Diskussion:Ullgarn

message: Följande bilder är tagna av
Tongue River Farm
Susan Mongold
Rt 2 Box 19
Bunker MO, 63629
573 689-2900
trf@icelandicsheep.com
http://www.icelandicsheep.com/
Jag har fragit om lov att använda de och fick ja (e.post). Susan Mongold will ha photo credit, så använd endast meg Foto Susan Mongold, Tongue River Farm och använd gärna länken.
replies: text: :Bild:Ull Islandfår efter 03a.jpg (samma får som nästa Foto Susan Mongold, Tongue River Farm)
replies: text: :Bild:Ull Islandfår före 03a.jpg (Foto Susan Mongold, Tongue River Farm )

text: :Bild:Ull Islandfår e 05.jpg (Foto Susan Mongold, Tongue River Farm )

text: :Bild:Ull Islandfår e 04.jpg (Foto Susan Mongold, Tongue River Farm )

text: :Bild:Ull Islandfår 08före.jpg (Foto Susan Mongold, Tongue River Farm )

text: :Bild:Ull Islandfår 08efter.jpg (Foto Susan Mongold, Tongue River Farm )

text: :Bild:Ull Islandfår 02b.jpg (Foto Susan Mongold, Tongue River Farm )

text: :Bild:Ull Islandfår 02a.jpg (Foto Susan Mongold, Tongue River Farm ) (Ny)

text: :Bild:Ull Islandfår 01.jpg (Foto Susan Mongold, Tongue River Farm )
replies: text: ::ÅH, du är en PÄRLA Klaus! *LER* Att du ORKAR! Är Susan medveten om att bilderna blir fria för andra att använda ändå? Har hon kollat wikin? Ska kolla vad som står om upphovsrätter och ifall man får lägga bilder som är villkorade här... --Damast 3 oktober 2004 kl.09.58 (CEST)
Jag skrev tyvärr bara artikel, inte Wikidedia, och sendan at jag skall skicka länken. Var kl 3 på natten. Men alla hennes bilder har utskriftssymbol på sig. Har även en Alpackabild men frågade inte om lov. Skall du lägga in en bild på bprov, jag maila länken , se vad som händer. 
Jag tycker myckrt om ulltussen , den visar underhår och överhår, men ett får 'före och efter klippning är också bra.

text: alla bilderna är nu raderade då Susan givit mig besked att hon inte vill ha dem under GFDL-licens. Länk till hennes sida med bilder finns i artikeln som extern länk emellertid. --Damast 26 september 2005 kl.16.29 (CEST)
thread_title: Bilder

message: Hej Damast, har givit mej på en av dina artiklar igen, eftersom den lät lite virrig (mitt fel, förstås, har inte ätit på länge. Nu fan skriver den över igen och jag minns inte vad jag skrev. Senare
Fårets hår kallas ull och är, tillsammans med lin (visste du att faraons kalsingar var sydda (vävda?) med lintråd bestående av endast två fiber? Med modernaste teknik klarar vi av en tråd av endast 3 fiber), sedan urminnestiden den viktigaste textilfibern i Europa (denna inskränkning bara därför att andra kulturer använder andra fibermaterial, tänk på siden. Fåret lämnar inget garn, endast ull)
Med ullgarn menas normalt tråd spunnen ur fårull.
Att många andra djurs päls kan spinnas till olika slags ullgarn har [ta bort haft] mindre betydelse.
Egenskaperna på ull varierar betydligt. Materialet är lika "levande" som lin. Faktorer som väder och vind, fårras, föda, sjukdomar, omhändertagandet, behandling av råvaran i alla dess led är sånt som påverkar garnets kvalitet och andvändbarhet till olika tyger. Man bedömmer fiberfinhet, fiberlängd, krusighet och glans, egenskaper som bland annat beror på var på djuret ullen växer. Bästa ullen kommer från fårets nacke och rygg, sämsta från buk och bak där fibrarna slits och är kortare. Därför sorteras fårets ull efter klippningen allt efter garntypen den skall användas till. 
Grovt sagt skiljar man mellan mjuk, kortfibrig ull, som ger mjukt garn, lämplig för stickning av mjuka kläder men inte alls bra som varp i en vävstol, och i andra ändan långfibrig grov ull som ger slitstarka, hållfasta trådar på bekostnad av mjukheten. Det är tygmakarens konst att välja en råvara som ger slutprodukten dem egenskaper som önskas. Då måste han ta hänsyn till hur tråden spinns, hur tyget vävs, och hur den efterbehandlas för att bli kläde eller något annat. 
(Borde man säja att ull spinns oftast 2 gånger, först tunan trådar i t ex s-rikktning, sedan 2, 3 sådana till en grövre i z-riktning)
Vissa fårraser, bland dem islandfåret, har en päls bestående av mjukt, kort underhår och långt, grovt överhår som används separat eller kardas ihop innan man spinner ullen. När det gäller 'getull' eller 'kamelull' är det endast det mjuka underhåret som avses - överhåret är för kort och strävt för att kunna spinnas till tråd. 
Islandsfårets ytterpäls kan bli upp till 45 cm lång. Man kan lätt separera den från innerpälsen för att göra tråd som användes förr till segel och bälten, sytråd och broderingstråd, eller spinna allt tillsammans till en tråd låmplig att vävas till utgångsmaterial för vadmal eller kläde.
Med kamgarn (worsted yarn, tysk Kammgarn) menar man en tråd spunnen ur långa ullfiber. Den korta ullen och brutna fiber avlägsnas. Vid handspinning använder man ett par ullkammar för ändamålet. Vikingkammen har en eller två rader tänder, den engelska ullkammen har fem rader. Kamgarn ger släta tyger.
Kardgarn (woolen yarn, carded wool yarn, tysk Streichgarn) innehåller även korta fiber som sticker ut ur tråden och gör den 'hårig'.
  
http://www.woolcombs.com/miniwoolcombs/
replies: text: http://www.halcyonyarn.com/spinning/spinningcombs.html
Fårullens vattenavstötande förmåga, som bidrar till garnets många användningsområden, beror på fibernas yttersta tunna skikt - epikutikulan (fet- eller vaxskikt som omger en fiber).
Råullen innehåller cirka 40-50% fett (lanolin), dessutom svett, smuts, höstrån och annat. I medeltida England tvättades fåren innan de klipptes för att avlägsna det grövsta. Normalt tvättas ullen med tvål för att avlägsna en del av fettet innan den kardas/kammas inför spinning. Vissa garn görs av otvättat ull. De skall behålla fettets vattenavstötande egenkaper (exempel Arran tröjor för fiskare).
Vi vet att ulltyger har tillverkats i minst 5000 år. Flandern och Italien var först att förädlade ullen till högklassiga tyger.
Under sen medeltid var England en viktigaste producenten av finare ull, sedan även av bästa ylletyger. Bättre än engelska färraser var det spanska mererinofåret som bokstavligen stals och importerades till andra regioner (bland annat Gotland). 
På 1800-talet infördes merinofåret i Australien som blev världsledande i ullproduktion. 1930 och 1950 låg världsproduktionen av otvättad ull på 1,5 miljoner ton och i slutet av 1980-talet på 3 miljoner ton, varav 28 % från Australien.
I Serige höll man får för att täcka hushållet textilbehov, och producerade grövre tyger, bland annat vadmall, i hemmet. Textilproduktionen var mycket omfattande och delvis av hög kvalitet men kunde inte mäta sig med importvaran kläde för 'finare' kläder.
De vanligaste kvaliteterna av ull för hemslöjdsändamål är ryaull, gobelängull, finull och pälsull. (förklara lite närmare, tack. T ex, vad är pälsull, och när vill jag köpa gobelängull).
--Klafui 7 oktober 2004 kl.05.25 (CEST)
--Klafui 7 oktober 2004 kl.06.24 (CEST)
Börjat peta i texten... i väntan på glassbilens ankomst! Varifrån fick du uppgifterna om faraonernas kalsingar och 2 resp 3 fibrer... eller snarare finns där mer info om saken? Är nämligen förvånad över att man förr kunde göra tunnare tråd än man kan nu, vad menas således med tråd av två fibrer? Om du hinner vill säga... mellan stenar och kungar och allt du ägnar dig åt *ler*... --Damast 8 oktober 2004 kl.15.29 (CEST)
replies: text: :Infon fick jag via radio, det var en väldig kompetent kvinna från ett textilmuseum eller dyligt i Borås som försökte restaurera/göra efter. Har för mig att ett specialföretag i Italien lyckade spinna tre fiber. Tyvärr, inga detaljer, var ett, två, kanske tre år sedan. Problemet var även färgning..
replies: text: ::Aha! oki! Kommer nog bevaka frågan bak i huvudet, för det var redan när jag var på det där slottet och fick en visning av 1700-talsdamaster som jag började undra över fenomenet att man förr kunde göra tunnare tråd än vad som går att göra idag... småningom ramlar jag nog över förklaringen, den som väntar på något gott *LER*. Dessutom har jag ju en vän i Borås, så jag kanske ska se till att skaffa mig en anledning att besöka henne! Och linneväveriet i Horred ligger ju inte långt bort heller då... *ler*
Var pä nätet och letade efter en site, men icke. Mycket gammal teknik är borta. Beundrar gamla smeder som arbetade 'på känn' - det var först på 1920-talet man kunde analysera järnets och stålets struktur. Att hålla ett glödande järnstycke i ett mörkt hörn och kunna så bestämma dess temperatur . . ., eller smaka vad det var som satt i en oregelbunden järnklump!--Klafui 8 oktober 2004 kl.23.27 (CEST)
thread_title:  Kommentarer klafui 

message: :Vad du är rar! *ler* som försöker i alla fall... jag kan ju inte leta som du med mina begränsade språkkunskaper *suck*. Är på G mot ullen men halkade iväg från hushållerskan till pengar/tjänster/betalningsmedel *s*. TÄNKTE skriva in en "se även" till vadmal under betalningsmedel *S*... borde nog fasikenimej göra det! Sidan var ju rätt historielös... 
replies: text: Förresten pratade dom om bilreparatörer som identifierar fel med hjälp av lukten idag... (nobelaktuellt...) och sen säger ena tösen här hemma att när hon lånat en kompis tröja så LUKTAR den kompisen liksom *ler* --Damast 8 oktober 2004 kl.23.38 (CEST)
Där (pengar) har du gett dig in på något som är gräsligt stor. Vid har jo en uppgift om vadmall (6 aln v. på en uns silver) men i övrigt skulle jag överge pengar. 
Vad som roar mig är (förutom att staten delvis garanterar pengarnas värde, oh så sant, minns mina inflationsfrimärken 10 Pfennig med påtryck 3.000.000.000 (3 milliarder) Mark) att redan de allra första mynt (i Lydien, Mindre Asien kring 700 f Kr, var officiella falskmynt. Materialet var elektron, en naturlig blandning av omkring 70% gold, 30% silver. där guldet var 10 gånger mera vård än silvret. Det fina var att det inte ändrade färg när man ersatte en del av guldet med silver . Man har inte hittat ett enda mynt med full guldhalt. Kungarna av Lydien var mycket rika (Kroesus).
--Klafui 9 oktober 2004 kl.01.42 (CEST)
replies: text: ::Nu har jag redigerat om hela artikeln, men den behöver en översyn igen tror jag, orkar dock inte mer just nu...(orkar du?) och sen ska jag fixa med bilderna förståss *ler*. Du kan väl ändra direkt i texten om du har "en stund över" *s*. --Damast 9 oktober 2004 kl.01.02 (CEST)
replies: text: :::Fast pengar och dom andra skrev ju inte jag förståss... oj, det finns gränser för både vad jag kan och vad jag hinner... i synnerhet nattetid *ASG* jag försökte bara få lite ordning på kategorierna så man kan hitta orden. Länkade ju tidigare betalningsmedel från vadmal men den var röd, så finns ordet beskrivet under pengar! Ingen har gjort en redirect innan... Måste kolla nu förresten om jag hade med den där sifferuppgiften på vadmal, och vad betyder annars "aln v. på en uns silver". Annars är jag nyvaken och lite lätt vimsig i huvudet än *s* och egentligen ska vi till stan rätt omgående!--Damast 9 oktober 2004 kl.10.26 (CEST)
Aln är ett gammalt längdmått, ytterarmen från armbågens ände till handens början (sista armbentet du känner när du böjer handen inåt-uppåt, varierear kring 40 cm. V = vadmal. Uns = vikt av omkring 30 gram. English ounce. OBSatt det fanns (och finns) flera olika ounces.
--217.208.200.215 9 oktober 2004 kl.17.17 (CEST)
thread_title:  Pengar 

message: ::goa rara, gå och ät människa! *ler* (men jag är inte din mamma för det *s*) Tror jag det att du blir argare än nödvändigt om du inte får mat i magen... blir ju orolig för dig! Nog för att jag också sover för lite och häckar här för mycket, men äter gör jag! Kommer måsta göra ett uppehåll här snart för barnen fyller tio år nästa vecka och det ska bli kalas på söndag och på onsdag... städa, planera, fixa... ull och växtfärgning får nog dessvärre vänta till efter 13 oktober... närmar mig slutet av rödlänksjakten... ska jämföra dina ulltexter sen... sååååååååå glad att du näns ägna dig åt ämnet alls *LER*... ta det lugnt bara! Jag vill ha dig kvar här läääääänge... dina runstenar behöver ut med... och bilder och vapen och allt vad du har att dela med dig av, så det inte möglar i din burk till ingens glädje... --Damast 7 oktober 2004 kl.00.13 (CEST)
Ja visst, både åt och sov. Men hur skall jag vara lugn när jag tar en titt på min första lilla artikel - fast något längre en 5 rader inte mycket var den jo - och hittar någonting som närmast liknar det skövlade Baltikum efter 10 års intensiva krig. Och jag som skrev den endast för att ta bort en röd länk någon annan lämnade efter sig! Så jag fick återställa det som gick, skälla på Narym eller vad ... nu heter, glömde tvätten i maskinerna och fick inget till livs. Herre gud, lite folkvett kan man väl förvänta sig från omgivningen.
--Klafui 7 oktober 2004 kl.04.42 (CEST)
Som vanligt, jag går inte in i dina artiklar men lägger förslag bredvid, sedan gör du som du anser rätt.
--Klafui 7 oktober 2004 kl.03.08 (CEST)
thread_title:  avsnitt 

message: Den siste av länkarna är bruten /Nissebosselasse 18 april 2006 kl.09.57 (CEST)
replies: text: Tack för att du uppmärksammade det. Jag har bytt länk till en annan sida som handlar om fiber av olika slag.--Damast 18 april 2006 kl.11.48 (CEST)
thread_title:  Länkar 

message: Ett undantag är mohär som är en getras där alla fibrer i pälsen är både långa, glansiga och fina; tyger gjorda av mohär har ofta högt värde.
Felaktig stavning och fakta.
Föreslår att det istället ska stå; Ett undantag är mohair, som kommer från angorageten, där alla fibrer är både långa, glansiga och fina. Garn gjorda av mohair har ofta högt värde.        (fakta hämtad från mohair)
Annars, tack för en jättebra artikel. --InKKrid 20 april 2008 kl. 17.01 (CEST)
thread_title:  Mohär? 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Ullgarn. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20041009152613/http://www.woolcombs.com/miniwoolcombs/ till http://www.woolcombs.com/miniwoolcombs/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20090813133415/http://www.garnstudio.com/lang/se/skole/generelt_garn.php till http://www.garnstudio.com/lang/se/skole/generelt_garn.php
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 16 september 2018 kl. 23.16 (CEST)
replies: text: Båda länkarna ligger som externa länkar, inte som källor. Därför uppdaterade jag den första till en aktuell länk och tocg bort den andra som inte verkar finnas kvar på webbplatsen. F.d. 82.212.68.183 (diskussion) 10 februari 2024 kl. 15.52 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade