Wikipediadiskussion:Att skriva om fiktion/Arkiv 2010

message: Jag har för mig att det funnits någon diskussion kring om man ska inleda en artikel om en seriefigur med att skriva "X är en fiktiv figur i serien Y". Anledning var att figuren ju inte är fiktiv i själva serien (Om det inte handlar om att Kalle Anka läser en serietidning). Någon som minns var diskussionen finns eller hur utgången av diskussion blev? Annars går det ju att diskutera här. ;) –dMoberg 18 mars 2010 kl. 22.05 (CET)
replies: text: Diskussionen återfinns här: Wikipediadiskussion:Inledning och sammanhang#Fiktiva romanfigurer. Vänliga hälsningar Åsa L 19 mars 2010 kl. 16.09 (CET)
thread_title: "Fiktiv figur i Serien"

message: :Diskussion fortsatt från Wikipedia:Bybrunnen#"Om filmen"
Jag föreslår följande utkast till dispositionsförslag för film-artiklar (baserat på enwp:s exempelartiklar):
# Handling
# Skådespelare Medverkande
# Inspiration Bakgrund
#*inspiration / "influenser" / "baserad på"
# Produktion 
#*manus / utveckling / casting / filmning / musik / specialeffekter
# Lansering
#*promotion / distribution / video-release / soundtrack / merchandise / spel
# Mottagande
#*kommersiellt resultat / kritikerrespons / utmärkelser
# Uppföljningar
#*"sequels" / "prequels"
# Arv ("legacy")
#*populärkultur / "remakes" / parodier
# Se även
# Referenser
# Externa länkar
Synpunkter? Om ingen misstycker så lägger jag upp en Wikipedia:Disposition/Film och hänvisar till den från wp:disposition och fiktionsguiden. /Urbourbo 23 april 2010 kl. 10.22 (CEST)
replies: text: Lite tveksam blir jag. Vid korta artiklar får man samla information i ett stycke. Annars blir det massvis med rubriker med väldigt lite innehåll. Medverkande förekommer också ofta istället för Skådespelare. 95.209.79.29 23 april 2010 kl. 12.40 (CEST)
replies: text: :OK hmm ja "medverkande" kanske är bättre. Är det en vanligare rubrik än "skådespelare"?

text: :Förtydligande: Jag menar inte att vi ska säga att alla dessa rubriker är ett krav för alla filmartiklar, men att man bör välja mellan dessa (och använda dem i angiven ordning), och inte hitta på egna luddiga rubriker som tex "om filmen" (jmf bybrunnendiskussionen, länk ovan).

text: :/Urbourbo 23 april 2010 kl. 12.53 (CEST)
replies: text: :: Jag funderar lite på rubriken inspiration, vore inte bakgrund bättre? Annars ser det bra ut.--Ankara 23 april 2010 kl. 13.23 (CEST)
replies: text: ::: Du har rätt, jag byter! Enwp använder ofta "influences", men "inflytande" eller "influenser" känns inte helt rätt. Kanske kan man även här skriva om "originalmanus" (gjord efter en bok) odyl, eller? /Urbourbo 23 april 2010 kl. 13.30 (CEST)
replies: text: :::: Det är väl rätt mycket man kan få in där; om den bygger på bok/tidigare filmer/eventuell bakgrund i verkliga händelser/hur filmen förhåller sig till andra filmer/eventuellt regisörens bakgrund/tidigare filmer (om det har haft betydelse för filmen).--Ankara 23 april 2010 kl. 13.38 (CEST)
replies: text: ::::: Kanske "Ursprung" är ett bättre ord? /Urbourbo 23 april 2010 kl. 13.42 (CEST)
replies: text: :::::: Jag tror mer på bakgrund än ursprung, för mig låter ursprung som det som filmen kom ifrån men förhoppningsvis (även om det inte alltid verkar så) har regissören tillfört något eget och skapat en ny film och då verkar det rimligare att beskriva det som påverkat och inspirerat honom som bakgrund snarare än filmens ursprung. Däremot kanske det finns något ännu bättre ord än bakgrund?--Ankara 23 april 2010 kl. 13.48 (CEST)
Nu fixat: Wikipedia:Disposition/Film. /Urbourbo 23 april 2010 kl. 15.03 (CEST)

text: Uppföljningar -> Uppföljare. Arv tycker jag låter som ett konstlat rubriknamn, men jag har för närvarande inget bättre förslag. --Kildor 23 april 2010 kl. 16.24 (CEST)
Hej! Jag har nu putsat den nämnda dispositionslistan, översatt, förtydligat och kompletterat. Just nu nämner den:
# Handling
# Medverkande / Roller
# Bakgrund
# Produktion
# Lansering
# Mottagande
# Betydelse (arv / influens)
# Uppföljare
# Se även
# Referenser
# Externa länkar
Se själva Wikipedia:Disposition/Film för översättningsförslag för de engelska termerna. Allt gott.--Paracel63 (diskussion) 17 april 2014 kl. 17.33 (CEST)
thread_title:  Disposition av film-artiklar 

message: Har lagt till under stilråd:
*Fokus ska inte ligga på det fiktiva i sig. Handligar, fiktiva karaktärer eller platser ska beskrivas så kortfattat som möjligt. Beskrivningar av fiktiva företeelser ska inte ta upp huvuddelen av artiklarna, istället ska tyngdpunkten ligga på ämnen som verkets produktion, inspirationskällor, mottagande och inflytande på andra verk.
hejkompis 28 maj 2010 kl. 09.22 (CEST)
replies: text: Jag tycker att det var ett bra tillägg! /-nothingman- 28 maj 2010 kl. 09.33 (CEST)
thread_title:  Tillägg 

message: Kopierar in diskussion från Användardiskussion:Erik gbg
Hej!
Jag undrar lite över de flyttar du gjort från roman till bok. Då roman är mer specifikt och därför upplysande än bok tycker jag att det är en bättre benämning. Skulle du vilja diffa till den diskussion där man uppnått konsensus för att flytta roman till bok? MVH/--Idunius 23 november 2010 kl. 18.51 (CET)
replies: text: Hej Idunius, du har rätt i att roman är mer specifikt. Jag har däremot fyra anledningar: 1.) I alla fallen står "roman" i ingressen. 2.) I inget av fallen finns någon annan typ av skriven text (såsom t.ex. ... (novell)) som gör distinktionen (roman) relevant. 3.) Mall:L2 fixar till ändelsen "(bok)" för att få ordning på bibliografilistorna. 4.) Jag jämför film på Wikipedia. Att ändelsen (film) är att föredra är självklart, och inte t.ex. (dramafilm) o.d.. Hälsningar Erik gbg 23 november 2010 kl. 19.01 (CET)
replies: text: : Jag vill även hänvisa till Pippi Långstrump (bok), utvald i "Goda exempel" på Wikipedia:Att skriva om fiktion och utnämnd som Bra artikel. Erik gbg 23 november 2010 kl. 19.11 (CET)
replies: text: ::Tack för svar! Jag tycker ändå inte att flytten är bra. Det första skälet du anger anser jag egentligen är ett starkare skäl att behålla "roman" Man ska väl rimligen inelda artikeln med att bekräfta att artikelämnet är vad man benämner det! Även tvåan tycker jag talar för att roman bibehålles då det annars innebär att man får växla mellan roman och bok i de fall artiklar skapas om en roman och en novell (t.ex.) med samma namn. Trean har jag svårt att kommentera, men tekniken ska väl anpassas efter vad som är bäst för artiklarna, inte tvärtom? När det gäller film skulle jag mycket väl kunna tänka mig att skilja på t.ex. drama och dokumentär om någon anser att det är bra. "Bok" är dock alldeles för generellt tycker jag. Se t.ex. Henrik VIII (pjäs) som ju onekligen även är en bok - ska detta också ändras menar du? Jag skulle gärna se att denna fråga tas upp för diskussion i gemenskapen på lämplig plats. MVH/--Idunius 23 november 2010 kl. 19.12 (CET)
replies: text: :::Jag vill att du beaktar fallet Pippi Långstrumps artikel (som jag skrev lite senare) och att artikeln Zlatan Ibrahimović (fotbollsspelare) inte finns. Det jag menar är att distinktionen fotbollsspelare inte är relevant, som roman i de här fallen. Det enda fallet jag kan vika mig i är 3.) mall:L2 som så klart ska anpassas efter form och inte tvärtom. Du får gärna hjälpa mig att ta upp det i rätt forum Idunius, om det nu behövs, för jag är inte så värst orienterad här på Wikipedia. Mvh. Erik gbg 23 november 2010 kl. 19.24 (CET)
replies: text: ::::Nej men det räcker med att kasta ett öga några rader upp här på denna sidan för att hitta Johan Petersson (handbollsspelare), inte Johan Petersson (idrottsman). =) Se även enwp, det heter t.ex. David Copperfield (novel) inte David Copperfield (book). Bok är ju helt enkelt ett föremål som kan innehålla olika saker, romaner, noveller, pjäser, diktsamlingar, memoarer, faktaböcker, bankbok - allt detta är böcker. Jag ska fundera på var man lämpligen tar upp frågan. MVH/Idunius 23 november 2010 kl. 19.31 (CET)
replies: text: :::::Har inte funderat jättemycket, men instinktivt föredrar jag (bok) om det finns bara en bok som heter så. Det är för att det blir tydligare så tycker jag. "Romaner publiceras vanligen som tryckta böcker som är indelade i kapitel och/eller delar." på artikeln om roman indikerar ju att även andra former av romaner finns. Det känns därutöver mer pommf för mig att ha bok. Om det finns flera böcker som heter David Copperfield kan man ju alltid definiera striktare typer, typ David Copperfield (prosa) eller David Copperfield (faktabok) eller liknande. Jag har dock ingen bestämd åsikt. Tanzania 23 november 2010 kl. 20.19 (CET)
replies: text: ::::::Jag kan förstå hur du menar, men jag håller inte med, t.ex. om pommf. Jämför album/skiva! Problemet framgår även tydligt om du tänker dig meningen "David Copperfield är en bok av Dickens". Nej det är det inte! Dickens har inte gjort boken, han har däremot skrivit romanen! Artikeln David Copperfield (bok) borde handla om boken d.v.s. bindningen, papperet m.m. Artikeln David Copperfield (roman) borde däremot handla om Dickens roman. (Hårddrar för att förtydliga) David Copperfield är en roman som står att återfinna i en bok. Nattens lekar är noveller av Dagerman som står att återfinna i en bok. Hamlet är en pjäs av Shakespeare som står att återfinna i en bok. mina gamla banktransaktioner står att finna i en bok. Pippi Långstrump (pjäs) om en sådan skulle skrivas skulle också återfinnas i en bok om den publicerades! MVH/Idunius 23 november 2010 kl. 20.28 (CET)
replies: text: :::::::en och samma roman kan väl även vara uppdelade på flera (fysiska) böcker? Kommer dock inte på något exempel just nu. --MagnusA 23 november 2010 kl. 20.35 (CET)
replies: text: ::::::::Precis! Markens gröda, Fåfängans marknad m.m. t.ex. gavs ut i två band. Vad ska vi då ha för artiklar? Fåfängans marknad (böcker)? Eller Fåfängans marknad del I (bok), Fåfängans marknad del II (bok) och Fåfängans marknad del III (bok)? Eller kan vi vara överens om att det rör sig om en roman?  MVH/Idunius 23 november 2010 kl. 20.39 (CET)
replies: text: :::::::::Vid en första anblick tyckte jag också "bok" borde vara mer pommf. Onödig att ange vilken typ av bok i särkiljningsledet, om det bara finns en bok med namnet. Men om ni ser "bok" som något fysiskt och kallar innehållet för "roman", då är det ju ett annat läge. --Ḇọⅰⅵḙ 23 november 2010 kl. 20.46 (CET)
replies: text: ::::::::::Hitlockad av notisen på Bybrunnen ger jag min syn. Jag ser liksom Idunius romanen som det kreativa verket och boken som "förpackningen". Artikeln om romanen kan mycket väl behandla både när den distribuerades som bok, sommarföljetong i kvällstidningsbilagor, e-bok, ljudbok etc. Att använda särskiljaren "roman" i stället för "bok" motsvaras inte av att använda särskiljningen "dramakomedi" i stället för "film". Snarare motsvaras användandet av särskiljningen "bok" i stället för "roman" i mina ögon av särskiljningen "DVD" i stället för "film". DVD-skivan är ett medium för att distribuera ett innehåll, filmen, liksom boken är ett medium för att distribuera ett innehåll, romanen. Förvisso haltar liknelsen lite eftersom boken än så länge är mer dominerande än DVD-skivan som distributionsform, men jag tycker ändå att mitt resonemang gör "roman" till en bättre särskiljare. /Dcastor 23 november 2010 kl. 20.54 (CET)
replies: text: :::::::::::Ska i så fall alla litteraturkategorier, på samma nivå som roman, (vilka det nu är) bli ändelser? T.ex. Pippi Långstrump (bok) -> Pippi Långstrump (barnbok)? EDIT: Min liknelse haltar nog. Barnbok kanske är mer av en genre än vad roman är. Jag godtar roman som särskiljare. Erik gbg 23 november 2010 kl. 20.56 (CET)
replies: text: ::::::::::::En bok är en tryckt skrift, d v s samling ark med text. En roman är en längre prosaberättelse, d v s en samling ord, formuleringar och tankar som skapar en helhet. Så frågan är vad man vill berätta. Att produkten är utgiven i form av en bok (till skillnad från t ex ett häfte, en affisch eller en broschyr), eller om det är en viss typ av innehålls- och formmässigt definierad produkt (till skillnad från t ex diktsamling, essäsamling eller antologi)? I mina ögon klargörs unikiteten bäst genom att i dessa sammanhang använda förklaringsordet roman. 217.209.152.162 23 november 2010 kl. 21.48 (CET)
replies: text: :::::::::::::Håller med Idunius, Dcastor m fl att "roman" är ett bättre särskiljningsled i detta fall. Vill bara tillägga att en bok även givetvis kan innehålla flera romaner (eller andra verk), t ex David Copperfield och Oliver Twist. Måste dock protestera mot att "En bok är en tryckt skrift, d v s samling ark med text". Även ljudboken och talboken är en bok, likaså en e-bok. BiblioteKarin 23 november 2010 kl. 22.45 (CET)
replies: text: ::::::::::::::Jag har inga starka åsikter i den här frågan men lutar nog ändå åt att "bok" kan vara den bättre termen eftersom den är mer allomfattande och därför även utan besvär kan användas på litterära verk som är svåra att exakt genrebestämma. Det kan handla dels om verk som till sin natur är genreöverskridande (t ex till romaner förklädda självbiografier) eller verk vars ställning ändrats över tid (Gullivers resor ses väl numer t ex främst som en barnbok men var en gång i tiden en politisk satir). /FredrikT 24 november 2010 kl. 02.18 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::Personligen skulle jag helt klart genrebestämma Gullivers resor som en roman, oavsett vilken läsekrets den har idag. För att återkomma till själva frågeställningen ser jag att bok som begrepp orsakar många fler, och allvarligare, problem än roman. Hur göra med romaner i flera band? Hur göra med en bok som innehåller flera romaner? Ska vi följa samma princip för filmer och kalla dem för t.ex. Casablanca (DVD), d.v.s. klassa efter hur filmen är förpackad, inte efter att det är en film (vilket jag anser är att jämställa med att kalla en roman för en bok)? Även om det föreligger en klar majoritet för roman som särskiljare vore jag tacksam om någon annan ville göra ett försök att formulera konsensus, då det var jag som initierade diskussionen. Jag tar dock gärna på mig att flytta tillbaka artiklarna i fråga om sådan konsensus uppnås! MVH/Idunius 1 december 2010 kl. 16.17 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::Med tanke på att även elektroniska texter kallas böcker har jag svårt att se hur det går att hävda att "bok" enbart skulle kunna betyda bindningsformen. Jämför med "film", som egentligen det också är en beteckning för ett sätt att lagra innehållet. Eller ta Bibeln: man talar fortfarande om olika böcker, trots att de vanligen samsas i ett enda band.
replies: text: :::::::::::::::::andejons 1 december 2010 kl. 16.50 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::::Fast elektroniska texter brukar särskiljas, t.ex. "e-bok" eller "tal-bok", just för att de inte är böcker i gängse mening. När det gäller Bibeln så har den en språklig särställning, jämför "the Good Book", eller för den delen Herren, som alltså inte heller innebär en herre vilken som helst :) Problemen jag påpekar ovan kvarstår, och även t.ex. Henrik VIII (bok), vilket ju stämmer iom att pjäsen är publicerad i bokform men som ändå känns väldigt fel. MVH/Idunius 1 december 2010 kl. 18.23 (CET)

text: (avindenterar) En "e-bok" är rimligen en form av en bok, inte en slumpartad sak helt utan anknytning. Vad gäller Bibeln så är den långt ifrån ett unikum; många äldre verk anses bestå av flera böcker även om de sällan binds på detta sätt. SAOB stöder också detta med exemplet "en bok i tre band". Det går inte att hävda att "bok" i alla lägen alltid innebär en fysisk tingest: det beror på sammanhanget, och för särskijning är det uppenbart att det som avses är en längre text. Vad gäller pjäser ser jag inte varför de skall särskiljas som trycksaker istället för just pjäser. Vi måste inte dra alla typer av texter över en kam.

text: andejons 1 december 2010 kl. 18.54 (CET)
replies: text: :Vilket då även torde få gälla för "roman". Idunius 1 december 2010 kl. 19.25 (CET)
replies: text: ::Tillägg:Egentligen tycker jag att det hela blir väldigt enkelt när man läser NE:s respektive definitioner – Bok=Ett större antal blad eller ark, vanligen med skriven eller tryckt text som hophäftats längs ena sidan. UNESCO har definierat boken som "en icke-periodisk tryckt publikation bestående av minst 49 sidor exkl. omslagssidor" Roman=Ett uppdiktat berättande verk...utformat på prosa"  Vilka egenskaper är det vi vill kategorisera? Arken som är hophäftade längs ena sidan, eller att det är en uppdiktad berättelse? För mig är svaret tydligt. (Kan också påtala att under uppslagsordet bok tas bibeln upp som ett särfall vad gäller böcker, då ordet bibel härstammar just från ordet bok). Vi ska väl inte själva hitta på definitioner och användningsbruk som skiljer sig från det etablerade? MVH/Idunius 1 december 2010 kl. 21.50 (CET)
replies: text: :::Problemet med "roman" är att det finns massor av böcker som det är tveksamt vart de skall hänföras: Är Pippi Långstrump en roman? Är en novellsamling med ramberättelse det? Facklitteratur är det definitivt inte, vad skall de ha för beteckning? Det är praktiskt att ha ett enda, kort ord som särskiljning av längre sammanhållna texter främst ämnade för läsning.

text: :::Vad gäller NE skriver NE.se "enligt tidigare definition en samling blad eller ark, oftast med text, som hophäftats längs ena sidan" (min kursiv). NEO skriver dessutom "bok: 1. längre skrift vanl. i häftad el. inbunden form; med tonvikt på (det vanl. enhetliga) innehållet ". (bok i meningen codex är andrabetydelse) Det är alltså helt korrekt svenska att kalla längre verk för böcker oavsett hur de är (eller inte är) bundna.

text: :::andejons 2 december 2010 kl. 07.58 (CET)
replies: text: ::::I NE i bokform står endast den text jag refererade ovan, inget tillägg om "enligt tidigare". Jag har dessutom en känsla av att praxis här på Wp är att använda sig av etablerat bruk, inte hoppa på nya tåg och omdefinitioner innan de blivit de etablerade. När det gäller genrebestämningar anser jag att den lösning som enwp använder är mycket rimlig och lättbegriplig och jag anbefaller därför att vi använder oss av något liknande. MVH/Idunius 2 december 2010 kl. 13.01 (CET)
replies: text: :::::Det är knappast något nytt bruk. NEO anger att betydelsen varit i bruk sedan fornsvensk tid. SAOB har belägg sedan 1500-talet (vilket är så långt tillbaka i tiden som den över huvud taget ger exempel). Det är fullständigt normal svenska att kalla romaner, facklitteratur, antologier eller vad det nu vara månde för böcker utan att därvid syfta på de fysiska tingestarna. Jag ser inte heller några speciella fördelar med att generellt särskilja utifrån genre. Som FredrikT skriver ovan gör det att man får problem när man skall särskilja verk utan självklar genretillhörighet.

text: :::::andejons 2 december 2010 kl. 13.46 (CET)
replies: text: ::::::Hm. Att ordet bok varit i bruk sedan Hedenhös var inte vad jag ifrågasatte, utan hur ordet använts i modern tid. Ta en litteraturhistoria eller en litteraturvetenskaplig bok vilken du vill, eller ett uppslagsverk, och se om det står Stolthet och fördom är en bok av Jane Austen eller om det står att Stolthet och fördom är en roman av Jane Austen... Ordet bok används helt enkelt inte enligt kutym i uppslagsverk och facklitteratur på det sätt som du och någon till föreslår här. Eller kan du visa på källor som stöder motsatsen? Vad gäller genrebestämmelser ser jag inget problem, vi kan helt enkelt kopiera det mycket bra, korrekta och lättöverskådliga, system som används på enwp. Däremot ser jag inga svar på hur vi skulle kunna lösa alla de problem som "bok" skulle orsaka och som påtalats flera gånger ovan.MVH/Idunius 2 december 2010 kl. 16.48 (CET)
replies: text: :::::::Jag får väl citera ordentligt då för att det skall gå fram: "1.längre skrift vanl. i häftad el. inbunden form; med tonvikt på (det vanl. enhetliga) innehållet [...] Hist.: före 1520; fornsv. bok". Detta ur NEO. Det finns alltså ingen som helst anledning att påstå att "bok" bara kan syfta på en fysisk tingest, eller att det skulle vara en speciellt ny företeelse att göra så.

text: :::::::Vad gäller ordvalet i artiklarna är detta en separat fråga: man kan rimligen använda ett ord för särskiljning och ett mer preciserat uttryck i texten (jag tittade lite hastigt i ett par film-kategorier: ett par exempel).

text: :::::::andejons 2 december 2010 kl. 18.12 (CET)
replies: text: ::::::::Jag får tydligen också förtydliga: NE har tydligen ett nytt tillägg som alltså inte kan betraktas som etablerat. Då efterfrågar jag istället källor på att ordet "bok" brukas på det sätt som du och någon till föreslår här, i antingen uppslagsverk eller facklitteratur av t.ex. skönlitterär karaktär. Finns det flera framstående sådana sådan som använder en beskrivning som "Boken Oliver Twist av Dickens kännetecknas av..." eller "Filmen Huset Buddenbrock bygger på en bok av Thomas Mann"? Eller "Mannen med sälgpiporna, bok av N. Shute". Detta är nämligen, vill jag bestämt hävda, inte brukligt, och Wikipedia ska inte vara banbrytande. Dessutom kvarstår, framhäver jag igen, alla de oadresserade problem med kategoriseringen bok som påpekats ovan. MVH/Idunius 2 december 2010 kl. 18.20 (CET)
replies: text: :::::::::För det första: om du inte läser vad jag skriver är det ingen idé att diskutera. Du har redan fått exempel ur två olika ordböcker, och jag tänker inte upprepa mig igen. För det andra: , , "bygger+på+en+roman+av"+site%3Adn.se&ie=utf-8&oe=utf-8&aq=t&rls=org.mozilla:en-US:official&client=firefox-a, . De andra varianterna är svårare att söka på, men jag håller med om att det första exemplet inte är brukligt, men å andra sidan är "Romanen Oliver Twist av Dickens kännetecknas av" knappast en vanlig konstruktion den heller. Dessutom är det inte artikeltext vi diskuterar här, utan särskiljning. Sådan hittar du vanligen inte i traditionella uppslagsverk, möjligen i index till litteraturhistoriska böcker. Slutligen är det inte en omröstning, men det är knappast någon övervägande majoritet som motsatt sig bruket av "bok" som särskiljning.

text: :::::::::andejons 2 december 2010 kl. 21.55 (CET)
replies: text: ::::::::::Då du vill att en ny definition ska beaktas som jag anser, såsom oetablerad, ej bör beaktas, är det uppenbart att den diskussionstråden inte kommer någonstans. Jag anser att den senaste tryckta upplagan av NE bör anses stå för den etablerade definitionen tills flera andra källor stöder en förändrad sådan. Här står då källa mot källa och ingen av oss har tolkningsföreträde. Därför är den enda vägen som återstår för att fastslå vad som är etablerat bruk att se hur begreppen används i uppslagsverk och facklitteratur. Förstår du nu? (Detta är btw samma argument som du själv anförde här). I de litteraturlexikon jag har tillgängliga används inte bok som särskiljningsord någonstans medan däremot roman används kontinuerligt både i löptext, rubriker och som särskiljning i litteraturlistor. Jag har ännu inte funnit någon källa som använder bok i denna kontext, varken i rubriker, löptext eller som särskiljning. Du har heller inte angivit någon källa. Inte heller har något svar på alla de ovan nämnda problem som ordet bok åstadkommer som särskiljning fått några förslag på lösningar. Jag kan helt enkelt inte se några som helst sakskäl till att bok ska komma på fråga, inga förslag på hur man skulle lösa något av de problem som uppstår, och inte en enda källa på att bok som särskiljning skulle vara det vanliga, eller ens att det förekommer överhuvudtaget. Och nej, detta är ingen omröstning - hade det varit det hade jag kunnat återställa de ändrade artiklarna efter den diskussion som förekommit innan du uppmärksammade den. Särskilt då de flyttades utan att någon diskussion hade föregått flytten.Idunius 2 december 2010 kl. 22.34 (CET)
replies: text: :::::::::::I NE står bok med endast som en typ av artefakt. Detta innebär inte att detta är den enda möjliga innebörden av ordet, eftersom uppslagsverk inte listar alla betydelser och nyanser av uppslagsorden. Vill man ha detta får man vända sig till ordböcker. Du har fått en hänvisning till en sådan, och du har dessutom fått exempel där "bok" används för att beteckna verk av författare. Det argumentet som tidigare anfördes mot att använda "bok" som särskiljningsled och jag vände mig mot – att det bara kan betyda en samling ark med text  – har alltså ingen som helst grund.

text: :::::::::::Vad gäller jämförelser med andra verk har jag inte hittat någon form av särskiljning alls i de index jag kunnat titta i (som sagt är det inte löptext vi diskuterar här). Det är dock ett argument jag är beredd att böja mig inför.

text: :::::::::::andejons 3 december 2010 kl. 08.09 (CET)
replies: text: ::::::::::::NE definierar alltså en bok som tryckta ark hophäftade längs ena sidan. SAOB (s 234) definierar bok i 1:a hand som tryckta eller skrivna ark hopfogade längs ena sidan, i 2:a hand som pergament eller papper som sammanfogats. Först därefter nämns att boken ofta har ett litterärt innehåll. I NE online står "bok, enligt tidigare definition en samling blad eller ark, oftast med text, som hophäftats längs ena sidan. År 1964 definierade UNESCO boken som "en icke-periodisk tryckt publikation bestående av minst 49 sidor, exklusive omslagssidor". Numera begränsas boken inte till att enbart vara en tryckt pappersprodukt. Genom ny teknik kan böckernas innehåll bl.a. förpackas och förmedlas på olika sätt. En digital motsvarighet till tryckt bok, e-bok, kan läsas på t.ex. en läsplatta. Böcker kan även vara inlästa och uppspelningbara på t.ex. MP3-spelare eller CD-spelare, se ljudbok och talbok." d.v.s. att man fortfarande inte använder en definition som omfattar innehållet utan "förpackningen". Det finns alltså inga källor som pekar på någon annan definition. I alla de litteraturhistorier jag kunnat läsa via biblioteket används genrebestämningen "roman" i rubriker såväl som i löptext. Detta är då vad som kan finnas utforma praxis, då indexlistor inte förekommer i den formen såvitt jag kan finna. Samanlagt finns det alltså inga hållbara argument för den icke-förankrade flytt som genomfördes. Inte heller har något förslag kommit på hur man ska lösa alla de medföljande problemen. Särskiljningen roman har tydligt stöd i praxis, och genrebestämning är enkelt att lösa vilket visas av enwp. Idunius 3 december 2010 kl. 10.12 (CET)
replies: text: :::::::::::::Försöker du ens läsa vad jag skriver? Läs Nationalencyclopedins ordbok som jag nu har refererat till ett flertal gånger, så har du en källa. Eller ordentligt i SAOB: "1 a). tryckt l. skrifven bok, innehållande en litterär framställning l. dyl.; ibland är det bokens form, som hufvudsakligen framträder för språkmedvetandet [...], ibland dess innehåll (t. ex. goda, dåliga,  roliga, tråkiga, djupsinniga böcker; skrifva, utgifva, distribuera, anmäla böcker; det har kommit ut en bok i tre band om trädgårdsskötsel). Tryckta, skriftna böcker. Illustrerade böcker. Defekta böcker. Förlägga en bok. Tillägna ngn en bok. Skicka böcker till påseende. Skära upp en bok. Slå upp l. öppna en bok, slå igen en bok. Läsa en bok, läsa i en bok. [...]" (mina kursiver).

text: :::::::::::::andejons 3 december 2010 kl. 10.54 (CET)
replies: text: ::::::::::::::Jag läser, och jag försöker ju faktiskt svara på dina argument, vilket jag tyvärr inte lyckas se mycket av i dina inlägg. Dessutom försöker jag hålla mig till sakfrågan utan att använda mig av retoriska härskartekniker, vilket jag skulle uppskatta om du försökte med också. Åter: I SAOB står de definitioner jag refererat ovan först (s 234) medan innehåll nämns först i senare paragraf. NE, även online som jag citerat ovan, definierar enligt form, vilket jag nu upprepat många gånger med ordagranna citat. NE:s ordbok är en ordbok, inte ett uppslagsverk varför uppslagsverket torde vara av större relevans som prejudikat för Wp. Alltså är källäget till stor fördel för roman. Även praxis i facklitteraturen talar för detta. Vilka problem utan förslag på lösning som skulle orsakas av att återställa den icke-förankrade flytten har heller inte framkommit. Och inga förslag har kommit på hur man skulle lösa de problem som åtföljer särskiljningen bok, vilket jag nu återupprepar likt Cato den äldre utan att få några svar. Idunius 3 december 2010 kl. 13.48 (CET)
replies: text: :::::::::::::::Uppenbarligen tar du i så fall inte till dig av det lästa, när jag i ett inlägg påpekar att du inte kan använda ett uppslagsverk för att få en uttömmande beskrivning av vilka betydelser ett ord kan ha och du sedan framhärdar i att argumentera precis så utan vidare kommentar. Jag förstår heller inte mig på hur du läser SAOB – menar du till exempel också att (det visserligen numera knappast brukade) gamla måttet för 25 ark papper inte finns eftersom det inte står med i den allra första meningen under "bok"?  Om nu ordningen är av sådan avgörande betydelse så kan jag i så fall utifrån NEO hävda att en bok inte kan syfta på ett visst objekt, utan endast och enbart betyder "längre skrift"...

text: :::::::::::::::Vad gäller lösta problem med att använda "bok" så är det tämligen uppenbart att det i många fall inte spelar någon större roll om man väljer "roman" istället för "bok", men också att det i vissa fall är betydligt knepigare att göra en tillräckligt kortfattad genrebestämning (notera också att den engelska riktlinjen som åberopats inte förbjuder användandet av "book"). Min mening är att "bok" på intet sätt är olämpligt (jag har svårt att se att man kan undvika det för viss facklitteratur), och att de flesta som argumenterat mot det har gjort så utifrån på en syn på språket som inte stämmer med verkligheten.

text: :::::::::::::::andejons 3 december 2010 kl. 15.11 (CET)
Så vad göra? Det är uppenbart att de som nu diskuterar inte kommer att kunna nå någon samsyn. Flytten från (roman) till (bok) gjordes utan att någon diskussion föregått. Personer har anmält olika åsikter här och åsikterna stöds av källor. Även om roman har en viss majoritet så finns ingen konsensus, och det verkar heller inte gå att uppnå. Jag menar därför att flytten bör återställas då den inte förankrats, inte stöds av en majoritet, inte kan hävdas vara varken pommf eller stödas entydigt av källor, och konsensus efter diskussion inte går att uppnå. Idunius 4 december 2010 kl. 17.34 (CET)

text: Nu har flera dagar gått utan någon invändning mot ovanstående förslag. Jag väntar en dag till, sedan återställer jag flytten om ingen har inlagt protest. Idunius 7 december 2010 kl. 07.28 (CET)
replies: text: :Det blev visst bortglömt, men nu är de flesta flyttarna återställda. --MagnusA 29 juni 2011 kl. 13.01 (CEST)
thread_title:  Roman=>Bok