Diskussion:Bipolär sjukdom/Arkiv 2010

message: Jag har hört och läst att lidande faktorn inte kan anvandas vid de olika bipolära syndromens stämningsförskjutningt till manisk och hypomanisk nivå eftersom patienterna ofta upplever dessa episoder som något positivt.
ang. hypomani, det är faktiskat många gånger värre än att bara vara lite mer än hyperaktiv, man kan vara nästan lika mycket uppe i varv som en manisk person, det som skiljer är att en hypoman patient i många fall har en bättre självkontroll och att patienten har en relativt god verklighetsuppfattning, något den maniska patienten inte har.
replies: text: Grundkravet för diagnosen i ICD och DSM är att sjukdomen medför lidande och påverkar (funktioner) personens förmåga att fungera på viktiga områden. Jag har skrivit in det i texten men översättningen är inte glasklar, borde vara ledigare och pricksäkrare. "Lidande" är ett starkt ord, jag tänker då på plåga och pina. Men i grunden är det rätt, för det är inte faser i stämningsläget (som kan vara "berusande" som avses utan konsekvensen av sjukdomens symtom och personens (sjukliga, onormala) beteende. Skillnaden mellan mani och hypomani är också främst hur pass mycket individen påverkas. Hypomani är också ett allvarligt tillstånd; t ex när omdömet försvagas, risktagandet ökar. Livssituationen kan förstöras (dock enligt ICD inte så vanligt att arbete, familj ruineras). Infogar detta lååångt efter din kommentar för att frågan fortfarande är relevant. --Mercurial 13 maj 2010 kl. 16.14 (CEST)
thread_title:  lidande faktorn. 

message: Medicinering:
Att man aldrig ska behandla patienter med en bipolär sjukdom med SSRI preparat är inte helt sant, det är bättre att välja ett s.k tricyklist preparat just eftersom SSRI  preparaten (och SNRI preparat)lättare ger ett överslag till hypomani eller mani. Men tumregeln är snarare noggranna kontroller av medicinering än att helt utesluta de mordernare preparaten, då de äldre (tricykliska) ofta är sammankopplade med väldigt många och ganska intensiva biverkningar. 
Ang. de antiepileptiska preparaten är lamictal kanske det första man började använda för profylaktiskt behandling av bipolära syndrom, men valporat är det vanligaste man använder idag.
Rörande behandling är det ganska viktigt att belysa att patienter i maniska tillstånd (även hypomana) ofta måste tvångsvårdas eftersom de inte inser att de är sjuka när de befinner sig i en manisk eller hypoman episod.
thread_title:  Behandling 

message: Jag har börjat skriva en ny artikel med Eng.Wiki som förlaga; det känns enklare att börja den vägen än att försöka strukturera upp denna och lägga in källor till befintlig text från andra skribenter. Jag gör detta (inom kort) på sidan "Bipolär Sjukdom" och häver därmed omdirigeringen hit tillsvidare - känns det okej? Jag lägger in en "stubbe" notis och en hänvisning till denna sida. Själv är jag av uppfattningen att det är Bipolär Sjukdom som är korrekt; bl.a. används det av Socialstyrelsen, Försäkringskassan, KI och i den litteratur jag använder mig av. Bipolärt Syndrom för mig är en benämning jag bara hittar i äldre litteratur (t ex Cullberg, Dynamisk Psykiatri). Men om detta tvistar kanske de lärde - jag hoppas fler har synpunkter (och vill jobba med artikeln). Mercurial 8 april 2010 kl. 22.04 (CEST)
replies: text: Jag hänvisar till det jag skrev här. Skriv gärna om artikeln men gör det över den gamla så historiken bevaras. Om den ska flyttas kan den göra det sedan och då följer historiken med.  Entheta 9 april 2010 kl. 01.25 (CEST)
replies: text: :Noterat - frågan som kanske är mer relevant på den här sidan är om det finns skäl att flytta eller ord om varför texten inte ska ligga på "bipolär sjukdom". Mercurial 9 april 2010 kl. 01.58 (CEST)
Sagt och gjort, nyskrivning klar och detta borde vara difflänken till tidigare version http://sv.wikipedia.org/w/index.php?title=Bipol%C3%A4rt_syndrom&direction=prev&oldid=11663015 --Mercurial 12 maj 2010 kl. 15.22 (CEST)
thread_title:  Nyskrivning, Uppdatering 

message: Det är ganska hårt för en som ska leva i 50 år till och fått diagnosen och går in här läser att det inte går över. Formuleringen kan inte stå kvar med mindre än en bra källa. Chaan 8 maj 2010 kl. 19.28 (CEST)
replies: text: I den nya texten från och med idag framgår det förhoppningsvis att sjukdomen är kronisk, livslång, degenerativ MEN också att med rätt behandling är prognosen mycket god och att många, om inte de flesta, klarar sig utan vidare besvär. Förhoppningsvis har den nydiagnostiserade också fått den informationen av sin psykiater. --Mercurial 12 maj 2010 kl. 15.27 (CEST)
replies: text: :Nej jag tycker inte det duger utan källa (har du någon - jag skumläste bara den nya artikeln). Att hoppas att en psykiatriker har talat om det för patienten tyder till och med på bristande välvilja. Chaan 12 maj 2010 kl. 15.37 (CEST)
replies: text: ::Jag har aldrig sagt att det eller något annat duger utan källa. Angående frågan om min källa: Svar ja. All faktainformation i nyskrivningen backas av källor, se fotnötterna. I några fall, men inte vad gäller din fråga, så har jag angett att det istället är författarna på enWiki som refererar till källan (typfall: vetenskaplig journal som inte finns på nätet). Om något brister vill jag veta, annars är vi ju flera... Patientinformation: min åsikt är att läkare alltid ska ge korrekt information om sjukdomen, vad gäller bipolär sjukdom är det även nödvändigt att veta hur man själv anpassar livet för att förhindra negativ utveckling. Att en  psykiater sedan väljer att inte prata med en patient kan ju bero på hänsyn, att det inte är rätt tid just då, att diagnosen måste sjunka in osv. Hur som helst, det påverkar inte informationen i en encyklopedi. --Mercurial 12 maj 2010 kl. 15.50 (CEST)
replies: text: :::Precis - i teorin. Det som står i uppslagsverket ska inte backas av en förhoppning om att någon annan ska tala om sanningen. Då kan det helt enkelt inte stå där. Vad i artikeln eller bland referenserna backar påståendet att bipolär sjukdom alltid är livsvarig? Chaan 12 maj 2010 kl. 16.02 (CEST)
replies: text: ::::Chan, du måste skilja på versionen 8 maj och dagens 12 maj, du refererar till vad du har läst tidigare (orsaken till varför du startade ämnet), det vet jag inget om. Jag kan svara för den nya versionen och den säger inte någonstans att sjukdomen är livsfarlig. Dock innebär det ett livslångt tillstånd, den går inte att bota och den kan utvecklas negativt. Statistiskt finns det en hel del att säga om livslängd osv. Det som jag har skrivit bygger inte heller på något vis på vad någon har sagt eller vad jag hoppas att någon ska säga.  --Mercurial 12 maj 2010 kl. 16.17 (CEST)
replies: text: ::::: OK livsvarigt, inte livsfarligt. I sakfrågan detsamma: sjukdomen finns där; mediciner gör att många blir 'återställda' funktionsmässigt och lever utan symtom. Dock inga data (som jag hittat) som säger botad - tvärtom. Du kan hitta många som säger att de lever gott utan mediciner och att de är botade - inte minst pastorer i USA som syns på nätet. Men de förutsätter att X antal år utan symtom gör dem friska. Jämför subkategorier i DSM och ICD; tydlig spec om antal skov, tid emellan osv. --Mercurial 12 maj 2010 kl. 16.24 (CEST)
replies: text: ::::::Frågan kvarstår. Chaan 12 maj 2010 kl. 16.39 (CEST)
Men Chan vad är problemet, hittar du inte källmaterialet du behöver i den nya artikeln? Specificera vilket avsnitt det gäller så kan jag hjälpa dig närmare. Annars är väl den här diskussinen obsolet? --Mercurial 12 maj 2010 kl. 16.59 (CEST)
*Ser nu att du lagt till SBU webbkällan också till avsnittet Behandling. Min åsikt: inget fel i att tydliggöra men för mig känns överflödigt att märka ett enskilt ord när fakta framgår genomgående i text och övriga källor. 
*Viktigare: Jag har ändrat din råa url till mall-formatet som används för de övriga noterna; för webbkällor är det Mall:Webbref. Tycker det är snyggt om vi kör refmallarna genomgående. SBU noten går som ref name="SBU".

text: Jag menar helt enkelt att det är en knäckfråga för artikeln. Såhär tänker jag. En person får dignosen och funderar på självmord. Går in för att läsa mer här. Klickar direkt på Behandling. Där står det att sjukdomen är obotlig. Då gör det en skillnad om det finns en referens på det som gör att det går att fortsätta läsa - därför att om det går att fortsätta läsa i en referens - så ökar det också chansen att fortsätta läsa i artiklen. Vilket ju är vad du vill där det står att det finns goda prognoser trots obotlighet. Istället för att det står utan referens och lämnar läsaren i tomhet. Chaan 13 maj 2010 kl. 17.00 (CEST)
replies: text: :Ok - om det är poängen borde referensen bytas till en sida som inte bara backar upp vad som står här utan som förklarar det hela mer utförligt. Nu finns detta några ord vidare via wikilänken "prognos" till nästa avsnitt, men allt som gör det bättre för läsarna är ju positivt. Hur som helst, vi är överens. :) --Mercurial 13 maj 2010 kl. 19.07 (CEST)
replies: text: ::Överens om att artikeln förbättras av att referensen finns där, ja. När det gäller det andra är jag inte helt säker - utifrån min motivering så är det viktiga att läsaren inte ska fastna och sluta läsa helt och då är det viktiga att det finns en referens där det står på första raderna att det inte går att bota. En bättre referens ska helst fungera på samma sätt med en koncis inledning och sedan får det gärna vara bättre brödtext såklart. Finns säkert bättre referenser, jag tog första bästa. En synvinkel kan vara "vill man leda bort läsaren eller inte". Wikipedia ska ju inte vara en länksamling, och anledningen till det är ju att detta ska föreställa kontrollerad information (det är trots allt tanken att  artiklarna i en wiki trippelkontrolleras). Jag vet inte om det finns mycket desinformation om just sjukvård på nätet men i många ämnen skulle jag säga att Wikipedia är en säkrare källa till information än valfri hemsida. Utgår man från att Wikipedia är bättre (till exempel kan jag tänka mig att det här är den mest heltäckande artikeln på svenska som finns på nätet, i det här ämnet) så kanske man inte vill att läsaren ska börja läsa på en annan sida. Det beror alltså på vad man vill uppnå med en referens. I vissa fall är det bra nog att det står en upphöjd siffra i texten så att man ser att någon alls brytt sig. I vissa fall (som det här fallet) så ville jag att man så enkelt som möjligt ska kunna få en tillförlitlig källa på ett enstaka påstående. I vissa andra fall vill man kanske skriva en kortare wikiartikel för att belysa något som inte är allmänt känt ännu och då kanske källmaterialet är mycket bättre och det räcker med ett par rader text som artikel (till en början i alla fall) och en referens till ett tiosidigt dokument. För övrigt så vore det intressant med de amerikanerna du kände till, i artikeln. Såvida det finns någon bra källa där. Svensk sjukvård har ju fallerat förr om man säger så. Chaan 13 maj 2010 kl. 19.40 (CEST)
replies: text: :::Skillnaden i perspektiv är att du menar att läsaren kanske slutar läsa vid det ordet om det inte där finns en referens. Jag säger att jag inte tror det, bland annat för att text och länkar några ord framåt tydliggör det hela. Det inledande stycket är allmänt hållet och ingalunda kontroversiellt, men en källhänvisning på slutet skulle inte heller göra någon skada - min bedömning är att det är överflödigt, någon annan får bidra med sitt. Med amerikaner förmodar jag att du åsyftar underkapitlet "Omega-3. Källhänvisningen är #48 (nu men även dynamisk). Dvs jag har inte lagt in samma hänvisning efter varje punkt i de fyra meningarna, noten efter den fjärde står för alla. --Mercurial 13 maj 2010 kl. 21.34 (CEST)
replies: text: ::::Nej, amerikanerna du skrev om ovanför. Som menar att de är friska (vad för annat kriterium menar du förresten finns för "frisk" annat än "symptomfri under flera år utan behandling"?) Ja precis jag försöker sätta mig in i hur det är en för en med sjukdomen att upptäcka artikeln. Men vid det här laget är den diskussionen obsolet. Chaan 13 maj 2010 kl. 21.50 (CEST)
Ok, jag snubblar ofta över såna hemsidor när jag söker bakgrundsmaterial. Perspektivet är intressant och förtjänar ett eget avsnitt i artikeln. En.Wiki har ett utförligt avsnitt om detta om jag minns rätt. Motsättningen är kanske falsk men frisk är man bara om man inte är sjuk och sjuk är man om man har en sjukdom som inte går att bota. Man behöver inte få fler skov och det kan dröja många år till nästa; diagnoskriterierna specificerar också detta. Men därifrån kan man inte härleda att den fysiska/biologiska sjukdomen är borta. Det är den ena sidan; den genetiska sårbarheten finns kvar, olika delar av hjärnan har förändrats. Å andra sidan är det svårt att bevisa att man inte är sjuk (när man inte har symtom--Mercurial 14 maj 2010 kl. 10.06 (CEST)), även med magnetröngenbilder "före och efter". Eller om det är ett faktum att bipolära skov alltid föregås av psykosociala händelser (vilket jag inte tror) så är det kanske i alla fall teoretiskt möjligt att hävda att man är botad med t ex terapi. Forskningen jag har sett är dock entydig: sjukdomen är biologisk och den går inte att bota. Ergo, vill jag säga, man är aldrig frisk. Som patient är en bättre slutsats säkert "jag är frisk men risken finns." Jag har använt ordet vid några tillfällen, om det står kvar nu vet jag inte, tror inte så eftersom det är missvisande; vi behöver inte gå längre än till SBU, FASS, Läkemedelsverket, Socialstyrelsen mfl för att konstatera att den profylaktiska medicinska behandlingen nästan uteslutande är livslång. Dock.. säkert finns det ställen i artikeln som kan formuleras bättre, förmodligen det mesta.--Mercurial 13 maj 2010 kl. 22.41 (CEST)

text: Tack, det gjorde mig klokare. Dock tycker jag gärna man ska gå längre än till svenska myndigheter (i en wikipediaartikel till exempel). Jag tänker snarast att det finns bättre metoder att behandla sjuka än vad den svenska sjukvården gör, tills motsatsen bevisats. Särskilt mentalsjukdomar. Chaan 13 maj 2010 kl. 23.09 (CEST)
replies: text: :Ok det en hel del matnyttigt kommer från den här tråden. Lägger till som förlag på saker man kan göra (nedan): Problem i behandling. Perspektiv Sverige-Utlandet; Kontinenter. Psykosociala faktorer/förbättring. Hårda vs.Mjuka fakta.--Mercurial 14 maj 2010 kl. 10.06 (CEST)
thread_title:  Källa på att det är livsvarigt? 

message: La ut ny text idag. Synpunkter, problem, märkligheter, förbättringar, kommentarer? --Mercurial 12 maj 2010 kl. 15.28 (CEST)
replies: text: Inte hunnit läsa igenom men en sak jag undrar över, det finns en länk i inledningen som heter bipolärt syndrom men länkar till Affektiva syndrom. Är det ett misstag?--Ankara 12 maj 2010 kl. 15.47 (CEST)
replies: text: : Kul med snabb reaktion! Jag tänker mig att sidan i framtiden ligger som 'Bipolär sjukdom' (förutsatt att fler håller med). Länken lades upp utifrån det, valet nu är att länka till sidan vi är på, eller till en som ger mer info. Börjar inse nu att den förmodligen är helt onödig! Finns f ö säker fler interwiki och kapitel länkar som är märkliga, jag kollar igenom en del nu. --Mercurial 12 maj 2010 kl. 15.54 (CEST)
PS: länken fixad. Också: mitt problem med stavning och kommatering är... jobbar på det. --Mercurial 12 maj 2010 kl. 15.59 (CEST)
thread_title:  Kommentarer 

message: (Sånt som jag själv funderar på kan behövas i fram- eller närtiden och mer eller mindre).--Mercurial 14 maj 2010 kl. 09.49 (CEST) Se också Detaljgranskningen.--Mercurial 14 maj 2010 kl. 10.30 (CEST)
;"Fysionomi"
Den tidigare artikeln hade ett avsnitt "Fysionomi" utan källhänvisningar, det vore kul att biffa upp den och inkludera på nytt. Diffen är här.
replies: text: :Det var ju jag som satte den rubriken. Jag kan tänka mig att det finns ett visst ointresse för att peta i texten då inte ens rubriken är riktigt bra. Jag kom helt enkelt inte på något bättre. Alternativ vore Sjukdomsfysionomi (långt och krångligt). Fysiopatologi (tror inte det brukar användas om nervsystemet eller? I vilket fall så är ju det kapitlet skrivet som bakgrundsförklaring - ett sätt vore kanske att tråckla ut det som är fysionomi och skriva två rubriker). Patologi (för brett). Patologiska orsaker (säger inte något om innehållet i texten). Neuropatologi (för smalt). Somatik (upptaget begrepp). Psykosomatik (också upptaget begrepp). Kommer du på något bättre? Alla andra varianter jag kan komma på blir för långa. Chaan 13 maj 2010 kl. 17.00 (CEST)
replies: text: ::Texten i det avsnittet tyckte jag var pedagogiskt, och täcker en bit som nu inte är med. Eftersom jag inte kan de delarna och inte har något bra källmaterial så är informationen inte något som jag själv kan gå i god för, eller avgöra vart det passar in bäst i förhållande till det andra. Det kanske inte är så viktigt som jag tror heller. Rubriken kan jag inte uttala mig om, blir det aktuellt finns det förmodligen någon sakkunnig som kan hjälpa till.--Mercurial 13 maj 2010 kl. 21.39 (CEST)
replies: text: :::Jag tycker det är aktuellt och är nog så viktigt som du tror. Att det finns någon neurolog på svenska wikipedia ska du nog inte förutsätta om du inte råkar veta att det är så. Sverige är inte enormt. Chaan 13 maj 2010 kl. 21.43 (CEST)
replies: text: ::::Så är det nog. Förhoppningsvis räcker det med att någon som kan biologi kan kontrollera att begreppen och sambanden stämmer så att det blir enklare att jämföra det med källmaterial som vi kan hänvisa till. I avsnittet Neurobiologi är rubriken direkt översatt och texten behöver utökas. --Mercurial 14 maj 2010 kl. 09.37 (CEST)
replies: text: :::::Neurobiologi är egentligen en bra huvudrubrik där "Normal fysionomi"/"Normal neurofysionomi"/"Normal fysiologi"/"Normal neurofysiologi" skulle kunna vara den ena underruriken och den andra "Sjukdomsfysiologi"/"Patologi"/"Neuropatologi" eller något sådant. En biolog har inget med det att göra. Ursprungliga stycket som jag gav namnet fysionomi ser ut att vara skrivet av en läkare. Och därför blir det svårt att hitta någon som gör detta bättre. Att få tag i någon expert på just detta går kanske men frågan är om det är värt det. I nödfall koka ner det till vad du vet bara och stryk resten. Chaan 14 maj 2010 kl. 18.55 (CEST)
replies: text: :::::: Utökad och förhoppningsvis mer pedagogisk nu. Håller kvar rubriken, källorna använder densamma. Skulle vara kul med lite mer insyn i hjärnan.--Mercurial 18 maj 2010 kl. 21.59 (CEST)
;Historia
Detaljgranskningen föreslår avsnitt "Historia". Finns fler underavsnitt som går att göra (eller utöka), artiklarna om aspergers symtom och schizofreni kan ge tips.--Mercurial 13 maj 2010 kl. 14.31 (CEST)--Mercurial 14 maj 2010 kl. 09.49 (CEST)

text: Publicerat idag. Ska avsnittet Historia alltid komma först? --Mercurial 21 maj 2010 kl. 20.32 (CEST)
replies: text: :Det viktigaste ska komma först. Chaan 21 maj 2010 kl. 22.08 (CEST)
;Kultur
Sätta in sjukdomen i ett kulturellt sammanhang.--Mercurial 14 maj 2010 kl. 09.49 (CEST)
;"Psykosociala" faktorer
Bättre förklara hur "tankar och attityder" positivt kan influera förloppet -blir man bättre?. Finns forskning, blir någon "frisk"? Apropå diskussion i tråden livslångt, ovan.--Mercurial 14 maj 2010 kl. 09.49 (CEST)
;Epidemiologi
Data från Sverige. (Möjlig källa: KI projekt Stanley, även relaterat till ett projekt vid St.Göran). Också: I den mån det finns data (WHO?) ge en bild av demografin, geografiska skillnader. En.Wiki har en tabell och karta som kan ge hjälp.--Mercurial 14 maj 2010 kl. 09.49 (CEST)
Utökad med fakta idag. Globalt, data från WHO WHR, saknar svenskt.--Mercurial 18 maj 2010 kl. 21.59 (CEST)
;Prognos
Mer statistik, om det finns data försöka precisera hur stor andel som med behandling aldrig upplever mer besvär eller tecken på att ett skov har påverkat dem.--Mercurial 14 maj 2010 kl. 09.49 (CEST)--Mercurial 14 maj 2010 kl. 10.28 (CEST)
;Problem i behandling
Utvärderingar, patientenkäter, geografiska perspektiv.--Mercurial 14 maj 2010 kl. 10.28 (CEST)--Mercurial 14 maj 2010 kl. 10.28 (CEST)
;Fakta: Hårda och mjuka
Sjukdomen är allvarlig och livslång och det ska framgå, likväl som att den för många inte behöver innebära några problem, eller bara i mindre grad (mer data kan läggas till) - en jämförelse kan t ex göras med diabetes: prevalens, mortalitet, livskvalitet mm. 
Hur fakta om sjukdomens mindre roliga sidor presenteras kan ses över; apropå vad Chaan skriver ovan, om den första informationen som någon läser är skrämmande så är det inte bra. Aktuella frågor kan vara: vart i artikeln kommer den informationen, är den tillräckligt balanserad ("självmord är den enskilt viktigaste förklaringen till den höga mortaliteten men de flesta försöker aldrig begå självmord, procenten uppskattas till 5 procent")? Ett exempel på hur jag i förlängningen som nu är uppe mjukade upp negativ statistik är meningen i inledningen som säger "en av de tio mest handikappande sjukdomarna enligt WHO". Längre ner i artikeln framgår det att lydelsen lika gärna skulle kunna vara topp 5 eller 2. Å andra sidan finns det uppföljningsstudier som inte är avslutade och eftersom de kan ge ett annat resultat är det kanske klokt att skriva "tio"?--Mercurial 14 maj 2010 kl. 10.28 (CEST)

text: Skrämmande kommer man inte ifrån - det enda som finns att göra är att ha med rätt information och då tror jag den här artikeln ligger i toppskiktet bland wikipedias artiklar om skrämmande saker. Men föralldel fortsätt skriv. Själv kan jag inte mycket mer om det här nu. Chaan 14 maj 2010 kl. 18.46 (CEST)
thread_title:  Saker man kan göra 

message: Avsnittet externa länkar är alldeles för långt, se externa länkar. Externa länkar bör hållas till ett minimum, förslagsvis tre, och vara på svenska (förutsatt att BRA länkar på svenska finns. Länkar till organisationer kan slopas. Riggwelter 16 maj 2010 kl. 14.36 (CEST)
replies: text: Jag har rensat i länkfloran - kontrollera gärna att det är lämpliga länkar som valts. Riggwelter 16 maj 2010 kl. 14.40 (CEST)
thread_title: Externa länkar

message: Säga vad man vill om KI men det de presenterade idag var väl bra? Att det finns ett samband mellan kreativitet - bipolär sjukdom - och schizofreni! Och att likheten mellan friska kreativa och sjuka i det här fallet är hur dopaminsystemet fungerar. Chaan 18 maj 2010 kl. 21.16 (CEST)
replies: text: Spännande, tack för tipset, kul med något konkret om biologiska orsaker att ta på.--Mercurial 18 maj 2010 kl. 22.06 (CEST)
replies: text: :Inget material för artikeln? Chaan 19 maj 2010 kl. 09.34 (CEST)
replies: text: :::IOF? Riggwelter 20 maj 2010 kl. 00.51 (CEST)
replies: text: ::::Publicerade fakta så det är ok och relevant, de går noterade samband till att faktiskt visa vad som händer och drar slutsatser utifrån detta. http://www.plosone.org/article/info%3Adoi%2F10.1371%2Fjournal.pone.0010670 Stycket om forskningsläget jag har i avsnittet kreativitet är väl fluffigt dock, borde gå ner till hälften. Lust och tid.--Mercurial 20 maj 2010 kl. 10.11 (CEST)
thread_title:  KI's bud idag 

message: Rekommenderad artikel därför att det är en ruggig genomgång - för att den skulle vara utmärkt skulle jag vilja ha kärnfullare text det vill säga mer läsvärd. Chaan
replies: text: :Hej!
Det finns en procedur för detta - se WP:AN och det är bäst att den här sidan tröskas som andra innan den får en utmärkelse. Detaljgranskningen är ett första steg men finns inte mer att säga där finns inget som hindrar någon från att lägga upp artikeln som nominerad. Det finns en del småputs som föranleder småändringar, bl a en:wiki länkar som inte är populära. --Mercurial 6 augusti 2010 kl. 08.46 (CEST)

text: Den är fortfarande värd en rekommenderad-stjärna, innan nominering, tycker jag. Rekommenderar' Tanzania 8 augusti 2010 kl. 13.20 (CEST)
replies: text: :Jag har nog missat vad rekommenderad innebär jämfört med nominering, ber Chaan så mycket om ursäkt och tackar Tanzania för insatsen! :)
replies: text: ::Det är inga problem, alla lär sig med tiden :) Tanzania 14 augusti 2010 kl. 14.15 (CEST)
thread_title:  Rekommenderad artikel: motivering 

message: Håller tyglarna för borttagning av Hippocrates.gif i infoboxen; att bilden håller Pda-old är motiverat på filens disk.sida på Commons. Vad gäller relevansfrågan... det här är ett ställe lika bra som andra för diskussion. Själv tycker jag bilden är söt, väl illustrerar Hippokrates arbete, förklarar från början sjukdomens historia och är lika relevant som vilken illustration av farbron som helst, stenbyst eller vad det kan vara.--Mercurial 12 september 2010 kl. 17.51 (CEST)
replies: text: Fast det här är en artikel om en sjukdom, inte en person. Den direkta kopplingen mellan honom och den sjukdom som dom flesta är bekanta med idag tycks oerhört svag, och det finns inget i artikeln som på något sätt stärker kopplingen. Artikeln talar ju enbart om den Hippokratiska traditionen, inte han själv. Dessutom verkar halvdussinet andra namn vara betydligt viktigare för sjukdomen än just Hippokrates

text: Bilden i sig har exakt noll koppling till just den sjukdomen och så vitt jag kan se ingenting som för tanken till bipoläritet. Den är dessutom av oerhört låg kvalitet och har utsmyckats med distraherande små digitala stjärndekorationer.  Eftersom den inte ens är en välkänd bild av Hippokrates tycker jag den borde bytas ut. Om man känner att inforutan behöver en bild så är ju t.ex. van Gogh's tavla oerhört mycket mer illustrativ.

text: Peter Isotalo 14 september 2010 kl. 18.15 (CEST)
replies: text: :Håller med om att bilden som nu tagits bort var av låg kvalitet och relevans. Jag funderar på om den bild som visar scannad hyperintensitet som finns i den engelska artikeln vore ett bra alternativ, särskilt om den tillhörande artikeln kunde skapas. --Idunius 14 september 2010 kl. 18.25 (CEST)
replies: text: ::Peter, jag utgick från att vi skulle komma överens här innan återredigeringar; det är alltid en rekommenderad metod och detta är ju bara tyckande och knappast en pressande fråga. Sjukdomsartiklar kan illustreras med tekniska bilder, t ex som här med "DHA" i medicinering. Eller så blir det bilder med anknytning; t ex som här med "Kraepelin". För anknytningen till Bipolär sjukdom är Hippokrates med den tidens kunskap sanneligen lika relevant som Kraepelin senare. Den mesta kunskap som tillförs Hippokrates kommer egentligen från hans lärjungar, och senare praktiserande. Finns det en kärna vi kan tillskriva honom så är det just indelningen i kroppsvätskor och hur det hänger ihop med skiftande humör. Detta omnämns också i texten; utveckla vidare om du vill. Fördelen med en bild på Hippokrates är att han representerar 'ursprunget'; allt följer honom och att lägga in en person som representerar en senare pusselbit är ett märkligt sätt att illustrera artikeln. Att en bild är bättre för att den är välkänd håller jag inte med om alls; tvärtom är det mer intressant att se något nytt. "Stjärnor" som dekoration må vara distraherande för vissa; för mig representerar det element i konsten som hör till konstnärens geografiska tradition. Vad gäller att använda ett av Van Goghs konstverk (vilket finns längre ner i artikeln) så är det ju inte så att den tavlan bättre uppfyller kriterierna du efterfrågar, i det sammanhanget är det är bara en smakfråga men det är en bild som ändras med Idinius poäng.

text: ::Kvalitét - jo jag ser bristerna men tycker den funkar bra ändå, helt enkelt för att motivet är så bra.--Mercurial 14 september 2010 kl. 22.00 (CEST)
replies: text: :::Ser redigeringskommentaren "koppling till sjukdomen är obefintlig" och dito ovan "exakt noll koppling"... detta är bara okunnigt, nu håller vi oss till fakta och släpper retoriken.--Mercurial 14 september 2010 kl. 22.20 (CEST)
replies: text: ::::Har du kollat på bilden jag föreslog? Känner du att den kanske skulle kunna vara ett alternativ? Jag tyckte att det var mkt fascinerande att dessa fläckar framträder tydligare hos bipolära och om åtminstone en stubb kunde skapas till begreppet hyperintensitet skulle bilden, menar jag, kunna vara ett gott alternativ här. MVH/--Idunius 14 september 2010 kl. 22.29 (CEST)
replies: text: :::::Tavlan är fin och ditt omdöme är alltid gott; ni grejar detta med bilder så att det blir bra i allas ögon och jag ska titta på artikeln om tavlan för det låter spännande och något jag säkert gillar att lära mig.--Mercurial 14 september 2010 kl. 22.40 (CEST)
replies: text: ::::::Det börjar vara sent och jag hinner nog inte ikväll, men imorgon kan jag skapa artikeln, så kan vi gå vidare med bilden därifrån om ingen kommer med invändningar. Väl mött! --Idunius 14 september 2010 kl. 22.44 (CEST)
Jag har nu skapat artikeln om hyperintensitet och lagt in bilden från MRI här. Tyck gärna till eller ändra om det inte är ok. MVH/--Idunius 15 september 2010 kl. 21.13 (CEST)

text: ::Mercurial, du menar väl inte på allvar att det skulle vara Damerla Rama Rao som målat dom suspekt pixlade stjärnorna och den sneda inramningen? Det är ju helt uppenbart att dom klippts in med Paint eller något liknande modernt datorprogram.

text: ::Det tycks faktiskt bara vara en användare hittills som ser någon användbart och encyklopediskt i den här illustrationen.

text: ::Peter Isotalo 15 september 2010 kl. 10.33 (CEST)

text: ::Nu visar det sig att bilden är ett rent copyrightbrott eftersom den är målad av amerikanen Robert Thom (1915-79). Se bl.a. länk här.

text: ::Peter Isotalo 15 september 2010 kl. 15.40 (CEST)

text: Jag tycker det blev bra med nya bilden.

text: -Peter, jag säger att uppladdaren har angett att han har fotograferat en tavla av Rama Rao på ett college i staden där artisten var verksam och där det finns ett galleri i hans namn och med hans donerade samling och att det är den uppgiften vi har att gå på tills fakta säger något annat och det har du nu gjort och det tycker jag är som det ska vara.--Mercurial 16 september 2010 kl. 08.48 (CEST)
thread_title:  Ogjord 

message: För att komma vidare enl disk på WP:AN#Bipolär sjukdom plockade jag bort några personporträtt och behöll: 1) Van Damme, bildmässigt suverän; 2) Kraepelin, mkt relevant; 3) Lord Byron, mkt bra bild och förmodligen den bäst kända humörsjuka. Eftersom Linda Hamilton och V.Woolf inte är kvar blev det sned könsfördelning men det kanske är ok. PÅ aivpn finns också principfrågan om personbilder är lämpliga alls, samt isåfall om inte Stephen Fry (kampanjare) är lämpligare (jag föreslår Glenn Close, 'nough said); hursomhelst något som andra än jag i första hand ska ta ställning till. --Mercurial 14 september 2010 kl. 23.21 (CEST)
replies: text: Att jag föreslog Stephen Fry beror på att han inte bara är en känd kulturpersonlighet som har sjukdomen, vilket jag tycker inte räcker för relevans, utan han har arbetat med att genom sin kulturgärning sprida kunskap om bipolaritet, hans självutlämnande tv-program i ämnet har haft stor genomslagskraft, vilket jag menar ger relevans. Det var så jag tänkte. MVH/--Idunius 15 september 2010 kl. 07.05 (CEST)
replies: text: :Jag tycker gott att bilderna kan läggas tillbaks. Pavl 15 september 2010 kl. 10.31 (CEST)
replies: text: ::Jag tycker inte att porträttbilder på nu levande kändisar som inte är kända för att dom är bipolära bör vara med alls. Fry som aktivist är en sak, men Van Damme verkar inte välmotiverad. Att nämna dom i text är en sak, men att illustrera sjukdomen med deras ansikten blir att peka ut dom på ett konstigt sätt. Det finns inte heller något i bilderna i sig som illustrerar sjukdomens natur.

text: ::Peter Isotalo 15 september 2010 kl. 10.38 (CEST)
replies: text: ::::Tack Pavl, gott att jag inte är ensam :) !
replies: text: ::::Jag så att säga sympatiserar med Idinius argument men frågan som kommer då är om det är rimligt att graden av kändisens engagemang för frågan avgör relevansen; Fry, Hamilton, Van Damme och Close talar om sin sjukdom och sprider kunskap om bipolaritet; att Fry gör det ännu mer gör väl inte deras gärningar mindre relevanta? Eller är det inte mer intressant att andra syns? Eller, är det viktigt att framhäva Frys koppling till en intressekampanj? Kan en kändis motiveras är gränsen till nästa hårfin; det gäller även de döda som Virgina Woolf och Lord Byron som väl trumfar Fry i rollen, om än passiv, upplysare om vad dessa tillstånd innebär. Förslaget att ett porträtt ska illustrera sjukdomens natur för att kvalificera (för det är innebörden av vad Peter skriver, att om dessa bilder gjorde det vore mer lämpade) är väl lite sjukt, som om det vore ok ifall de hade synliga men, för att hårddra det, som bölder? Vad gäller representation togs frågan upp på nomineringssidan också; jag kan inte hålla med om att deras bild innebär mer än att här finns en person som är kändis och som också talar om sin sjukdom; det är budskapet de framför i intervjuer och få är väl de som inte redan känner till att de är skådespelare. Nu tycker jag att de bilder som fanns med är ett relevant tillskott, ska vi dra det längre får vi väl fundera på i vilka sammanhang kända personer ska finnas med i artiklar generellt så att de inte i onödan "blir utpekade" för det ena eller det andra (vilket jag alltså tycker att de inte blir).  --Mercurial 16 september 2010 kl. 09.08 (CEST)
replies: text: :::::Van Damme är inte en person som är allmänt känd för att vara bipolär. Eftersom han då bara är en kändis med en sjukdom så är det rimligt att fråga sig om en bild på honom skulle vara illustrativ för artikelämnet, och det är den inte. Det blir bara ett "den här killen är inte bara kändis, han är också bipolär"-porträtt. Inte särskilt upplysande, och detsamma skulle gälla andra sjukdomar. En bild på Fry skulle däremot kunna vara det eftersom han själv ställt upp som en representant för sjukdomen och talat ingående om det i en uppmärksammad biografisk dokumentär.

text: :::::Vad gäller Lord Byron så börjar jag luta åt att även han verkar är något irrelevant, i alla fall med den information som står till buds nu. Det står ingenting i hans artikel om bipoläritet och i den här artikeln så är det för närvarande ett påstående som inte stöds av någon källa.

text: :::::Peter Isotalo 16 september 2010 kl. 10.01 (CEST)
replies: text: ::::::Båda (tre med Hamilton) talar öppet om sjukdomen med media men Fry talar mer om frågan och därför funkar en bild på honom men inte på Van Damme eller Hamilton? Det är en gradskillnad och kan inte vara avgörande för argumentet är i grunden motsägelsefullt. Einstein illustrerar sjukdomsartiklar i egenskap av vetenskapsman som förmodligen också hade en sjukdom - är det upplysande? Absolut: det upplyser bl a om att sjukdomen i fråga inte handlar om nedsatt intelligens. Van Damme och Hamilton? Sjukdomen innebär t ex inte ett fysiskt handikapp av det slag som vi förknippar med neuropsykiatriska problem. Jag är övertygad om att läsare tycker det är intressant information, inte minst yngre.

text: ::::::Byron: att artikeln om honom inte nämner humörsvängningarna är en brist i den artikeln; det är inte ett argument som inverkar på denna artikel. Likaså vad gäller källor här: att det inte finns en källhänvisning innebär bara att det just nu inte finns en källhänvisning; det är inte ett argument som har något att göra med om porträttet är en bra illustration i artikeln. Annat vore om det aldrig skulle kunna finnas en källhänvisning för att informationen är falsk. Men nu är det ju så att vill man veta något om vilka kreativa personer i historien som är kända för att ha levt med dessa problem så ligger Byron och Woolf i topp på den listan. Jag åtgärdar källan och tror inte det finns mer att säga om just denna del av diskussionen.--Mercurial 16 september 2010 kl. 23.11 (CEST)
replies: text: :::::::Jag ser inga belägg för att Van Damme verkligen har gått ut om sin sjukdom i den bemärkelse att han har gjort sig till en representant eller aktivist för bipoläritet. Det tycks ligga helt i att man själv tolkar det så. Minst tre användare är hittils emot att ha med bilden på Van Damme eller andra som bara råkar ha sjukdomen. Konsensus saknas alltså. Einsteins bild är med i Aspergers syndrom, men är precis lika omotiverad som här. Den artikeln är inte under granskning, och det har förekommit diskussioner om lämpligheten med att nämna kända personer öht. Jag har tagit bort bilden eftersom den inte har något brett stöd och dessutom är rent spekulativ.

text: :::::::Icke källbelagda fakta är ett problem i alla artiklar och särskild dom som ska nomineras för att bli utvalda. Det är ett krav enligt WP:UA?.

text: :::::::Peter Isotalo 17 september 2010 kl. 11.00 (CEST)
replies: text: ::::::::Peter, du är den enda som driver frågan; ett par användare har uttryckt tveksamhet, ett gäng erfarna användare har antingen varit med och putsat och korrat och donat eller röstat utan att ha problem med bilderna. Så jag säger samma sak som i början av diskussionen: Håll tyglarna.--Mercurial 17 september 2010 kl. 14.07 (CEST)
replies: text: :::::::::Vad gäller noten till Byron, du ser vad jag skriver i red.kommentaren och vad jag har skrivit ovan, nu får du ursäkta men jag tycker det finns delar av detta som inte på något vis är konstruktivt eller tidsmässig vettigt för någon, helt enkelt som att du drivs av något annat än att få tillstånd bästa möjliga artikel.--Mercurial 17 september 2010 kl. 14.14 (CEST)
replies: text: ::::::::::Van Damme: Du ser att jag skriver ovan att det bara är en gradskillnad mellan honom och Fry; jag har inte sagt att han måste vara representant och aktivist; hela argumentet finns ovan om du vill fundera på frågan i sak. Dito vad gäller Einstein och övriga; i sakfrågan finns mina argument om lämplighet och nytta ovan, dessa går att fundera kring och diskutera istället för att gå i cirklar. För Einsteins tillstånd finns det mycket forskning, ett annat exempel är Strindberg; att skriva ihop några rader om det är konstruktivt om det belyser vad sjukdomen är eller innebär. Att den illustrationen i den artikeln "inte har något brett stöd" - har du stöd i det från diskussionen eller är det din personliga teori? (Notera, jag tar inte ställning till raderandet, jag bara ifrågasätter retoriken).--Mercurial 17 september 2010 kl. 15.16 (CEST)
replies: text: :::::::::::Jopparn och Ion-5 har uttryckt att man borde ta bort samtliga kändisbilder (i artikelnomineringen) och du agerade på det men valde själv att behålla Van Damme utan diskussion. Idunius har föreslagit en kompromiss (Stephen Fry) som jag tycker är väldigt rimlig. Alla som inte uttryckt en åsikt i frågan är däremot inte ett indirekt stöd för nånting.

text: :::::::::::Bilder på nu personer som lever eller nyligen dött är en sorts intrång i integriteten, och jag tycker det bör finnas rätt tunga argument för att dom ska vara med. Att ha med en bild på Van Damme för att belägga att man inte är (för att hårdra det) dum och misslyckad för att man är bipolär känns tveksamt. Det är sånt som kan och bör uttryckas i text, inte genom att antyda outtalade associationer i form av kändisfoton.

text: :::::::::::Notera att jag främst är emot bilder, inte att man nämner kändisar i sig. Det är betydligt svårare att i text knyta an personer till en sjukdom utan att det blir trivialt, spekulativt eller irrelevant. Med bilder eller bildgallerier är det däremot mycket lättare att få det visuella innehållet att dominera artikeln utan att lika uppenbart bryta mot vår neutralitets- och relevanspolicy.

text: :::::::::::Peter Isotalo 17 september 2010 kl. 16.16 (CEST)
OK det verkar som att det står klart vart vi står. Till sist ett förtydligande: Jag bjöd in till diskussion när jag tog bort de tre bilderna, med orden att handlingen kanske är ett steg att komma vidare (kompromiss). Sedan dess har vi diskuterat Fry och Van Damme, m fl. Jag har inte sagt att tystnad = underförstått stöd; jag har sagt att där vi står, dvs vad som sagts och gjorts, utgör inte grund för att hävda konsensus. Ett s.k. integritetsintrång hänger på sammanhanget; kokainmissbruket t ex är en negativ uppgift; att tala om sin sjukdom är för många ett sätt att minska stigmatisering och öka acceptans. Enigheten om Fry visar värdet av de levande personernas egna ord, liksom historiska personers berättelser och forskningen kring hur deras tillstånd påverkade deras arbeten. Lösningen på problemet om de olika uppfattningarna för den här artikeln är ett avsnitt eller artikel som på en:wp som behandlar just detta. Avsnittet kreativitet, till exempel saknar för närvarande helt information om kreativa personer vilket gör det väldigt abstrakt - och jag håller med om att kopplingen till Lord Byron blir implicit, dock inget problem för att han är så känd. Men annars är det väl en principdiskussion som återstår på annan plats.--Mercurial 17 september 2010 kl. 17.32 (CEST)

text: Eftersom jag tolkar det här som att det saknas konsensus för att Van Damme-bilden är relevant och illustrativ för den här artikelns ämne så tar jag bort den. Byron tycks mindre kontroversiell, men annars så borde det skapas ett tydligare konsensus för att man ska låta kändisar som inte är aktivister illustrera artiklar om sjukdomar.

text: Peter Isotalo 19 september 2010 kl. 13.10 (CEST)
replies: text: :Men Peter, jag får återigen påminna; jag skriver ju precis att jag motsätter mig att du hävdar konsensus när positionerna är så skilda; det enda jag konstaterar ovan om just detta är att vi vet vart vi står. Tycker du inte att det då hör till god sed, inte minst i ljuset av diskussionen ovan och tidigare handlingar, att avvakta tills fler säger sitt eller en skiljedomare tar ställning till några grundläggande principer? Inte minst för att en uppfattning är att en kändis är ok, en annan inte och ingen riktigt ifrågasätter historiska personer. Igen, håll tyglarna och fundera på om konflikter verkligen har ett egenvärde, i all vänlighet är det ändå vad jag främst ser hos dig.--Mercurial 19 september 2010 kl. 14.20 (CEST)
replies: text: ::Wikipedia är inte en demokrati och det finns definitivt ingen form av "skiljedomare" att kalla in i såna här fall. Kontroversiellt innehåll av låg relevans ska infogas när det finns brett stöd för det, inte när det är uppenbart omstritt och understött av väldigt subjektiva argument. Vill man få fram ett visst perspektiv i en artikel bör man kunna formulera det i text innan man gör det i bild.

text: ::Byron är omskriven i samband med beskrivningar av sjukdomen i sig och kopplingen mellan bipoläritet och konstnärer är tydligt beskriven i artikeltexten. Skådespelare är inte det.

text: ::Peter Isotalo 21 september 2010 kl. 13.50 (CEST)
replies: text: :::Det finns föreslagna rutiner för konfliktlösning och de omfattar bl a att öppna frågan till flera te x på Bybrunnen för övergripande frågor som rör fler artiklar, se även Wikipedia:Konflikthantering#Skaffa åsikter från flera), söka konsensus genom att be aktiva om hjälp; t ex admin - se mitt inlägg hos Jopparn) och skapa uppmärksamhet kring okontroversiella frågor där konsensus behöver etableras. Jag föreslår inte omröstning eller demokratisering ovan men efterlyser däremot upprepade gånger en ömsesidig vilja att skapa samförstånd och att tillsammans med flera dra gemensamma slutsatser innan någon agerar på egen hand.

text: :::Just den här artikeln använder inte Byron som exempel i texten (förutom bildtexten) men han är som sagt ett välkänt 'exempel' liksom även Van Damme och Hamilton och Fry och Close med flera omnämns i samband med sjukdomen fast inte i samma grad (av naturliga orsaker). Artikeln behandlar kopplingen mellan sjukdomen och "personer med kreativa talanger"; du kan lugnt räkna skådespelare och andra artister som kreativa personer även om källorna i första hand berör de skrivande. --Mercurial 21 september 2010 kl. 17.46 (CEST)
Eftersom detta gäller information om levande personer skulle jag vilja vända på frågan: Kan man utgå från att de som porträtterats så intimt skulle vilja sammankopplas med sin sjukdom på en av världens största webbplatser? Jag tror inte det och av den anledningen anser jag att det skall tas bort. 
Jag skall förklara varför jag gör en åtskillnad mellan att använda informationen på det här sättet eller att nämna det i deras biografiska artikel: Att källbelagd information om sjukdomen och dess betydelse för dem nämns i deras biografiska artikel är en sak. Då sätts det i ett sammanhang och deras positiva livsgärning, som har föranlett att de överhuvudtaget har en artikel i en encyklopedi, är uppenbart i fokus och deras sjukdom är en del av historien. En begränsad del av ett liv helt enkelt, och beskrivit som det. 
Här är det tvärt om — deras livsgärning får träda tillbaka och istället är det deras sjukdom som är i centrum. Det är jag inte säker på att alla vill, även om de är öppna med sjukdomen. Om de delvis har byggt sin karriär på sin sjukdom, aktivt har tagit på sig rollen som ambassadör för den gruppen av sjuka eller liknande så hamnar dock saken i ett annat ljus. Då är det en aktiv del av deras kändisskap och något som de aktivt vill bli ihågkomna för, inte något (som de i värsta fall) råkade nämna för en journalist i förbifarten och som sedan blev publicerat. Jag instämmer alltså med Isotalo och Idunius i frågan och anser att de bör tas bort. Jopparn 22 september 2010 kl. 12.10 (CEST)

text: Ok tack för att du tittade förbi. Då kan vi härovan för den här artikeln nu enas om att a) en bild på 'ambassadören' Stephen Fry (Idinius förslag) kan användas (och/eller personer som spelar samma aktiva roll) och b) ingen invänder mot användningen av porträttbilder på historiska personer som (belagt) förknippas med sjukdomen. Är detta också din uppfattning? --Mercurial 22 september 2010 kl. 13.55 (CEST)
thread_title:  Färre porträttbilder 

message: HÄR finns en bild av den omtalade originalmålningen; finner vi ett fotografi i den allmäna domänen så kvalificerar den som pda-art, dvs fair reproduction (2D). ;) --Mercurial 16 september 2010 kl. 09.32 (CEST)
replies: text: Det finns ingenting som heter "fair reproduction" som går att åberopa i såna här fall. Tolkningen att ett foto på ett konstverk är fritt från upphovsrätt gäller bara om det ursprungliga konstverket är det. Thom dog 1979, så hans verk är skyddade åtminstone till 2049.

text: Peter Isotalo 16 september 2010 kl. 10.11 (CEST)
replies: text: :Förutom dödsåret hänger originalverkets status på vilken status han har gett det innan sin död och i vissa fall publiceringsdatum, offentligt ägande osv, dvs vi kan inte utgå från att originalet och därmed fotografiet är skyddat även om det är den generalla principen, mao vi kan inte utesluta att fair reproduction inte går att åberopa innan vi kan etablera konstverkets status. --Mercurial 16 september 2010 kl. 10.54 (CEST)
replies: text: ::Korrekt term i det här fallet är derivative works och är något helt annorlunda. Den generella principen är alltid att radera tills det finns klara belägg för att upphovsrätten på en bild är fri.

text: ::Peter Isotalo 16 september 2010 kl. 15.42 (CEST)
replies: text: :::Skillnaden är att ett foto som härleder (derivative) från ett originalverk KAN innehålla element med egen copyright men ett fotografi av ett konstverk i 2D som inte är avsett att vara mer än en kopia -faithful reproduction- av originalverket aldrig får en egen copyright och om originalverket är i 'den allmäna domänen' saknar fotot helt copyright. PDA-Art kan användas på Commons för faithful reproduction fotografier av 2D konst i den allmäna domänen även när nationella lagar i källlandet hävdar copyright och det är i sin tur ett ovanligt undantag från Commons policy att alla bilder ska vara fria både i USA och källlandet. Sån är policyn men för oss är det ju bara en hypotetisk fråga; det vill ju till att fler än du vill använda bilden om jag hittar en sådan.

text: :::Ingen har föreslagit att en ny bild ska laddas upp innan dess juridiska status är bekräftad och vad gäller det tidigare exemplet så gällde alltså min invänding a) att bara en allmän känsla framfördes som grund för begäran om speedy deletion vilket inte heller är mycket att stå på för radering från artikeln; samt b) att uppladdaren aldrig meddelades och att denna och andra användare därmed berövades chansen att verifiera bildens status. Men detta löste sig ju bra och såvitt jag ser är vi eniga om vad som gäller och hur det ska gå till. --Mercurial 16 september 2010 kl. 19.00 (CEST)
thread_title:  PS Robert Thom: Hippocrates 

message: Första stycket under Diagnos innehåller länkar som inte är wikifierade. Någon som kan göra noter av dem? -- Lavallen 17 september 2010 kl. 15.30 (CEST)
replies: text: Nu not #25, #26, #29. Snabbjobb utan mall webref som övriga noter, men ändå.--Mercurial 17 september 2010 kl. 15.53 (CEST)
thread_title:  #Diagnos 

message: Begreppet Hypomani används mycket genomgående i texten. Är det verkligen benämningen på den "uppåta" delen av cyklen? Jag har stött på många med detta problem, men aldrig att jag skulle kalla dessa perioder för Hypomana, snarare rent destruktivt Maniska. Problemet Hypomani i sig självt, har jag personligen råkat ut för under en period. (En bieffekt av medicinering.) Likheterna med den rena manin är visserligen bara en gradskillnad, men känns ändå uppenbart olika. -- Lavallen 17 september 2010 kl. 17.51 (CEST)
replies: text: Hej!

text: Svar ja, om det så att säga inte är en uttalad mani och även till den grad att behandlingsrekommendationer förespråkar olika inledande och förebyggande behandlingar. Symtomen eller snarare symtomens grad (som du också är inne på) avgör om det kallas mani eller hypomani men eftersom hypomani är den lindrigare varianten är det inte heller ovanligt att bara skriva mani när begreppen väl har förklarats. Nu är det lite rörigt men titta gärna på hur ICD-10 spaltar upp detta. Jag vet inte hur jag ska föreställa mig hur en destruktiv mani som inte är en egentlig mani skiljer sig från hypomani, men det kanske är en fråga om att hypomanin också kan vara mildare, eller bara semantiken? Mycket milda hypomanier är inte alls ovanligt, gravida kvinnor omnämns ofta som exempel. Antideprissiva läkemedel av typen SSRI och Bupropion är kända för att framkalla hypomanier. En vanlig förklaring är att den hypomane klarar sig själv och fungerar relativt normalt; konsekvenserna av skovet kan dock vara lika förödande (relationer, ekonomi osv). Det är destruktivt i sig men fasen kan ju också ha samtida depressiva symtom och snabbt växla till depression (och åter). Den maniske kan t ex vara ordentligt förvirrad, närapå omöjlig att kommunicera med och inte förstå gränser och faror. Är vi någorlunda på samma tankesträck om detta? Utan att återvända till källorna har jag för mig att benämningen hypomani har växt fram i samband med att klassificeringssystemen har reviderats till nya versioner och diagnoserna har preciserats. Om jag tänker mig att en läkare för diagnosen i första hand lutar sig mot ICD-10, som (egentligen) inte skiljer på typ I och II som DSM-IV i sin tur noggrant säger att mani kan inte finnas i typ I, så är det nog inte heller självklart att läkaren med patienten går in på de olika definitionerna; det behöver ju inte heller vara solklart vart på en sådan skala patienten befinner sig.

text: Hur skulle Mr. Jones (Richard Gere) i filmen med samma namn klassas? Ena stunden snabb, charmig och framåt, sedan hyperaktiv och sen står han på taknocken och är mer eller mindre beredd att flyga. Söker han själv vård som hypoman i öppenvården, kanske för mindre uttalade symtom på psykomotorisk agitation, eller tillfälliga psykoser som han inte riktigt kan beskriva med egna ord eller underskattar betydelen av, så vill det ju till att läkaren i sin utredning kan snappa upp att han nån gång i livet också har vaknat upp halvklädd i en park utan att riktigt minnas hur han hamnade där. -- Eller nåt sånt, bara funderingar. --Mercurial 19 september 2010 kl. 15.22 (CEST)
replies: text: :Även min (milda) Hypomani var destruktiv i någon mån. Fick strula med åtkomlighetern med bankkontona för att inte bli alltför utfattig tex. De mesta konsekvenserna fick de sociala kontakterna med de som då fanns i tredje cirkeln. (De man ofta har kontakt med, men inte känner så personligt.) Fick behandling av disktriktläkaren som stoppade problemet med en kort behandling med karbamazepin (okonventionellt, men det funkade), och problemen har sedan aldrig återkommit. Den medicin som gav problemet har jag blivit föreslagen att återgå till, men jag vägrar... (Det var ingen av ovanstående.)

text: :Psyk betraktade detta inte ens som ett besvär värt att undersöka. Jag vet personer som har mycket destruktiva skov, som inte fått så mycket handfast hjälp. (Kommit till sans i en annan del av landet tex.) Det finns helt enkelt för många som mår ännu sämre (de riskerar sitt eget liv pga beteendet) och resurserna räcker inte längre än så... -- Lavallen 19 september 2010 kl. 15.55 (CEST)
replies: text: ::Artikeln om antipsykiatri borde ha information om hur folk klarar sig utanför vården, byter miljö t ex som du skriver. Här skulle det vara bra uppskattningar om hur många som har problemen i sin journal men ändå inte får vård eller har regelbundna kontakter - det är ju lätt att citera Stephen Fry och andra om att 2 procent e dyl av befolkningen inte är diagnostiserade men det måste ju finnas massor som har försökt och gett upp med tanke på alla historier om hur vårdapparaten fungerar. Patienters upplevelser tänker jag också på, det finns en artikel på Bipolärt forum (tror jag det heter) av en doktorand som gjort många intervjuer och dragit slutsatser.--Mercurial 19 september 2010 kl. 17.09 (CEST)
replies: text: :::"Det finns massor som försökt och gett upp." - Jupp, det är numer bara friska pensionärer och hemmafruar som kan ta sig till vårdcentralen här i trakten. Det nya systemet: Att man ska ringa upp och bli tillbakaringd senare under dagen (för att få reda på att man får ringa i morgon igen eftersom dagens tider är slut) är rena cirkusen. Det finns ingen sjuk som orkar att bli behandlad på det sättet. Jag brukar kalla sådana system for DOS: Denial Of Service. DOS-system är konstruerade för att skrämma bort folk som inte är tillräckligt envisa. De som jag vet idag får hyfsad vård, har en svåger eller kusin som är läkare, eller tar sig råd med privat vård... -- Lavallen 19 september 2010 kl. 17.28 (CEST)
replies: text: :::::Som det sägs: Man måste vara frisk för att orka vara sjuk! Men för detta är stadslivet bra: VC ringer tillbaka inom en kvart; planerade läkarbesök senast dagen efter; närakuten alltid samma dag; distriktssköterskan drop-in och skulle något inte funka trots detta finns alltid konkurrerande enheter i närheten som gladeligen fixar tid i hopp om att man skriver in sig hos dem istället. Fast DOS (!) - systemen möter jag ju ändå på andra håll. När jag ser tv-reportage om glesbygdens vårdproblem undrar jag om det istället vore bättre med ambulerande husläkare? I UK, för länge sedan i alla fall, om man inte fick tid på dagen, så ringde man igen efter 17 (fulspel) och då kom farbror doktorn med sin svarta väska, tittade i halsen och lämnade ett par piller och ett recept på köksbordet. Utan patientavgift, självklart. --Mercurial 19 september 2010 kl. 18.10 (CEST)
replies: text: ::::::Yes, DOS-systemet finns på andra håll. Det var inte vården som uppfann det. Du hittar det varje gång du ska ha service på dina vitvaror du köpt i en stormarknad tex. Kund-o-tjänst är en annan variant på DOS. Man kopplas runt från den ena till den andra tills man kopplas bort... Den senaste varianten är att ett bolag har en snäv telefontid. På telefontiden byts meddelandet ut mot en hänvisning till webbsidan, varpå man hittar telefonnumret till telefonsvararen. Någon risk att man får svar på mejl? Inte en chans efter att varan blivit betald och levererad! -- Lavallen 19 september 2010 kl. 19.07 (CEST)
--Tanzania 3 oktober 2010 kl. 09.43 (CEST)
thread_title:  Hypomani 

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad  i minst tre veckor och
* fått minst fem utmärkt-röster och
* dessa utgör minst 2/3 av det totala antalet röster.Tanzania 3 oktober 2010 kl. 09.43 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
 Bipolär sjukdom 
Nominerad av Yvwv [y'vov] 10 september 2010 kl. 15.28 (CEST)
 
Utförlig, illustrerad, stabil och försedd med fotnoter.
 
;Stödjer för utmärkt
#AlphaZeta 12 september 2010 kl. 23.36 (CEST) Bra skrivet, väl källbelagt, tummen upp.
#Koios 14 september 2010 kl. 13.10 (CEST) Fin, uttömmande artikel. 
# Pavl 15 september 2010 kl. 10.33 (CEST) Riktigt bra artikel! För mig får den gärna ha kvar bilderna.
# Tanzania 18 september 2010 kl. 15.25 (CEST) Inget att anmärka på.
# Sjunnesson 18 september 2010 kl. 17.36 (CEST) Uttömmande artikel, välskriven, bra källbelagd.
# Nitramus 21 september 2010 kl. 23.37 (CEST) Jag har gjort några (tämligen små) ändringar, och tycker i princip att den uppfyller kriterierna. Enda saken som kanske inte ser så snygg ut är min ifrågasatt uppgiftmall som jag lade in, men det borde lätt kunna fixas till av någon som kan kolla att källorna verkligen stödjer detta; kanske behöver påståendet mildras lite.
#Idunius 22 september 2010 kl. 17.29 (CEST) Lever upp till kriterierna. 
# Njaelkies Lea (d) 23 september 2010 kl. 21.43 (CEST) Inte perfekt, nej, men utmärkt, ja.
# Zaijaj 30 september 2010 kl. 23.16 (CEST) Möter kraven för utmärkt.
# --AHA 1 oktober 2010 kl. 09.33 (CEST) Fantastiskt arbete Mercurial
;Stödjer för bra
 
;Stödjer ej
#Informativ i det stora hela, men har en del problem som behöver åtgärdas. Se specificering nedan. Peter Isotalo 15 september 2010 kl. 13.06 (CEST)
#Kan inte rösta för utmärkt i nuläget. Se diskussin nedan kring informationen om begreppet unipolär depression. Om detta åtgärdas röstar jag för utmärkt. --AHA 21 september 2010 kl. 15.46 (CEST)
 
;Diskussion
En artikel som jag varit imponerad av ända sedan den skapades. Dock är jag tveksam till länkar till engelska wikipeda, känns lite förvirrande för läsaren att komma till annat språk. (T.o.m. länk till en artikel på engelska wikipedia som inte finns. Från bildtexten under van Gogh-tavlan). AlphaZeta 10 september 2010 kl. 15.55 (CEST)
replies: text: Jo... eftersom jag skapade dessa ska jag rätta till det. Van Goghs brutna länk gick till en omdirigerad sida men nu är länken röd som sig bör.--Mercurial 10 september 2010 kl. 20.11 (CEST)
Jag ar tveksam om hur passande det verkligen ar att satta ut bilder pa kandisar som exempel. For det forsta sa ar det ju inte det som de ar kanda for vilket anvandandet av deras bilder ger sken av; for det andra ar det inte nagot som vi brukar gora med andra sjukdomar. Var artikel om AIDS har inte bilder pa kandisar med sjukdomen, sa varfor den har? Jag forstar att tanken ar att avdramatisera sjukdomen och visa att det ar manga framgangsrika som har den och att det gar att leva fullvardiga liv etc. men jag tycker inte riktigt att det ar nagot som vi bor fokusera pa da det inte ar var uppgift. Jag foresprakar alltsa att bilderna tas bort. Jopparn 12 september 2010 kl. 00.13 (CEST)

text: Hur vore det att ersätta de som nu finns med Stephen Fry som ju både skrivit om, och gjort tv-program om, sin bipolaritet? Då kunde syftet uppnås samtidigt som bildens relevans blir tydlig? MVH/--Idunius 12 september 2010 kl. 08.36 (CEST)
replies: text: :Nu är det era åsikter som räknas men jag som lagt in bilderna tycker att de bara säger 'här är en välkänd skådespelare som också talar öppet om sina erfarenheter av sin sjukdom'. Fler artiklar låter kända personer illustrera sjukdomstillstånd, t ex Einstein i Aspbergers. Att personer lever fullvärdiga liv framgår också i texten. Ett avsnitt om patienters upplevelser, sociala situation, samhällskostnader och stigmatisering skulle motivera fler exempel och bilder; Som Idinius föreslår, Stephen Fry som kampanjar för upplysning för att sjukdomen anses grovt underdiagnostiserad. En:Wp har även en lista på kända personer med sjukdomen - överflödigt kanske men relevant eftersom ett oproportionerligt antal kreativa och ledande har sjukdomen, och liknande symtom. Texten kanske borde utökas för att backa upp fler bilder av samma typ men frågan är kanske vara principiell, om det ska finnas andra illustrationer än de 'tekniska' som anges som riktlinje i projekt medicin. Bilder på svenskar som skrivit böcker om sin sjukdom kanske är bättre? Fast själv tycker jag det är häftigt med två actionhjältar. :) --Mercurial 12 september 2010 kl. 22.52 (CEST)
replies: text: ::Enl.ovan: plockade (förslagsvis så att säga) bort några porträtt och tog upp frågan på artikelns diskussionssida. (Länkar enl. ovan också fixade).--Mercurial 14 september 2010 kl. 23.26 (CEST)
replies: text: :::Bilder på levande personer finns inte kvar. 
Jag ägnade redan en del tid åt att redigera bort historiskt presens i historiken, men det verkar som om det skulle behövas en grundligare genomgång av texten. Här är exempel på några språkliga brister som jag tycker bör åtgärdas:
*"Skov" är en medicinsk term som bör få en smärre förklaring första gången det används.
*"Elektrokonvulsiv behandling" är för dom flesta känt som "elchocksbehandling". Lekmannatermen borde användas åtminstone som en förklarande synonym. Det finns också betydligt lättbegripligare och fullt lika formella termer för ord som "antiepileptika", "monoterapi", "metabolism", "mortalitet" och "population". En artikel om medicin behöver inte använda medicinskt fackspråk om fullgoda alterantiv finns.
*Varför förklaras och fetläggs melankoli och mani i inledningen? Båda är egna ämnen med egna artiklar och ingen av dom är egentligen synonymer till bipoläritet.
*Det finns en del meningar och formuleringar som skulle behöva förbättras:
**"Minst en manisk eller blandad episod." (inte komplett mening)
**"En person som är manodepressiv (bi- eller unipolär) föddes..." (underligt tempus)
**"...en sorts kemiska brevbärare [...] en ny generation "brevbärare" (liknelsen vid en specifik yrkeskår är inte så lyckad)
**"Vi ställer själva klockans tid..." (föreslår "Man bestämmer dygnsrytmen" eller något mindre bildligt istället)
**"sjukhistoria" verkar vara en felskrivning av "sjukdomhistoria" (se NE eller prova en googling)
**användningen av "(somatisk)" är lite förvirrande eftersom artikellänken inte är helt glasklar; kanske funkar term eller att man skippar det helt
*Personer som inte egentligen är kända för sin bipoläritet eller sin forskning kring sjukdomen bör inte avbildas i artikeln. Det är rätt moraliskt tveksamt att peka ut nu levande person (Jean-Claude Van Damme) som de facto representanter för ämnet när det egentligen inte behövs. Jämför det med att lägga upp Van Dammes ansikte i artikeln om kokain bara för att han använt drogen. AIDS-liknelsen ovan är också ett bra exempel.
*Bilden på Hippokrates i inforutan har ingen rimlig koppling till ämnet och bör tas bort. Hippokrates i sällskap av en ung pojke och en kvinna målat av en indisk konstnär från tidigt 1900-tal säger ingenting om sjukdomens orsaker, symtom eller behandling. Ingenting i artikeln ger heller någon direkt koppling mellan Hippokrates själv och bipoläritet (artikeln handlar ju inte i första hand en historik, utan om moderna förklaringar). Hippokratesbilden är dessutom av exceptionellt låg teknisk kvalitet och är digitalt manipulerad med tillägg av färgglada stjärnor och en sned ljusblå/turkos ram.
*"Litteratur" blandar verk som används som källor till artikeln med allmänna lästips. Enligt Wikipedia:Disposition och allmän praxis så bör dessa vara mer definitivt åtskilda. Antingen bör man ha alla verk och artiklar som finns med i noterna under en egen rubrik, eller så skippar man det helt.
*En smärre fråga om innehållet också. I historiken så står det att man under medeltiden bröt med den antika treditionen i hur man förklarade sinnessjukdom. Men humoralpatologi levde ju kvar genom hela medeltiden och långt in i tidigmodern tid. Betyder det att alla medeltida läkare förklarade just sinnessjukdom med att man var besatt eller förhäxad, men behöll humoralpatologin för andra åkommor?
Peter Isotalo 15 september 2010 kl. 13.06 (CEST)

text: Jag ändrade brevbärare till budbärare vilket kanske var författarens ursprungliga tanke. Av orden Peter nämner ovan tycker jag i alla fall att metabolism och population kan vara kvar, vår artikel om ämnesomsättning ligger till exempel under metabolism. Jag håller fullständigt med Peters argument angående bilderna, bilder på privatpersoner med sjukdomen borde absolut tas bort. --Ion-5 15 september 2010 kl. 14.51 (CEST)
Vad är unipolär depression? Detta begrepp nämns redan i inledningen och har långt senare ett eget avsnitt - men det förklaras inte vad det innebär. Visserligen avslutas det senare stycket med en uppräkning av unipolära depressionstyper - men jag greppar inte termen ändå, måste jag säga. Behöver begreppet en egen artikel? F.ö. bör völ avsnittet om unipolär depression skrivas om? Nu slutar stycket med det som mest liknar en förklaring av begrepet, och börjar istället med: "Depressioner är ofta återkommande och sedan länge diskuteras om det är meningsfullt att kategoriskt skilja på unipolära och bipolära depressioner." 
En annan fråga jag ställer mig är om begreppet "psykisk sjukdom" - är samma sak som psykisk störning? I den senare artikeln verkar man skilja på dessa begrepp. Behöver i så fall "psykisk sjukdom" en egen artikel? Mvh --AHA 17 september 2010 kl. 17.28 (CEST)

text: AHA: Se skillnaden 'störning' och 'sjukdom' i ljuset av hur tekniken har förändrat psykiatrin de senaste årtiondena; hjärnan är fortfarande svåråtkomlig men olika mätningar och röntgentyper ser forskarna en hel del aktivitet som de kan jämföra med kontrollgrupper och se reaktioner på förändrade situtioner, intag av kemikalier osv. Innan detta var möjligt föll det sig kanske mer naturligt att fundera på vad som har format en person och som ligger bakom dennes avvikande beteende? Litteraturen från 90-talet använder ofta begreppen störning och syndrom; den tidigare versionen av den här artikeln hette också bipolärt syndrom, men idag används nästan uteslutande sjukdom för att de kunniga vet att det är en fråga om biologi.
replies: text: :Avsnittet 'Unipolär' kanske passar bättre som underavsnitt i 'Diagnos'?. Huvudpoängen är ändå att det finns mer belägg för att de bi- och unipolära (två och en) sjukdomarnas biologiska grund är densamma, som också diskuterats historiskt. Bipolär sjukdom manifisterar sig alltid i mani/hypomani och har oftast en motpol, dvs depression. Den unipolära 'enpoliga' har ingen typ av mani, bara depression. En enskild sådan kallas 'Egentlig depression' och det begreppet behöver en egen sida (omdir. idag till depression); motsvarigheten på en:wp blir Major depressive disorder. Den egentliga depressionen kan också vara återkommande och det är den återkommande unipolära depressionen som det här avsnittet ska koppla samman med bipolär sjukdom. Sedan finns det olika sätt att klassificera olika typer av depressioner, enstaka som återkommande, och även om det inte råder oenighet så skiljer sig metoderna och begreppen.

text: :Ett sätt att förtydliga kanske kan vara att i första hand använda uttrycket "Återkommande depressioner"?--Mercurial 17 september 2010 kl. 18.18 (CEST)
replies: text: ::Så då behöver psykisk sjukdom  en egen artikel menar du - eller ska dessa begreppsförskjutningar beskrivas i artikeln psykisk störning?

text: ::Det verkar också som om begreppet "unipolär depression" behöver utvecklas med tanke på din förklaring här. Jag menar också att ett stycke inte kan börja med meningen "Depressioner är ofta återkommande och sedan länge diskuteras om det är meningsfullt att kategoriskt skilja på unipolära och bipolära depressioner." För att det ska fungera rent språkligt/innehållsmässigt kan det kanske skrivas "För den som lider av bipolär sjukdom är återkommande depressioner vanliga. Tidigare har vissa auktorioteter delat upp depressioner i unipolära och bipolära men detta är idag ifrågasatt." ...och sedan kan texten fortsätta med en förklaring på hur unipolär och bipolär depression tidigare har åtskiljts, för att avslutas med en beskrivning av dagens vetenskapliga syn på dessa begrepp. --AHA 18 september 2010 kl. 11.35 (CEST)
replies: text: :::Sjukdom/störning: Jag har inte tagit ställning till hur begreppsproblemet bäst ska lösas men jag vet inte heller om eller hur du menar att det är viktigt för den här artikeln; att bipolär sjukdom är sjukdom är redan etablerat; eller är det just den förskjutningen (syndrom-->sjukdom) som du säger behöver en förklaring i artikeln? En utökning av den existerande artikeln Psykisk störning ('sjukdom' omdirigeras dit), förefaller mig vara en bra början, för att reda ut de viktigaste frågeställningarna. En del sägs redan, t ex Termen "psykisk störning" är en juridisk term och inte en medicinsk. och därifrån får man nog gå till de olika klassificeringssystemen och reda ut skillnader och förändringar; en del sådant dyker upp i andra artiklar; ett neuropsykiatriskt 'syndrom' kallas t ex 'funktionshinder' (eller något annat). Komorbidet är också relevant; symtomen på en sjukdom kan ju vara en störning.

text: :::Unipolär: Jo dina frågetecken motiverar absolut omskrivning och utveckling. Jag tittar på detta och återkommer (utesluter dock inte andras input!). --Mercurial 18 september 2010 kl. 16.03 (CEST)
replies: text: ::::Du har helt rätt - diskussionen kring störning/sjukdom har inte med denna omröstning att göra. Bra att du tar tag i avsnittet om unipolär. Mvh --AHA 18 september 2010 kl. 16.38 (CEST)

text: Peter: Det mesta är nog enklare att redigera än att diskutera här, men ett par förtydliganden: Skov skrivs ju i parentes efter 'sjukdomsperiod'. Övriga termer: jag förespråkar precision (särskilt i fackartiklar), med förtydligande och förenklande i parentes och i vissa fall i 'fotnot'; andra insisterar på att wikilänken är allt som behövs och det är vad WP is all about; jag vet inte vilka alternativ du avser och anser bättre men är de fullgoda föreligger väl inget hinder? Mani och Melankoli - visst är det väl vanligt också på Sv:WP att redogöra för ett ords ursprung (och på det här viset)? De två orden bygger 'manodepressivitet' som fortfarande används synonymt med bipolär, om än i mindre utsträckning. Skälet är alltså historik, eller om vi kallar det etymologi, hur som helst, jag uppfattar det som praxis att ta det i inledningen om det inte behövs ett längre avsnitt. Somatiska -lägger till 'kroppsliga' innan parentesen och hoppas sidan somatisk snart blir artikel. Litteratur -kan enkelt bytas till 'Mer läsning'. Medeltiden, avsnittet kan utökas eller meningen kan plockas bort tillsvidare. Hoppas detta är till hjälp. --Mercurial 17 september 2010 kl. 18.41 (CEST)
replies: text: :Om det mesta enklare att fixa rekommenderar jag att det mesta fixas av den som har intresse av att se artikeln bli utmärkt. Jag försöker bidra med konstruktiv kritik som ska hjälpa att artikeln att uppfylla kriterierna.

text: :Peter Isotalo 19 september 2010 kl. 12.59 (CEST)
replies: text: ::Visst hade jag (=dryg) blivit imponerad om du småfixat lite när du ändå var där men namnet ditt stod först i inlägget för att jag svarade dig, varken mer eller mindre. Tävlar vi för utmärkt? Whatever. I ditt inlägg ovan finns en hel del jag har tagit tillvara (eller ska, men nämda kråkor fixar andra bättre); i mitt inlägg ovan finns kanske några ännu aktuella frågetecken.--Mercurial 19 september 2010 kl. 16.41 (CEST)
replies: text: :::Tack för att du åtgärdade många av synpunkterna. Det är nästan alltid bättre för den som står närmast artikelämnet att göra den typen av ändringar. I vissa fall var det legitimt att stryka vissa av mina synpunkter, men i många fall var det bara för att det fanns motargument (som inte diskuterats). Här är förtydligande om sånt jag inte anser åtgärdat:

text: :::*Jag förstår fortfarande inte varför det finns en definition av mani och melankoli i sista stycket i inledningen, inklusive etymologiska. Det sammanfattar inte artikeln och är inte direkt kopplat till definitionen av bipolär sjukdom. Den bör tas bort eller integreras i artikeln i sig.

text: :::*Medicinsk jargong är fortfarande ett problem. Det är uppenbart att det finns enklare synonymer för samtliga: "medicin/medel mot epilepsi", "enda behandling", "ämnesomsättning", "dödlighet" (används vid andra tillfällen), "befolkning", etc. "ECT" som parantes gör inget klarare eftersom det blir ännu svårare att förstå än "elektrokonvulsiv behandling". Det här är en fråga om att göra texten så tillgänlig så möjligt, och jag ser inte att de här synonymerna skulle göra den på något sätt mindre exakt.

text: :::Peter Isotalo 21 september 2010 kl. 14.21 (CEST)
Just ja då har några av mina kommentarer försvunnit sedan jag var här sist men vi kör vidare. Värdeomdömet "Nästan alltid bättre" berör inte sakfrågorna; det är alltid fördelaktigt med input från andra och säkerligen från flera. Jag ser de här diskussionssidorna som ett sätt att räta ut frågetecken för att tillsammans nå det bästa, inte att pröva och döma utifrån föreställningar av ägandeskap. Det gäller även språkexercisen nedan:
*S.k. uppenbara enklare synonymer är ett felslut: medicin/medel mot epilepsi inkluderar andra läkemedel än de som faller under 'antiepileptika' (som har egen sida, vi är inte FASS); enda behandling är en vidare benämning som  t.ex. kan tolkas som enda eller enstaka behandlingsinsats vilket är långt från medicinering med strikt ett enda läkemedel ('mono' är dessutom lika lättbegripligt som 'stereo'): metabolism och population tycker jag Ion-5 klargör ovan och population är benämningen vi använder i statistiska sammanhang medans befolkning alluderar mjukare till personer som bor i ett land; mortalitet kan enklare ersättas med 'dödlighet' bortsett från att i sammanhanget är det en akkurat term som inte lämnar några tvivel om varför den används;elektrokonvulsiv tycker jag själv är  uppenbar och eftersom det är den korrekta benämningen tycker jag bara det är en petitess att tröska den, ursäkta formuleringen.
*Manodepressivitet är som sagt den historiska benämningen som fortfarande används synonymt med bipolär och därmed tycker jag samband och relevans är uppenbart; huruvida den etymologiska delen passar bättre i t.ex. historieavsnittet är en annan fråga; för min del handlar det bara om att jag tycker den placeringsfrågan i sig är av mindre relevans; det är en förtydligande historisk koppling redan i inledningen och jag ser inte att det är ovanligt.

text: *Låt oss vända på detta för tydlighetens skull: Varför skulle etymologin för mani och melankoli (depression) inte beskrivas i en artikel som handlar om just relationen mellan dessa? På vilket vis menar du att detta inte innebär en direkt koppling till sjukdomen?? --Mercurial 22 september 2010 kl. 00.48 (CEST)
*Dito, skov står wikilänkad i parentes efter 'sjukdomsperiod', jag tycker själv det är en uppenbar förklaring med synlig länk för fördjupning; det är en minor point, jag tycker alltså själv att ordet inte behöver förklaras ytterligare, vilket iofs redan var uppenbart.
*Litteratur är ändrat till 'Mer läsning'.
Vad gäller allt ovan återstår bara för mig att: 
a) fixa till 'Unipolära' enligt AHA:s kommentarer; och 
b) utöka något vad gäller medeltiden, troligtvis med källcitat, enligt Peters synpunkt ovan.--Mercurial 23 september 2010 kl. 21.30 (CEST)
Något annat jag kan besvara eller fixa så finns jag naturligtvis här och på 'hemsidan'. --Mercurial 21 september 2010 kl. 19.04 (CEST)
Nitramus: den ifrågasatta uppgiften är alltså den sista meningen och inte vad som står före? Jag lutar åt ditt förslag om ny formulering (och ev. citat i källhänvisning om nödvändigt). En grund för diagnosen är att episoderna ska medföra lidande eller göra det signifikant svårare för individen att fungera (socialt och yrkesmässigt eller inom andra viktiga områden). Sedan är frågan hur klass.systemen och de sakkunniga i referenslittaraturen konkretiserar detta med hjälp av kliniska erfarenheter och symtomets allvarlighets grad. Jag fixar och återkommer inom kort.--Mercurial 22 september 2010 kl. 00.48 (CEST)

text: (AHA jag återkommer med texen för unipolära också, du noterar att jag strök över det vi avklarat och lämnade synligt allt vi sa om detta ämne och att det inte är ett problem (någon annan misstyckte och det är ok)).
replies: text: :: Ny formulering och utökade och nya noter till den ifrågasatta uppgiften med motivering att stöd saknas i DSM-IV; jag markerar den som fixad för jag kan nog inte göra mer än så - men säg gärna till om så är fallet. Det fanns också en 'förtydliga' och det är utfört; ska också lägga in några rader om detta (komorbida missbruk) i avsnitten 'diagnos' och 'epidemiologi' men det är en överkurs som kan ta lite tid. Peters fråga om medeltiden: har citerat (i not) vad källan säger. Det var ett smärre frågetecken för Peter och jag är inte benägen att lägga in något i texten om humoralpatologin, för mig är poängen klar ändå.--Mercurial 23 september 2010 kl. 21.30 (CEST)

text: Du gör ett fantastiskt arbete Mercurial och jag vill verkligen få rösta utmärkt på en så i övrigt välskriven artikel. Så jag försöker omformulera varför jag tycker stycket är problematiskt. Det första är rent grammatiskt. Att börja ett helt nytt stycke med "Depressioner är ofta återkommande" har ju ett syftningsproblem. Därför tycker jag exempelvis att stycket istället kan börja med "För den som lider av bipolär sjukdom är återkommande depressioner vanliga." Utifrån stycket så tycker jag att man sedan kan gå in på att unipolär och bipolär depression idag oftast ses som ett föråldrat synsätt. "Tidigare har vissa auktorioteter delat upp depressioner i unipolära och bipolära men detta är idag ifrågasatt." Textstycket lyckas sedan inte förklara vad som tidigare har diagnostiserats som unipolär depression i förhållande till bipolär depression. Kan man exempelvis utifrån denna tidigare uppdelning lida av biopolär sjukdom med unipolär depression? Jag lyckas inte riktigt bena ut begreppen. Är det så att bipolär depression och bipolär sjukdom inte är synonyma? Hoppas att mina frågar kan vara till någon hjälp och hoppas du och andra med kunskap i ämnet lyckas reda ut det hela. Mvh --AHA 24 september 2010 kl. 09.42 (CEST)
replies: text: :Tack! Jag hoppades ta den biten igår men började jobba i ett annat hörn, gjorde några utflykter till andra artiklar och nådde inte fram innan natten var för sen. Börjar med detta avsnitt idag. Jag uppskattar frågorna och förslagen (allvarligt). En början: Benämningen 'unipolär' används enbart för depression och samlar upp enstaka och återkommande depressioner i alla varianter. Talar man bara om återkommande depressioner kan man lika gärna skriva det men ofta används 'återkommande unipolära' för att markera att i de sjukdomsfallen existerar inte det depressiva stämningslägets motpol mani. På så vis är begreppet användbart men går vi sedan till diagnosmanualer ser vi att de istället listar 'egentlig depression', 'mildare depression' osv och förutsätter enpoligheten - maniska perioder och bipolära sjukdomar har ju egna koder, avsnitt eller kapitel. Logiskt kan en mani eller flera som inte har en motpol i depression också kallas unipolär men det händer inte, en enstaka manisk period, t ex, kallas istället i ICD 'bipolar disorder, single manic episode' och så fort sjukdomsskoven är två eller fler klassas sjukdomen som bipolär. Kan man då lida av bipolär sjukdom med unipolär depression? Depression är närapå uteslutande en del av bipolär sjukdom men i sammanhanget kallas depressionen inte unipolär. Bipolär sjukdom är inte synonymt med bipolär depression; bipolär sjukdom innehåller alltid något skov av någon typ av mani; men bipolär sjukdom kan innehålla något som kallas bipolär depression och i ljuset av vad som följer i nästa avsnitt kräver den frågan en utvikning i sig eftersom unipolära återkommande depressioner har visat sig vara svårare att behandla och utvecklingen av läkemedel för dessa går långsammare än för depressionerna som uppträder hos patienter som även har maniska skov, dvs är bipolärt sjuka. Detta behöver inte innebära mer än att utvecklingen av läkemedel ligger långt bakom behoven generellt; för både uni- och bipolära används ju en flora av olika läkemedelstyper, patienter svarar olika på behandlingen, även i olika sjukdomsförlopp. En källa i texten som finns nu tar upp detta för om behandling med läkemedel som används för depressioner hos bipolärt sjuka också fungerar bättre för somliga med unipolära depressioner (än de läkemedel som traditionellt används) så är det också en indikation på att sjukdomarna i grunden är desamma.

text: :Kärnan för avsnittet som det bör vara är att det vi kallar bipolär sjukdom (förenklat: mani och depression) och unipolära återkommande depressioner är samma biologiska sjukdom som yttrar sig på olika vis, det vet vi bättre nu och beläggen blir fler. Därför är det bättre om även återkommande depressioner ingår i begreppet bipolär sjukdom i den vidare mening som Emil Kraepelin avsåg i sin beskrivning av 'manodepression' (men inte exakt densamma). Då flyttas fokus: från (som idag) att bipolär sjukdom (mer eller mindre alltid) har två poler (mani och depression) och att den sjukes stämningsläge växlar mellan dessa; till fokus på stämningsläget cykliska perioder. Det har betydelse för bedömning och behandling och utveckling av läkemedel. Här framkommer en annan viktig poäng; det är forskningen och diskussionerna som för frågan framåt. Det kan reflekteras i behandlingsrekommendationer men klassificeringssystemen förändras inte så snabbt. Diagnostiken behöver inte förklaras utförligt; i grunden är ju diagnoser ett verktyg för läkare att samla, utbyta och jämföra data för att dra slutsatser för behandling; å ena sidan finns det risk att patienter faller mellan stolar om manualerna inte är de bästa, å andra sidan förväntas ju en läkare göra sin egen bedömning och använda de medel som står till buds i den ordning denne (och regelverket) finner lämpligt. Ett verktyg i dagligt bruk är inte föråldrat men om vi föreställer oss att specialisterna följer utvecklingen inom sitt område tror vi också gärna att den nya kunskapen på något vis följer dem i deras arbete.

text: :Vad jag ska göra är att titta på tidigare utkast; spalta upp vad jag skriver ovan och se över vad källorna säger, om jag har missupfattat något och vad som behöver citeras, och därefter skriva om avsnittet. Halva jobbet är gjort med beskrivningen ovan men texten ska också bli konkret och encyklopedisk. Jag smilar ännu åt hur poletten ramlade ner igår när Nitramus formulerade avslutningen på avsnittet hypomani - eureka ! - ibland ser man inte längre än till böckerna, eller hur man nu säger, och visst är jag glad för att era frågor hjälper till att lösa detta. --Mercurial 24 september 2010 kl. 12.57 (CEST)

text: Efter den förklaringen önskar jag att wikipedia hade "tummen upp"-applikationen som Facebook :-) Mvh --AHA 27 september 2010 kl. 20.43 (CEST)
Det verkar vara något knas med fotnot nr 70.--Idunius 28 september 2010 kl. 16.15 (CEST)

text: Tack! Det visade sig att jag skrivit title istället för på svenska.--Mercurial 28 september 2010 kl. 17.01 (CEST)
replies: text: :Perfekt! Hade jag vetat hur man gör hade jag fixat det själv. Tyvärr har jag aldrig förstått mig på de mer avancerade referenserna. Jag får gå en kurs! :)--Idunius 28 september 2010 kl. 18.10 (CEST)
replies: text: ::Jag upptäckte igår att redigeringsläget har mallar och funktioner för allt det där men inte var jag klokare för det idag... det brukar vara att jag missat  en | pip. Kolla systemet i Ernest Hemingway också, funkar tjusigt fast jag har inte riktigt greppat hur.--Mercurial 28 september 2010 kl. 20.01 (CEST)

text: Nu är det nya avsnittet Bipolär sjukdom#Unipolära depressioner uppe. Van Damme skulle faktiskt sitta bra där. ;)--Mercurial 30 september 2010 kl. 15.27 (CEST)
</div>
thread_title: Antagen till utmärkt