Diskussion:Girjasmålet

message: Jag har idag skapat artikeln/sidan Girjasmålet eftersom att jag tycker att den behövdes för att belysa ett viktigt rättsfall i paritet med såväl Nordmalingsmålet som Skattefjällsmålet. Med sagt är sidan skapad samma dag som Högsta domstolens dom i målet fallit, varför den säkert kan ha sina fel och brister. Jag har till exempel inte haft möjlighet att tillgodogöra mig domen i helhet innan jag skapade sidan. På grund av detta vill jag verkligen be er andra om hjälp med att förbättra sidan. Jag anar även att det avnsnitt jag har valt att kalla för "Debatt" kan komma att kunna utvecklas väsentligt den närmaste tiden, då domen inte lär gå obemärkt förbi. Personligen betraktar jag mig själv som alltjämt relativt ny i wikipediasammanhang och ber därför även om överseende med eventuella felgrepp jag kan har gjort i artikeln. Tack på förhand! --LucieManette (diskussion) 23 januari 2020 kl. 19.11 (CET)
replies: text: Hej LucieManette! Jag tycker du har gjort ett jättebra jobb med denna sida. Tack för din insats!--Skogsfrun (diskussion) 31 januari 2020 kl. 09.37 (CET)
replies: text: :Tack, vad snällt av dig! --LucieManette (diskussion) 31 januari 2020 kl. 11.17 (CET)
thread_title:  Sidan skapas 

message: Jag har noterat att BP_Omowe idag, den 7 februari 2020, gjort en redigering genom vilken namnen på två advokater som agerade som statens ombud tillförts artikeln i den del som handlar om ordval som kan uppfattas som kränkande eller nedsättande (se rubriken Debatt och efterverkningar: Statens ombuds ordval). När jag själv skrev artikeln i den delen för ett tag sedan valde jag aktivt att inte ta med namnen ifråga. Detta då det inte rör sig om personer som sedan tidigare är speciellt kända och då deras namn torde vara av litet intresse i sammanhanget. Jag skulle av samma skäl personligen nog gärna se att namnen togs bort från artikeln, men då jag inte vet hur wikipedias riktlinjer och tidigare diskussioner på liknande teman ser ut väljer jag att istället starta den här diskussionen. Hur tänker ni andra kring den här frågan? En annan sak på samma tema är att namnen har införts, men de återfinns inte i det källmaterial som sedan innan används i den delen, och något nytt källmaterial har i samband med redigeringen inte tillförts artikeln. Om nu uppgifterna om namnen trots allt ska stå kvar – vilket jag alltså inte tycker – bör de åtminstone beläggas med en riktig källa. --LucieManette (diskussion) 7 februari 2020 kl. 21.33 (CET)
thread_title:  Statens ombud 

message: Jag markerade den här artikeln som rekommenderad då jag bedömer att den uppfyller kriterierna på Wikipedia:Rekommenderade artiklar. Det innebär att jag bedömer att artikeln:
* saknar åtgärdsmallar.
* ger sammanhang.
* täcker in det viktigaste inom området.
* har ett korrekt språk utan stav- eller grammatikfel.
* ingår i wikistrukturen med wikilänkar, kategorier och eventuella interwikilänkar.
* har en källförteckning och källbelägger helst de olika avsnitten genom noter.
* har klarlagd upphovsrättsstatus för alla bilder som finns (artikeln saknar bilder).
* har ett objekt på Wikidata med länk till artikeln.
– LucieManette (diskussion) 10 augusti 2020 kl. 00.50 (CEST)
replies: text: Då du är både artikelns skapare och dess huvudförfattare kan du inte rekommendera artikeln. Jag tar därför bort rekommendationen. Anmäl artikeln till Wikipedia:Artikelgranskningar med målet att den skall kunna bli rekommenderad och invänta att någon oberoende användare rekommenderar den. /Ascilto (diskussion) 10 augusti 2020 kl. 06.17 (CEST)
replies: text: : Det går också att lägga in det hela som uppdrag på wp:Månadens uppdrag. Du kan då klumpa ihop några av "dina" bästa artiklar, som du tycker förtjänar att bli rekommenderade. Du kan då be andra antingen rekommendera eller motivera på resp. diskussionssida vad som kan saknas för rekommendering. Allt gott. Paracel63 (diskussion) 2 september 2020 kl. 16.38 (CEST)
replies: text: :: Jag är inte helt säker på om jag förstår hur du menar. Finns det någon särskild rubrik på sidan för månadens uppdrag för artikelgranskningar, eller är tänker du att uppdraget kan vara att granska artikeln? Allt väl. / Lucie Manette (Diskussion) 2 september 2020 kl. 19.17 (CEST)
replies: text: ::: Det var det sista jag tänkte på. Många tycker nog att det är trevligt med olika typer av uppdrag att välja bland. Att be om granskning och – ifall det är lämpligt – rekommendering av en eller flera artiklar, kan nog locka en del. Allt gott. Paracel63 (diskussion) 2 september 2020 kl. 23.45 (CEST)
replies: text: :::: / Lucie Manette (Diskussion) 3 september 2020 kl. 00.12 (CEST)
thread_title:  Motivering för rekommenderad artikel 

message: med flera: När jag nu ögnade igenom artikeln så hittade jag inget omnämnande alls av Konventionen om ursprungsfolk och stamfolk.  Däremot vill jag minnas att massmedia när domen kom tryckte rätt mycket på att HD nu ansåg att den var tillämplig, trots att Sverige (ännu efter alla dessa år) ej har ratificerat den. Om det verkligen var en orsak till att utslaget denna gång gick till samernas favör, så borde det nog tas upp i artikeln (med eller utan en länk till begreppet avkolonialisering...). Å andra sidan märkte jag när jag läste domen och målsavvisandet i Cementamålet nu i somras att massmedia lätt koncentrerar sig på detaljer som jag egentligen inte tycker verkar att vara de viktigaste.
Har du någon känsla för hur det är i det här fallet; var Sveriges signatur under ILOkonventionen och uttalandena under de påföljande decennierna verkligen något som gjorde att HD kunde anse rättsläget på något vis förändrat, jämfört med exempelvis läget när skattefjällsmålet avgjordes? Eller var den frågan egentligen helt betydelselös för utslaget? Jörgen B (diskussion) 14 november 2021 kl. 18.37 (CET)
replies: text: Jag har nu själv raskt ögnat igenom domen, och tycker nog att den ger ett visst stöd för massmedias vinkling. Dock åberopas flera olika konventioner, och det görs inte mot bakgrund av att Sverige med skulle ha inlett tillträdesprocesserna i de fall (som för ILOkonventionen) där denna ej avslutats. I stället tycks HD mer ge ett uttryck för uppfattningen att de här dokumenten och konventionerna sammantaget innebär att folkrätten nu får sägas omfatta ett starkt stöd för ursprungsbefolkningsrättigheter. Detta motiveras också (och minst lika starkt) med hänvisning till diskrimineringsförbud i vår nuvarande regeringsform.

text: Man kan EMRÅ också skönja ett slags kaskadeffekt på domslutet av de internationella konventionerna. De tas upp m. e. m. direkt i bland annat punkter 94-95 samt 130 ff.; varav det senare åberopas i punkt 147, och punkter 147 ff. åberopas i 191. Tja. Jörgen B (diskussion) 14 november 2021 kl. 21.27 (CET)
replies: text: : Hej, ber om ursäkt för sent svar Jörgen. Det är en intressant fråga du ställer, men som jag dessvärre inte har svaret på. Utifrån det du nu själv hittat låter det i mina öron mindre som att domstolen viljat se vilka konventioner Sverige varit bundna av per se, utan att man varit ute efter att se vilken status ursprungsfolksrättigheter som ges uttryck i de konversionerna har och om de kan ses som internationell sedvanerätt. Till skillnad från traktatsrätten (konventioner) binder sedvanerätten alla stater oaktat om de ställt sig bakom den eller ej. Det är dock förhållandevis svårt att fastställa vad som är internationell sedvanerätt. Men det är bara en vild gissning utifrån vad du skrev här.  För övrigt, kul att du också läser Grönköpings veckoblad (eller det tror jag i alla fall i och med att du skrev m.e.m. för mer eller mindre). Allt väl. / Lucie Manette (Diskussion) 27 november 2021 kl. 20.09 (CET)
replies: text: :: Tyvärr måste jag dementera det senare. Så medvetet lustig är jag inte, bara gammal (71 år). Jag använder helt enkelt förkortningar som jag är van vid från min ungdom, t. ex. m. e. m. o. dyl., och tycker faktiskt att texter med denna typ av förkortningar är mer lättlästa än sådana där förkortningarna konsekvent har ersatts av utskrivna fasta uttryck (till exempel mer eller mindre och dylikt). Förkortningarna gör det lättare att identifiera de delar av texten som är mest betydelsebärande, tycker jag. Jörgen B (diskussion) 28 november 2021 kl. 23.23 (CET)
replies: text: :::Ah, där ser man. Jag växte upp med en pappa som läste Grönköping och har fastnat själv, men det är i princip bara där jag hittat just den förkortningen. Allt väl. / Lucie Manette (Diskussion) 29 november 2021 kl. 00.07 (CET)
thread_title:  Ursprungsfolkskonventionen