Diskussion:Hagstad

message: Artikeln bygger på följande källor:
Hössöboken - Historik om en halvö i sjön Åsnen, utgiven 2009 som e-bok (, 555 sidor på CD-skiva) av Ingolf Berg (2:a utgåvan 2010). Denna bygger i sin tur på forskning i Riksarkivet, landsarkiven i Vadstena, Lund och Härnösand, Krigsarkivet, Skokloster porträttsamling (William Man), Husebysamlingen vid Växjö Universitet, Smålandssamlingen vid Växjö bibliotek m.fl. samt muntlig tradition från boende i området.
Artiklar i Kalvsviks hembygdsböcker 1992, 2007, 2008 och 2012 (totalt ca 120 sidor, bl.a. om "De tre säterierna i Kalvsviks socken på 1600-talet", sidan 7-32 i årsboken 2006), "Allmänningar i Kalvsviks västra gränstrakter" i årsboken 2012 samt i TORNE VRANKUNGE förr och nu (2004 - utgiven av Einar Gunnarsson) författade av Ingolf Berg. 
Skatelövskrönikan 2010, utgiven av Skatelövs hembygdsförening, s 171-203, Hössöhalvön - en viktig Husebydomän av Ingolf Berg.
Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 53 den 15 februari 1901 om försäljningen av Hagstad.
Tre av källorna refereras i Libris, Kungliga biblioteket (sök på författaren Ingolf Berg).

message: Hej, 
Tyvärr har texten om Hagstad i vissa delar nu blivit lite felaktig och något förvanskad genom otalet av kanske goda redigeringsambitioner. När det gäller artikeln finns det ett mycket stort källmaterial att tillgå, bland annat på Kungliga Biblioteket (Hössöboken om ca 500 sidor) och i ett flertal artiklar i två hembygdsböcker (ca 100 sidor) som den ursprungliga författaren till artikeln publicerat.  Författaren till artikeln är dessutom född och uppvuxen i Hagstad, med anor tillbaka där sedan 1833. Men det är kanske inte en tillräcklig källa för erkännande - eller? Att begära källreferenser för ett så omfattande material är i detta fall nog lite överambitiöst - även med den måttstock som Wikipedia vill upprätthålla. Nämnda bakgrund borde räcka som provinens. Att som i den akademiska forskningen ge källreferenser till varje enskild mening är inte meningsfullt, då det handlar om en sammanfattning.
Föreslår att Wiipedia satsar lite mer på att få med fler kvinnliga skribenter - och underlättar för oss andra (inkl. mig själv) som är självlärd, dessutom lite äldre som har tid och möjlighet att bidra med olika artiklar. Lite självrannsakan skadar kanske inte. Det är ju basen för varför jag och många andra bidrar med engagemang och utan ersättning till att utveckla innehållet i Wikipedia.
Mot bakgrund av dessa synpunkter skulle naturligtvis en enkel reaktion vara att ta bort artikeln om Hagstad - försök istället att återställa denna som en utmaning. 
-----------
Nedan finns en tidigare version av artikeln om Hagstad:
Hagstad är en gård i Kalvsviks socken, Kronobergs län är beläget ca 3 mil söder om Växjö på Hössöhalvön i sjön Åsnen.
Hagstad har sedan medeltiden bestått av tomterna Norregården och Södregården. Arealen uppgick 1896 till 105 hektar.
På Norregården finns en större hällkista från yngre stenåldern som är 10 meter lång och 0,6 meter bred. Nordväst om Hagstad Norratorp ligger i skogen en fornåker.
1621 donerades Hagstad som sätesgård till kaptenen William Man (1590-1632) från Skottland för insatser i 30-åriga kriget. Sätesfriheten bestod till 1674 (enligt P G Vejde), varefter Hagstad blev frälsehemman under Osaby säteri (familjen Ulfsax), Tofta sn., G län.Ståndsmässig sätebyggnation uppfördes under slutet av 1620-talet. Hagstad drogs därefter in vid Karl XI:s reduktion år 1682 för att bli regementskvartermästareboställe under Kronobergs Infanteriregemente fram till början av 1800-talet. Vid reduktionen förmedlades Hagstad från 1 mantal till 3/4-dels mantal. För att lönebostället skulle motsvara ett helt mantal tillfördes ett torp (Tuvedstorp) i V. Torsås sn. Få officerare bodde i Hagstad och omsättningen var stor pga krigen och den snabba befordringsgången. Regementkvartermästaren stod i tur för att bli kapten och kopmpanichef. Under perioden innehades Hagsatd som löneboställe av närmare 30 officerare, huvuddelen regementskvartermästare, men även kaptener och majorer. Gården brukades av tre arrendatorer med vardera 1/4-dels mantal.
De två 1700-talshusen på Hagstad Norregård var drygt 81 kvadratmeter stora i byggyta. Gården saknade således karaktärsbyggning under stora delar av regementskvartermästareperioden. 1735 års två boningshus ersattes 1810 med ett nybygge, 9 kvadratmeter större, uppfört ”af grantimmer och med tak af näver och torf”. Huset blev rödfärgat först 1872. Det fanns förstuga, kök och två salar samt å´ loftet tvenne rum jämte visthus och sädesbod. De två arrendatorsfamiljerna som brukade Norregården hade en sal och ett rum på loftet vardera och delade på köket.
1810 års stugubyggnad var belägen några meter söder om det nuvarande moderniserade boningshuset. Till en början disponerades huset av två arrendatorsfamiljer. Om alla barnen medräknas bodde omkring 20 personer i varsin sal och på loftet. Först på 1880-talet och framåt bodde endast en arrendatorsfamilj i huset. På gården fanns en stor ladugård i U-form med tre byggkroppar sonm var uppförd år 1735. Golvytan motsvarade nästan 265 kvadratmeter. Ladugården innehöll 2 fähus, 2 foderlador, 2 logar med sädeslador, tvenne stall och tvenne redskapshus. Inredningen av ladugården beror på att Norregården hade två arrendatorer, som delade samma ladugård.
Utom gården (pga. brandrisken) fanns en badstuga och kölna (för linberedning), 9 3/4 alnar lång, 4 3/4 alnar bred och 2 1/4 alnar hög, dvs 28 kvadratmeter stor och utvändigt 1,35 meter till taket. Byggnaden, som var belägen ca 100 meter från nuvarande boningshus mot sjön Åsnen, var något mindre än motsvarande i Södregården. Gärdesgårdarna mätte 971 famnar samt ytterligare 110 famnar ej fullt kuranta. Det motsvarar 1 750 meter resp. 200 meter, totalt nästan 2 kilometer. I Norregården brukades 784,10 ar åker och 2242,90 ar äng år 1881. Därutöver fanns samfällda ägor.
Kronan avyttrade genom offentlig auktion Hagstad till privat ägo år 1902, med tillträde 1903. Se Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 53 den 15 februari 1901. Södregården inropades av J S F Stephens, ägare till Huseby Bruk och Norregården till två lokförare (Möllerberg och Johansson) från Älmhult. Norregården köptes därefter år 1916 av Knut Berg som samtidigt avstyckade Almelund (fd snickeri) och Granelund som han själv behöll och sammanförde med den lilla jordlott som hans mor Mathilda Berg förvärvat 1910, Kilen (då del av Hössö Mellangård). I Granelund fanns en affär från ca 1910-1965. Torpstället Norratorp styckades år 1922 av från Granelund. Vid styckningen 1916 förvärvade Knut Bergs broder Axel Berg stamfastigheten Norregården inkl. Billingsudde. År 1964 avstyckades ett sommarstugeområde av Sture Berg med 23 tomter från Hagstad Norregård. Dagens bostadshus i Norregården är ursprungligen uppfört år 1912 (ombyggt på 1970-talet).
I Södregården fanns under 1700-talet en långstuga med jordgolv i förstugan och köket. Den ersattes år 1846 med nuvarande mangårdsbyggnad, som fortfarande finns på plats och har kvar sitt ursprungliga skick. Huset används som sommarstuga. Det innehåller ”förstuga, stuga (med öppen spis som uppe vid taket har ett krypin för luffaren) kök och kammare i nedre samt 2 rum jämte erfordliga (erforderliga) bodar (sädesbingar och förråd) å öfvra våningen” enligt 1869 års besiktningsprotokoll. Huset hade ursprungligen torvtak.
Av besiktningsprotokollet framgår även att den halmtäckta ladugården i Södregården var 20 alnar lång, 10 alnar bred och 5 alnar hög, dvs drygt 120 kvadratmeter och utvändigt 3 meter till taket. Den innehöll fähus, fårkätte, foderlada, stall, loge, lada och redskapshus. Dessutom fanns en badstuga samt större stenkällare – invändigt uppförd som ett brovalv, hemlighus och brunn.I Södregården brukades 452,90 ar åker och 990,80 ar äng år 1881. Därutöver fanns samfällda ägor.
thread_title:  Hagstad