden med ett och och jag ville väl dela upp. Detta kan ha varit ett misstag varför det kanske borde bindas samman igen? Den meningen du refererar till är ingressens tyngsta mening, helt klart och det bör förenklas på något sätt. Jag vet dock inte hur, så vi inte riskerar att förlora innehållet. Våra hittillsvarande ingresser har varit ute på hal is och vissa förenklingar har till och med beskrivit begreppet på ett sätt som går tvärtemot begreppets innebörd. Jag skall rådfråga en kompis om hur man skulle kunna förenkla meningen. Han brukar vara bra på att skriva "lätt" svenska. dnm (d | b) 20 juni 2011 kl. 22.08 (CEST)

text: Jag listar här ord som jag anser är översvåra som nu står i ingressen:Rasidentitet (helt oklart för mig), social markör (har viss aning men alldeles för svårt ord i en ingress),postkolonial (nästan begripligt men varför i ingressen), Strukturell diskriminering (vet jag vad de är men anser det för avancerat ord för en ingress som i vanliga ord bör beskriva ämnet). Av onödigt försvårande passager är samhällsvetenskapligt (kan stå senare, ger inget till basförståelse, utan skymmer i onödan det viktiga), process (alltid dåligt i en ingress) rasmässigt (onödigt svårt), icke-rasistiskt definierade relationer (mkt tung formulering). Jag tycker faktiskt ni överkunniga skulle ta det lite lugnare för att släppa in andra som kan hjälpa till med texten.Yger 20 juni 2011 kl. 21.57 (CEST)

text: Och ingressen skall hållas kort! En korrekt beskivning kan anstå till längre ner i artikeln, om den behöver bli lång.Yger 20 juni 2011 kl. 22.04 (CEST)
replies: text: :Visst bör ingressen inte vara för lång, vad jag menar är att det kan vara bättre att unna sig några fler ord än att komprimera texten med hjälp av facktermer. Niklas R (D#) 20 juni 2011 kl. 22.08 (CEST)

text: : Din kritik har bäring till vissa delar men är obegriplig i andra delar. Det finns internlänkar av en orsak, nämligen att varje begrepp eller ämne inte skall behöva skrivas om i varje artikel. Däremot skall det inte vara onödigt svårt skrivet. Om vi tar exempelvis ordet "process" kan det säkert bytas ut mot ett eller flera ord som ger samma innebörd. Jag skall, som ovan skrivet, höra för med en kompis om hjälp. dnm (d | b) 20 juni 2011 kl. 22.08 (CEST)
replies: text: ::Varför anser du jag ger kritik, jag förklarar vad en högstadielev klarar av att förstå, vilken grupp vi bör ha som riktmärke för ingressen. Jag upprepar att jag tror du är för kunnig i ämnet för att kunna ge en för gemena man begriplig text, och föreslår du ligger lågt en tid så andra så småningom kan komma in för att föröka få till något.Yger 20 juni 2011 kl. 22.13 (CEST)
Yrkar streck i debatten. Se nedan: Diskussion:Rasifiering#Förslag. Obelix 20 juni 2011 kl. 22.15 (CEST)

text: Ny dag-nya friska krafter. Den nya omskrivningen ser jag nära OK. Om bara ordet rasidentitet kunde bytas mot några beskrivande ord, så tar jag bort förvirrandemallen.Yger 21 juni 2011 kl. 08.12 (CEST)
replies: text: : Även om jag fortfarande är tveksam till om ordet är så betydelsefullt att det förtjänar en egen artikel anser jag den som nu finns vara i stort sett godtagbar. Även den kritik jag efterlyste har nu börjat visa sig. Vad gäller Ygers önskemål utgår jag ifrån att det gäller i själva ingressen och ställer mig då bakom det. Fernbom2 21 juni 2011 kl. 08.24 (CEST)
replies: text: ::Du har uppfattat rätt, min synpunkt gäller bara användningen i ingressen, i teoriavsnittet ser jag det OK. Jag tycker också både globalproblematiken och POV frågan är klart bättre, kanske OK, i denna version.Yger 21 juni 2011 kl. 08.28 (CEST)
replies: text: ::: Jag gjorde själv ett försök. Fernbom2 21 juni 2011 kl. 08.29 (CEST)
replies: text: ::::Förståelig text, men tyvärr tror jag den nu inte stämmer. Det är väl något som grupper blir betraktade som de vore uppbyggda utifrån ras, fast de inte är det.Yger 21 juni 2011 kl. 08.38 (CEST)
replies: text: ::::: Det är väl uppdelandet i grupper som är det problematiska? Om begreppet är synonymt med etnifiering kan jag inte förstå det på annat sätt än jag beskrivit det. Annars anser jag det vara helt obegripligt. Om det betyder vad Du påstår är det ju rent trams - eller menar Du med grupper helt enkelt människor med gemensamt ursprung? Visst talas det ibland om "invandrargrupper", men för mig är en grupp mer än ett antal individer med gemensamma kännetecken. Men i samhällsvetenskapen kanske det används på det sätt jag nu skisserat. Men återigen: är inte vad det handlar om att vissa inte behandlas som enskilda personer utan som tillhöriga en etnisk grupp? Fernbom2 21 juni 2011 kl. 09.00 (CEST)
replies: text: :::::: Yger har helt rätt om att beskrivningen blev felaktig i den utformningen. Jag kommer därför återställa den editeringen. Är det begreppet rasidentiteter som fortsatt är för komplicerat? dnm (d | b) 21 juni 2011 kl. 11.41 (CEST)
replies: text: :::::::Ja skriv i klartext (i ingressen) med flera ord vad det avser.Yger 21 juni 2011 kl. 11.43 (CEST)
replies: text: :::::::: Det var min avsikt, men Fernbom2 verkar inte speciellt intresserad av att låta det bli. Jag håller med dig om det du sagt tidigare i denna artikeln. Den tar för mycket tid och det helt i onödan. Jag har kunskap i detta ämne, men det erkänns uppenbarligen inte av Fernbom2. Säger jag att det blir fel struntar användaren i det och tydligen för att det skulle vara trams. Detta känns hopplöst. dnm (d | b) 21 juni 2011 kl. 12.08 (CEST)
Nu förstår jag ingenting! Vad var det egentligen som var felaktigt med min formulering? Fernbom2 21 juni 2011 kl. 11.49 (CEST)

text: För att din skrivning implicerar att befintliga och naturliga indelningar redan finns men att dessa bara formaliseras. Detta är något teorin inte säger, och dessutom är "ursprung" för ospecifikt i sammahanget, och ifall du menar etniskt ursprung så är vi där på ruta ett. dnm (d | b) 21 juni 2011 kl. 11.55 (CEST)
replies: text: : Nej, min skrivning säger det rakt motsatta! Det Yger läser in i begreppet "rasidentiteter" (om jag förstår användaren rätt) är vad Du påstår mig hävda. Fernbom2 21 juni 2011 kl. 11.57 (CEST)
replies: text: :: Att "ursprung" är för ospecifikt skulle stämma om detta vore allt som sägs. Nu utvecklas detta i det följande. Allt behöver inte stå i varje mening. Fernbom2 21 juni 2011 kl. 11.58 (CEST)
replies: text: ::: Jag hade för avsikt att utveckla detta och göra rasidentitet tydligare, men du verkar inte vara intresserad av det. Mycket tråkigt. dnm (d | b) 21 juni 2011 kl. 12.08 (CEST)
replies: text: :::: Det hör inte hemma i inledningen! Fernbom2 21 juni 2011 kl. 12.10 (CEST)
replies: text: ::::: Fernbom2, en KORREKT beskrivning hör hemma i inledningen! Se vad Yger ville att jag skulle göra, dvs. utveckla med ord vad rasidentitet innebär. Du vill uppenbarligen inte det. dnm (d | b) 21 juni 2011 kl. 12.11 (CEST)
replies: text: ::::::Gör då ett förslag på sådan skrivning utan att använda ordet rasidentitet. Jag instämmer i att du inte utan vidare bör återföra till en formulering vi är flera som inte förstår och därför ogillar.Yger 21 juni 2011 kl. 12.14 (CEST)

text: ::::::Ref Wikipedia:IK#Emotionellt_motiverade_intressekonflikter.Yger 21 juni 2011 kl. 12.17 (CEST)

text: :::::: Förklara då först vad som är problemet med en formulering som undviker denna tekniska term i inledningen (den dyker ju upp senare, där den enligt min mening hör hemma)! Fernbom2 21 juni 2011 kl. 12.14 (CEST)
replies: text: :::::::Fernbom, jag tycker inte att du är snäll mot Dnm. Vad Dnm försöker säga är att det är orimligt att vi i inledningen har en beskrivning av begreppet som är direkt felaktig. Fernbom, jag kan se att även du och Yger är emotionellt motiverade i redigeringen. Jag tycker dock att Dnm är saklig och specifik. Vi bör också följa en standard där liknande begrepp beskrivs. Det finns ingen mening med en onödigt krånglig terminologi, men en förenkling kan vara lika problematisk. --Historien 21 juni 2011 kl. 14.06 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag har ingen känslomässig relation till begreppet Rasifiering och inte heller till vad som är en "korrekt" beskrivning av termen~, vilket skrivningen i WP:IK handlar om. Jag trycker bara på att beskrivningen skall vara begriplig. Och där är jag bestämd att en sådan förenkling så det blir obegripligt är inte OK utan då behövs fler ord. Yger 21 juni 2011 kl. 14.11 (CEST)
replies: text: :::::::::Yger: Jag tycker mig se en känslomässig relation till artiklar som har med "ras" och liknande att göra. Det är kanske svårt att undvika för ett sådant ämne. Vad är det nu som inte är begripligt? Just nu kan det uppfattas som att enskilda användare lägger in veto mot redigeringar med formuleringen "jag förstår inte". Jag tycker det är fantastiskt roligt att vi hjälps åt med artikeln och jag är tacksam för att den har växt så mycket. Men jag ber om vänlighet och ödmjukhet mellan andra. Detta gäller mig, Dnm men också Yger och Fernbom. --Historien 21 juni 2011 kl. 14.18 (CEST)
replies: text: ::::::::::Håller du på att antyda saker om mig igen?!. Mitt fokus här är socknar och vissna artiklar. Sedan går jag ibland in i svåra artiklar. Fixa texten så den blir begriplig eller ligg lågt i diskussionen och lämna detta till andra att göra.Yger 21 juni 2011 kl. 14.21 (CEST)
replies: text: :::::::::::Hej Yger! Nej Yger, jag försöker inte antyda saker om dig "igen" på samma sätt som jag förklarat för dig att jag tidigare inte menat att antyda saker om dig. --Historien 21 juni 2011 kl. 14.23 (CEST)
replies: text: ::::::::::::Jag tycker det är förvirrande att de som pratar mest om "ras" dessa dagar är de som påstår sig vara emot rasism och diskriminering. Jag tycker vi ska undvika rasbegreppet och ersätta det med andra termer där så är möjligt.--Bothnia 21 juni 2011 kl. 14.27 (CEST)
replies: text: :::::::::::::Jag håller med, denna artikel beskriver dock de teorier som ämnar förklara varför rastänkandet etablerar sig i samhället. --Historien 21 juni 2011 kl. 14.39 (CEST)
replies: text: :::::::::::::: Var finns rastänkandet idag? Svar: Bland dem som stämplar andra som rasister! Fernbom2 21 juni 2011 kl. 15.29 (CEST)
thread_title:  Förvirrande 

message: Jag skulle vilja föreslå att de som antingen har redigerat artikeln eller diskuterat på denna diskussionssida varken rör artikeln eller denna sida på en månad, så att fler användare kan få komma till tals och göra ändringar. Allt behöver inte gå så fort. Låt mallarna vara uppe, kanske någon som fixar dem småningom. Obelix 20 juni 2011 kl. 21.51 (CEST)
replies: text: jag instämmer till. jag börjar känna hela min tid på wp nu går åt att påpeka självklarheter och förklara för Historien och Dnm basala saker. Ge oss lite vilotid så vi kan syssla med annat en tid, så kan vi sedan med energi hjälpa till med denna artikel igen. Artikeln behöver inte bli klar idag eller denna vecka. Yger 20 juni 2011 kl. 22.06 (CEST)
replies: text: :Förslaget verkar dock ignoreras...well..det var värt ett försök...Obelix 21 juni 2011 kl. 00.09 (CEST)
replies: text: ::Jag tycker dock att vi lyckats få igång en konstruktiv utveckling av kritikselen vilket inte hade varit möjligt utan all respons här. Trots lite tjafs och sura miner verkar det bli bra. Tack alla! --Historien 21 juni 2011 kl. 00.19 (CEST)
replies: text: :::Ja, Dnm var först att gå emot förslaget. Du är inte ensam. :-) Obelix 21 juni 2011 kl. 00.26 (CEST)

text: ::Vad gäller diskussionssidan tycker jag att inläggen här har blivit mer och mer konstruktiva efter hand, det vore nog synd att just nu arkivera och börja om en månad senare. Däremot instämmer jag i att vi inte behöver jäkta med att åtgärda allt, förr eller senare dyker det upp någon och löser det vi inte lyckats med. Niklas R (D#) 21 juni 2011 kl. 00.32 (CEST)
thread_title:  Förslag 

message: Jag snubblade över den här källan som verkar erbjuda möjligheten att källbelägga en del grundläggande aspekter som är underförstådda i de källor som anges här och sam dessutom refererar en del av den kritiska inomvetenskapliga debatten kring begreppet. Jag känner mig dock inte kompetent nog att bedöma huruvida källan skildrar detta på ett balanserat vis och överlämnar därför med varm hand denna länk åt mer kunniga medarbetare. Niklas R (D#) 20 juni 2011 kl. 23.28 (CEST)
replies: text: Här är en annan källa (bakom paywall) som enligt abstract undersöker begreppets "genealogi". Niklas R (D#) 20 juni 2011 kl. 23.36 (CEST)
replies: text: :Bra källor! Det verkar dock röra sig om en tämligen avancerad inomvetenskaplig debatt och jag är rädd för att en inkludering av det väsentliga här bara skulle göra Yger (mfl.) ännu mer förvirrad. Jag ska se vad jag kan föra in dock. --Historien 20 juni 2011 kl. 23.43 (CEST)

text: :Rohit Barot & John Bird för fram kritik om att sociologer bör överge rasbegreppet men artikeln tycks främst handla om (av)rasifieringsbegreppet så som det användes inom en rasistisk diskurs i USA på artonhundratalet. Typ hur det ansågs att man kunde göra "vildar" "civiliserade" genom utbildning och så vidare. --Historien 21 juni 2011 kl. 00.00 (CEST)
thread_title:  Under strecket – Källtips 

message: Har jag förstått det rätt? Är det  samme forskare som varit med att lansera begreppet som nu tar avstånd från det? Under alla omständigheter lär det knappas vara musikern. Fernbom2 21 juni 2011 kl. 08.33 (CEST)
replies: text: Ja det är korrekt. Jag reagerade på samma sak. Jag tror dock att miles kritik kom 1975 men det användes i en bok som använde kritiska infallsvinklar mot rasifiering. --Historien 21 juni 2011 kl. 13.07 (CEST)
thread_title:  Robert Miles 

message: ...benämns både som ekonom och kulturgeograf. Någon som kan reda ut? Det är ett mycket litet påpekande, men eftersom artikeln börjar få stadga och nu dessutom är så gott som begriplig, så finns det skäl att klargöra vad som gäller. Janders 21 juni 2011 kl. 08.41 (CEST)
replies: text: Molina är kulturgeograf. --Historien 21 juni 2011 kl. 13.08 (CEST)
thread_title:  Molina... 

message: Att ta bort en formulering som man uppenbarligen inte förstår och lägga in en som redan underkänts på diskussionssidan kan inte vara lämpligt. Jag lägger in mitt uttryckssätt ännu en gång. Fernbom2 21 juni 2011 kl. 12.00 (CEST)
replies: text: Jag kompletterade med ordet "utseende". Bygg vidare på förslaget i stället för att plocka bort det! Fernbom2 21 juni 2011 kl. 12.05 (CEST)
Jag vill inte ha något redigeringskrig, men Yger har tidigare vädjat till Dnm och Historien att hålla sig borta ett tag för att vi skall kunna hitta lättbegripliga formuleringar. En särskild artikel om "rasidenteter" har jag ingenting emot. Det ser jag som ett mer etablerat begrepp än "rasifiering" (liksom för övrigt "social markör", som ju rent av används i dagligt tal). Fernbom2 21 juni 2011 kl. 12.12 (CEST)
replies: text: :Hej Fernbom! Tänk på att det kan finnas en konflikt mellan ett alltför enkelt språk och möjligheten att vara trogen teorierna. Wikipedia (på alla språk) har gott om artiklar om teorier och det är självklart bra om de inledningsvis är relativt lättförståeliga - men samtidigt bör det finnas en teoretiskt noggrannhet. Du har också konstaterat att du tycker att dessa teorier är svårbegripliga varför det kan vara en idé att du läser in dig på begreppet om du vill jobba med det. Tänk på att mallen poängterar att artikeln använder onödigt fackspråk. Detta är trots allt en artikel om fackspråk.--Historien 21 juni 2011 kl. 13.17 (CEST)
replies: text: ::En svår term måste alltid gå att ersätta med enklare om än genom att utnyttja flera ord.Yger 21 juni 2011 kl. 14.07 (CEST)
replies: text: :::Därom tvistar de lärde. "En komplex verklighet kräver en komplex teori". Jag tycker dock att vi kommit långt med förenklingar, om vi ska rekonstruera varje teori i lättförståeliga ord så blir det inte mycket kvar. Jag ser inte hur detta är konsekvent med andra artiklar om begrepp och teorier. --Historien 21 juni 2011 kl. 14.13 (CEST)
replies: text: ::::Detta är fullständigt konsekvent med alla andra artiklar, då jag driver denna fråga oberoende av ämne, hittills i cirka 50 000 wikipediaartiklar.Yger 21 juni 2011 kl. 14.16 (CEST)
Låt mig citera vår nationalskald, som haltade på Sions höjder efter att ha intagit Sankt Sigfrids stol: "Det dunkelt sagda är det dunkelt tänkta." Fernbom2 21 juni 2011 kl. 15.27 (CEST)
thread_title:  Återställande 

message: Stycket
Den mest omedelbara effekten av rasifieringen av religionen är att avkomlingarna till anhängarna vänder sig inåt, och accepterar och internt behåller den religiöst influerade familjekulturen såsom en ras-etnisk åtskillnad och identitet. En av tillämpningarna av denna rasifiering är nationalismen, där den skapade ”rasen” försöker lägga beslag på kulturella och nationella aspirationer som är kompatibla och passar gentemot andra grupper som inte nödvändigtvis delar erfarenheten av rasifiering. En annan av tillämpningarna av denna rasifiering är rasism och diskriminering, där de som är rasifierade stängs ute från deltagande i allmänna eller privata samhällsfunktioner på grund av de negativa ”rasattribut” som tillskrivs dem.
skulle må bra av att innehålla en referens. --Aspelund (disk) 3 maj 2013 kl. 11.11 (CEST)
replies: text: Stycket översatt från en:, någon referens ej angiven. Tag bort texten om du anser den kontroversiell. --Xauxa (disk) 3 maj 2013 kl. 13.39 (CEST)
replies: text: : Jag kan gott tycka texten kan stå kvar. Texten som sådan är helt i linje med de teoretiska ramverket och stämmer väl med det jag själv läst för en bra tid sedan (jag kan försöka gräva fram källor). Det finns också källhänvisningar (dock ej med fotnoter) angivet på engelskspråkiga Wikipedia. Troligtvis är det från någon av de böckerna. Detta är också det enda stycket utan källor i en artikel som är oerhört väl källbelagd. Jag anser därför att det är mycket bättre att KB-märka stycket än att ta bort det (tas stycket bort faller mycket av avsnittet). Vänligen, dnm (d | b) 3 maj 2013 kl. 14.27 (CEST)
thread_title:  Ang. stycket Rasifiering av religion 

message: Jag har formulerat en ny inledning för att bättre möta människor utan akademisk utbildning. Den inledningen som tungt akademisk. Utgångspunkt har varit att högstadie- och gymnasieelever ska kunna förstå. Jag har flyttat den gamla inledningen under ny rubrik ("Begreppet") då texten inte helt och hållet var en ingress utan snarare en beskrivning som borde ligga under egen rubrik på grund av den fördjupning och "diskussion" den innehöll. dnm (d | b) 23 mars 2023 kl. 14.36 (CET)
thread_title:  Ny inledning