Diskussion:Folkomröstningen om EU-medlemskap i Storbritannien 2016

message: Stycket Utländska kommentarer innehåller en mening: "I svenska massmedier har Bremain-sidans argument fått avsevärt större utrymme än Brexit-sidans, medan rapporteringen har varit mer balanserad i Sveriges grannländer." Rubriken stämmer knappast med innehållet och har inget globalt perspektiv. Referensen går till Åsa Linderborg på Aftonbladets kultursida, som knappast är en trovärdig källa. Stycket behöver skrivas om och referera vad som sagts och skrivits i olika länder. Hur har ledarna i andra länder kommenterat resultatet? Frågan om balanserad rapportering får avvakta senare forskning, vilket brukar komma efter denna typer av händelser.--Historiker (diskussion) 16 juli 2016 kl. 21.41 (CEST)
replies: text: Jag tog bort stycket, då det i dess dåvarande utformning drog ner artikelns kvalitet. Lägg gärna till det, men med ett annat innehåll.--Historiker (diskussion) 16 juli 2016 kl. 21.49 (CEST)
replies: text: :Utmärkt beslut. Det stycket hängde lite i luften, eftersom det inte förklarade sitt sammanhang och kändes tendentiöst.
thread_title:  Utländska kommentarer 

message: Det transitiva verbet "lämna" skall åtföljas av objekt. Intransitiv användning av "lämna" (som i "51.9 procent ville lämna.") är en slapp anglicism.  "51.9 per cent wanted to leave" kan inte översättas med "51.9 procent ville lämna".  Vill man ha en kort objektslös svensk mening får man använda ett intransitivt verb.
Bäst vore att skriva använda motsatsparet "utträda ur EU" och "(kvar)stanna i EU" i hela artikeln.  Någon däremot?  Jan Arvid Götesson (diskussion) 31 oktober 2016 kl. 07.25 (CET)
replies: text: Jag anser att lämna kan vara ett intransitivt verb. Det går lätt att hitta sådant i nyhetsmedia. Om detta inte tolereras kan vi väl skriva "lämna EU". Att skriva "utträda" är lite strikt, känns som juristspråk.--1 november 2016 kl. 23.21 (CET) (av BIL)
replies: text: :I uttrycket "51,9 procent ville lämna" rör det sig väl snarast om en ellips, där det av sammanhanget är självklart att det är "lämna EU" som avses? Jag håller med om synpunkten avseende juristspråk. För övrigt måste jag påpeka att "51.9 per cent wanted to leave" självklart skall översättas med "51,9 procent ville lämna", eftersom komma används som decimaltecken på svenska (och enligt internationell standard). Att använda punkt som decimaltecken är en slapp anglicism. :-) Tomas e (diskussion) 6 februari 2017 kl. 16.26 (CET)
replies: text: ::Tack för ett tänkvärt svar, Tomas e. Du har rätt att alla ord, även ”lämna” kan förekomma i elliptiska uttryck som bryter mot syntaxreglerna. När elliptiska uttryck är en del av ett sammanhang är de bra och riktiga, för det är självklart av sammanhanget vilket ord som utelämnats.

text: ::Men jag tror inte att det är fråga om ellips när några språkbrukare skriver meningar som "51,9 procent ville lämna". Jag tror att de som skriver och talar så håller på att ändra en grundläggande egenskap hos verbet ”lämna”.

text: ::Den mest grundläggande egenskapen hos verb är deras transitivitet (intransitivt, transitivt eller bitransitivt). En nästan lika grundläggande egenskap hos verb är att vissa transitiva verb är obligatoriskt transitiva, medan andra inte är det. ”Äta” är vanligen transitivt, men direkt objekt är inte obligatoriskt. ”Vi äter fisk” och ”vi äter” är båda rätt. I meningen ”vi äter” används verbet intransitivt.

text: ::Men det finns ett antal transitiva verb som inte kan ställas nakna utan direkt objekt. Till exempel, det transitiva ”förkasta” måste åtföljs av direkt objekt: ”Facket förkastade medlarnas bud”.  Att utelämna objektet är inte möjligt: ”*Facket förkastade.” (Jag skriver asterisk * vid uttryck som inte är belagda.)

text: ::Även om verbet ”förkasta” ingår i ett sammanhang är det obligatoriskt transitivt. Sista satsen i följande korta stycke är oidiomatisk:

text: ::”Stora förseningar väntas i flygtrafiken. *Medlarnas bud godtogs av arbetsgivarna, men pilotfacket har förkastat.”

text: ::Eftersom verbet ”förkasta” är obligatorisk transitivt är ellips inte möjlig. Det hjälper inte att sammanhanget är så tydligt att man skulle förstå vad det är pilofacket har förkastat; man är tvungen att peta in ett ”det” sist i meningen.

text: ::”Lämna” är ett annat verb som i standardsvenska inte kan användas intransitivt. SAOB, som grundligt utreder ordens bruk, ger inget exempel på objektslöst ”lämna”.  Jo, SAOB uppger en intransitiv betydelse – ”numera blott i Finland, starkt bygdemålsfärgat” – men det är ett annorlunda och utdött ”lämna” som betyder ”bli kvar”.  Ett exempel från 1600‐talet är ”The Tartare, som lemnade i Vngern” = ”De tartarer, som blev kvar i Ungern”.

text: ::Hur kan man veta att SAOB har rätt att ”lämna” alltid är transitivt? Låt mig jämföra med ett annat ord, adjektivet ”lat”. Adjektiv har ändelsen ‐t före neutrala substantiv: en snäll unge, ett snällt barn; en söt unge, ett sött barn; en glad unge, ett glatt barn. Men ”en lat unge – *ett latt barn” är en omöjlig böjning. Det enda som hindrar oss att använda formen *latt är att vi omedvetet undviker den därför att vi aldrig hört den. Meningen "51,9 procent ville lämna" olämplig för att konstruktionen inte har förekommit i kompetenta och medvetna språkbrukares språk. Om man läser alla meningar med ordet ”lämna” i en korpus av yrkesskribenters texter (till exempel några månader av Svenska Dagbladets historiska textarkiv) finner man inga intransitiva ”lämna”. Frånvaron av intransitivt ”lämna” i svenskt textmaterial är skälet till att det bruket inte finns med i SAOB. Om det hade funnits skulle det ha varit tjänstefel att inte taga med exempel i ordboken, ty SAOB är deskriptiv.

text: ::Artikeln i SAOB är årtionden gammal. Men om man googlar orden ”lämna” plus ”intransitivt” ser man ett stort antal svensktalande fortfarande finner intransitivt ”lämna” osyntaktiskt.

text: :: Användaren BIL skriver att ”det går lätt att hitta sådant i nyhetsmedia”. BIL har rätt. Varför då fortfarande invända mot intransitiv användning av ”lämna”. Skälen är två. För det första har det skett en kvalitativ förändring i nyhetsmedia. Svenska massmedieföretag anställer och anlitar nuförtiden ett ökande antal mindre kompetenta skribenter. När jag säger "mindre kompetenta" menar jag inte att de har en annan uppfattning (eller ingen uppfattning) i våra vanligaste uttjatade språkvårdsfrågor. Jag menar att en växande minoritet av journalister och andra medverkande i massmedia har skolbarnssvårigheter med standardsvenskan. Ofta får de inte ihop riktiga meningar, och missförstår många vanliga svenska ord. Detta kan beläggas empiriskt. Denna sjunkande kompetens är orsaken till att intransitivt ”lämna” sprider sig i svenska media.

text: ::För det andra är Wikipedia en encyklopedi för alla, även de äldre. Många yngre skribenter har vant sig vid intransitivt ”lämna”, men om de vill skriva artiklar för alla läsare är det bra om de vet att meningen ”51,9 procent ville lämna” är felaktig i många läsares ögon.

text: ::Även dessa två skäl kan man avfärda med argumentet att ”det fungerar ju”. Det finns två slags språkfel: dels finns språkfel som gör att språket fungerar sämre, till exempel ”situationstecken” i stället för ”citationstecken”; dels finns, som professor Ulf Teleman har påpekat, språkfel som är ”fel bara för att de är fel”. Det skulle gå lika bra att skriva ”han stog‟ och ”åtminstonde”. Enda nyttan med att skriva ”han stod” och ”åtminstone” är att alla kommer att läsa texten utan att bli störda av textens form. Intransitivt ”lämna” gör inte språket mindre funktionellt – det är fel för att det är fel.

text: ::Slutsumman är alltså denna: det är bättre att alltid skriva ut ett objekt efter ”lämna” eftersom det är lätt att göra och rätt för alla läsare. Utelämnar man objektet kommer många – även läsare som inte tänker på språkriktighet – att finna meningen felaktig. Jag föreslår detta som konsensus.

text: ::Till sist, Tomas e gjorde den kostliga observationen att jag använde anglicismen decimalpunkt. Det visar hur dumt det var av mig att drygt skriva att ”lämna” är en slapp anglicism. Om man rackar ner på andras fel i stället för att resonera kommer man troligen att göra samma fel själv; Carl von Linnés Nemesis divina kommer att drabba en. Trycket på oss alla från engelskan är stort. Jag bor utomlands och skriver mest engelska. När jag skrev detta inlägg skrev jag ”object” varje gång jag menade ”objekt”. I var och varannan mening skrev jag i första utkastet något engelskpåverkat som ”exemple” eller ”Engleska” – hybrid av ”English” och ”engelska”. Det är just på grund av detta nästan övermäktiga språkliga tryck som vi behöver akta oss för översättningslån som ”51.9 per cent voted to leave” = ”51.9 procent röstade för att lämna”. Jan Arvid Götesson (diskussion) 10 februari 2017 kl. 10.02 (CET)
thread_title:  Språkfelet objektslöst "lämna" 

message: Sjunnesson (diskussion) 25 november 2016 kl. 08.45 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
=== Folkomröstningen om Storbritanniens medlemskap i EU ===
Nominerad av Sjunnesson (diskussion) 18 november 2016 kl. 08.43 (CET)
 
En omfattande, väl källbelagd och illustrerad artikel.
 
;Stöder för utmärkt
;Stöder för bra
 
;Stöder inte
 
;Diskussion
Jag (som huvudskribent) tycker att den kanske är lite väl spiksäker om framtiden. Begrepp som "långsiktiga effekter" behöver nog källbeläggas och inramas lite bättre. Risken med sådana här artiklar om viktiga händelser är att de försöker säga för mycket. Kanske ska en del av materialet flyttas över till – eller åtminstone synkas med – artiklar som Politik i Storbritannien (ännu inte skapad) eller Storbritanniens historia (saknar helt fotnoter och är dåligt uppdaterad).--Paracel63 (diskussion) 20 november 2016 kl. 21.40 (CET)
replies: text: Jag är också mycket tveksam. Syftet med utvalda artiklar är de skall kunna fungera som föredömen och under lång tid kunna användas som "mall" för andra liknande. Detta ämne är nästa utan gränser och jag noterar enwp artikeln har nästan 5 ggr mer text, dvs det finns nästan inge gräns hur mycket man kan ha med. En grön stjärna tycker jag kan räcka som "uppmuntran" för gott hantverk.Yger (diskussion) 22 november 2016 kl. 21.08 (CET)
 
</div>
----
thread_title: Tillbakadragen nominering

message: Nominerad av Sjunnesson (diskussion) 18 november 2016 kl. 08.43 (CET)
 
En omfattande, väl källbelagd och illustrerad artikel.
 
;Stöder för utmärkt
;Stöder för bra
 
;Stöder inte
 
;Diskussion
Jag (som huvudskribent) tycker att den kanske är lite väl spiksäker om framtiden. Begrepp som "långsiktiga effekter" behöver nog källbeläggas och inramas lite bättre. Risken med sådana här artiklar om viktiga händelser är att de försöker säga för mycket. Kanske ska en del av materialet flyttas över till – eller åtminstone synkas med – artiklar som Politik i Storbritannien (ännu inte skapad) eller Storbritanniens historia (saknar helt fotnoter och är dåligt uppdaterad).--Paracel63 (diskussion) 20 november 2016 kl. 21.40 (CET)
replies: text: Jag är också mycket tveksam. Syftet med utvalda artiklar är de skall kunna fungera som föredömen och under lång tid kunna användas som "mall" för andra liknande. Detta ämne är nästa utan gränser och jag noterar enwp artikeln har nästan 5 ggr mer text, dvs det finns nästan inge gräns hur mycket man kan ha med. En grön stjärna tycker jag kan räcka som "uppmuntran" för gott hantverk.Yger (diskussion) 22 november 2016 kl. 21.08 (CET)
 
</div>
----
thread_title:  [[Folkomröstningen om Storbritanniens medlemskap i EU]] 

message: En välskriven artikel som nog snart borde ta granskningen om "Bra artikel" och "Utmärkt artikel" nu när tiden gått sedan folkomröstningen. I väntan på det passar jag på att rekommendera den, eftersom den fyller dessa kriterier mer än väl. Deryni (diskussion) 3 december 2016 kl. 20.43 (CET)
replies: text: Tack! Rekommendation var också rekommendationen ovan.  Se vidare ovan för argument om bristerna i artikeln och i dess angränsande artiklar.--Paracel63 (diskussion) 4 december 2016 kl. 23.46 (CET)
replies: text: :Jag såg inte att tillbakadragningen var av så nyligt datum. I och för sig är det nog en pågående händelse ända tills GB utträtt och följderna av det kan sammanfattas ... Deryni (diskussion) 5 december 2016 kl. 06.16 (CET)
replies: text: ::Jo, fast det sammanfattar problematiken ganska bra. Eftersom en folkomröstning endast genomförs runt en dag, blir det konstigt att ha en  i huvudet under flera års tid. Artikeln bör sammanfatta bakgrund och efterspel men ändå försöka kretsa kring omröstningen. Den bör inte försöka ta hand om allt det som bättre passar i artiklar som Politik i Storbritannien och Storbritanniens historia (två artiklar där den här folkomröstningen i båda fallen kan behöva kopplas till egna rubriker). Allt gott.--Paracel63 (diskussion) 5 december 2016 kl. 10.18 (CET)
replies: text: :::Jag har funderat på, såsom gjorts för många språk att dela upp artikeln i två: Folkomröstningen och Brexit (utträde ur EU). Det går att skriva väldigt mycket. Vi har 14 sidor mätt som förhandsgranskning av utskrift. enwp har 26 i omröstningsartikeln, 8 om dess kampanjande, 74 om dess resultat (valkretsdetaljer etc), 25 om Brexit, 7 om åberopandet av artikel 50, och 31 om förhandlingarna och kanske 50 i ytterligare artiklar, summa över 200 sidor. Vi kan inte skriva så mycket, eftersom det är i enwp mycket spekulationer om framtida förhållanden, och uttalanden av olika personer som är kända i Storbritannien men okända i Sverige. Mycket hämtat från media. Trots allt skulle vi kunna dela upp den när det blir mer info om förhandlingar och själva Brexit.--BIL (diskussion) 3 december 2017 kl. 00.48 (CET)
replies: text: ::::Jag instämmer till fullo. I allmänhet bör man väl undvika att splittra upp artiklar allt för mycket eftersom det kan leda till sämre överskådlighet för läsarna. Men i det här fallet så är det naturligt att dela upp det i en artikel om själva folkomröstningen (denna artikeln) och en om Storbritanniens utträde ur Europeiska unionen, på liknande sätt som vi har till exempel artiklar om Montenegros anslutning till Europeiska unionen. Den här artikeln om folkomröstningen bör fokusera på förspelet inför folkomröstningen och själva resultaten samt en kort sammanfattning av konsekvenserna, men en hänvisning till den nya artikeln om Storbritanniens utträde ur EU, som istället fokuserar på förhandlingarna och konsekvenserna av detta. --Glentamara (diskussion) 3 december 2017 kl. 09.05 (CET)
thread_title:  Rekommenderad artikel 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Folkomröstningen om Storbritanniens medlemskap i EU. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade  till http://www.elperiodico.cat/ca/noticias/internacional/manifestacio-multitudinaria-londres-contra-brexit-5243772h
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20160627123826/http://www.tullverket.se/innehallao/i/internethandel/internethandelbestallavarorfranettannatland.4.3a7ecf261459ea29e006dc.html till http://www.tullverket.se/innehallao/i/internethandel/internethandelbestallavarorfranettannatland.4.3a7ecf261459ea29e006dc.html
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20160701152010/http://www.tullverket.se/innehallao/t/tamedvarorhemfranettannatland/tamedvarorhemfranettannatland.4.30cfbac4117bfb36546800095.html till http://www.tullverket.se/innehallao/t/tamedvarorhemfranettannatland/tamedvarorhemfranettannatland.4.30cfbac4117bfb36546800095.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 6 juni 2017 kl. 13.49 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Jag såg att Jo Cox precis togs bort som länk under "Se även". Jag insåg då att artikeln inte alls nämner mordet på Cox som skedde bara några dagar innan folkomröstningen och som gjorde att alla kampanjaktiviteter avbröts i slutfasen av valrörelsen före folkomröstningen. Även om det handlar om en enskild politiker så är det väl ändå något som bör omnämnas i den här artikeln? Motsvarande nämns i artikeln om folkomröstningen om införande av euron i Sverige gällande mordet på Anna Lindh. --Glentamara (diskussion) 16 december 2017 kl. 17.22 (CET)
thread_title:  Jo Cox 

message: Jag har nu i enlighet med ovanstående diskussion skapat en ny artike om Storbritanniens utträde ur Europeiska unionen. Den artikeln kan fokusera på utträdesförfarandet och följderna av detta, medan den här artikeln kan fokusera på själva folkomröstningen. En del av innehållet i den här artikeln bör således överföras till den nya artikeln. Det är dock inte helt enkelt att göra detta, så om någon annan har tid och lust att göra det så säg gärna till. --Glentamara (diskussion) 19 december 2017 kl. 17.27 (CET)
replies: text: Jag har gjort ett försök att bearbeta de avsnitt som uppenbart skrevs före själva omröstningen så att de är skrivna i tempus för förfluten tid. Det är inte säkert att jag hittade alla formuleringar som behövde revideras. Tostarpadius (diskussion) 21 maj 2019 kl. 11.05 (CEST)
thread_title:  Separat artikel om Storbritanniens utträde (Brexit)