Wikipediadiskussion:Relevanskriterier/Arkiv 2020

message: Då och då blir det diskussion om relevans för influencers där det finns olika meningar huruvida de "bara" är ett internetfenomen utan andra omnämnanden eller om de är relevanta för wikipedia enbart genom sitt genomslag i form av antal följare osv.
Jag vill bara lägga upp denna länk
https://www.svd.se/stjarnorna-far-betalt--for-att-locka-till-skuldsattning
som ett argument för att
* många influencers måste anses ha ett inte försumbart inflytande och därmed vara relevanta
* vissa influencers kan ha tveksam etik och/eller transparens i sina relationer till sponsorer och därmed vara relevanta på liknande sätt som vi har artiklar om pseudovetenskaplig medicin och andra typer av bluffar. / Anhn (diskussion) 14 mars 2020 kl. 14.23 (CET)
replies: text: : Absolut finns det många "influencers" som är relevanta. Om deras inflytande är skadligt eller av godo ser jag egentligen som ovidkommande. Det stora problemet är vanligen uppvisande av oberoende uppmärksamhet.FBQ (diskussion) 14 mars 2020 kl. 20.20 (CET)
replies: text: ::Utgångspunkten måste ändå vara vad det är s.k. influencers har inflytande över. Och det handlar blott och bart om vad deras följare konsumerar. Inte mycket att ha. Tämligen tunt. Ett minimikrav är att influerarna fått relevansgivande uppmärksamhet, d.v.s. medieuppmärksamhet i mer seriösa sammanhang än skvallerpressen o.dyl - och att denna uppmärksamhet är såpass matnyttig att den kan användas som källa till en vettig artikel. Hur många följare de har är fullständigt ointressant i relevanshänseende. /Ascilto (diskussion) 14 mars 2020 kl. 21.08 (CET)
replies: text: ::: Jag har svårt att se att någon skulle kunna vara relevant enbart i egenskap av influerare på nätet. Tostarpadius (diskussion) 2 januari 2021 kl. 15.58 (CET)
thread_title:  Influencers 

message: Upptäckte precis den här redigeringen och kan inte låta bli att undra om vi verkligen ska göra tröskeln ännu högre för just konstnärer? Har inte den yrkesgruppen redan betydligt svårare att komma över relevanströskeln än t.ex. musiker och skådespelare? //Vätte (diskussion) 7 juni 2020 kl. 23.27 (CEST)
replies: text: Sådana ändringar behöver föregås av diskussion, riktlinjerna skall inte vara uttryck för enskilda användares åsikter. Däremot håller jag inte med om att tröskeln är högre för konstnärer än för musiker och skådespelare - det är snarare tvärtom. Vi har massor av artiklar om personer som inte varit yrkesverksamma som konstnärer, detta gäller inte musiker eller skådespelare i samma grad. När det gäller konstnärer är källan Svenska konstnärer det stora problemet, deras urval borde inte vara relevansgrundande, när det gäller skådespelare är Svensk filmdatabas boven, vi har alldeles för många artiklar om personer som gjort enstaka småroller utan att ha varit yrkesverksamma. /Ascilto (diskussion) 8 juni 2020 kl. 13.02 (CEST)
replies: text: :Jag har ogjort ändringen. Relevanskriterier är förvisso endast vägledande, men de hänvisas ofta till som grund för bl.a. raderingar och SFFR-nomineringar. Då de därmed till viss del är "auktorativa" bör de inte genomgå substantiella ändringar utan att först diskuteras. Sigvid (diskussion) 8 juni 2020 kl. 14.10 (CEST)
replies: text: :: Vad jag förstår var redigeringen avsedd att vara klargörande, inte ändra på nivån. Vad räknas som ett kvalificerat pris? Jag tycker inte att ändringen på alla punkter gjorde kriterierna tydligare, men var ligger tröskeln utan ändringen, vilka blev uteslutna genom den?  –LPfi (diskussion) 8 juni 2020 kl. 14.30 (CEST)
replies: text: :::Som jag ser det är följande substantiella ändringar:

text: :::* "Konstnärliga översiktsverk eller motsvarande", där "motsvarande" ändrades till "uppslagsverk". "Motsvarande" till "konstnärliga översiktsverk" kan innefatta mer än enbart uppslagsverk.

text: :::* "Är representerad som individuell konstnär på nationellt museum eller internationellt erkända museer", lades det till ett krav på att vara representerad på två sådana museum.

text: :::* "Har varit verksam vid något furstligt hov" togs bort

text: :::/Sigvid (diskussion) 8 juni 2020 kl. 14.42 (CEST)
replies: text: ::::Samt "invald i" istället för "medlem av" samfund. Om ett nytt samfund fick medlemmar genom att de utsågs (jämför Svenska akademien) skulle dessa alltså inte vara relevanta? Sedan vet jag inte om "prestigefyllt" är så mycket tydligare än "kvalificerat", men det är en annan sak.

text: ::::andejons (diskussion) 8 juni 2020 kl. 14.51 (CEST)
thread_title:  Konstnärer 

message: Hittar inga kriterier specifikt för diplomater, men ambassadörer kanske platsar under "Landshövding, generaldirektör eller motsvarande chefsbefattning för en nationell myndighet eller annan statlig verksamhet"? Hur ser vi i så fall på en generalkonsul? Honorärkonsul gissar jag inte räcker. Och vad med en Chargé d’affaires? Belteshassar (diskussion) 4 juli 2020 kl. 23.43 (CEST)
replies: text: Varför inte? Det är knappast några obetydande sysselsättningar, någon av dem. Om vi tar med idrottsmän som företräder sitt land i ett landslag borde vi naturligtvis vara öppna för en nations höga sändebud och representanter i andra länder. Gränsen kan t ex gå vid ambassadpersonal med med mer tjänstemannalika uppgifter. Janders (diskussion) 4 juli 2020 kl. 23.52 (CEST)
replies: text: : Jag instämmer med . Tostarpadius (diskussion) 5 juli 2020 kl. 00.12 (CEST)
replies: text: :: Ambassadörer ser jag som självklara, likaså generalkonsuler och honorärkonsuler enligt ovanstående och detta. Finns det fler typer av diplomater som skulle kunna vara relevanta? ♥Ainali diskussionbidrag 5 juli 2020 kl. 09.14 (CEST)
replies: text: :::Det finns även flera andra titlar/funktioner – t ex envoyé och minister – som också har använts för ett lands höga företrädare i ett annat land. Det borde även finnas en massa medarbetare på attachénivå (t ex pressattaché, kulturattaché, försvarsattaché) som skulle kunna ses som relevanta, men de fångas kanske (förhoppningsvis) upp på andra meriter än de diplomatiska. Vad gäller även honorärkonsulerna, som ju egentligen inte är diplomater i egentlig mening, har de ofta helt andra karriärer som huvudsyssla. De meriterna väger nog ofta tyngre är just titeln honorärkonsul (som faktisk ibland har "gått i arv"). Janders (diskussion) 5 juli 2020 kl. 11.03 (CEST)
thread_title:  Diplomater 

message: Jag hade använt formuleringen något slags kvasi-juridiskt resonemang kring unicitet och permanenthet på diskussionssidan för en (raderad) artikel och fick följdfrågan om jag tycker att en annan uppsättning relevanskriterier än de andra hänvisat till skulle vara avgörande vid bedömningen av objekt som kan klassas som konstverk. Jag hade tidigare först mallat, sedan raderat artikeln i brist på belägg för uppmärksamhet i trovärdiga, oberoende källor, men andra menade att relevanskriterierna för konstverk kunde eller borde tolkas om vissa kriterier förelåg.
Mitt svar är att jag anser att relevanskriterierna är riktlinjer som skall underlätta och effektivisera många av de tusentals relevansbedömningar som behöver (och kommer behöva) göras varje år på Wikipedia, för det finns tiotusentals människor som av fåfängeskäl eller för ekonomisk vinning gärna vill skriva om sig själva och sina projekt på Wikipedia. Vissa är mer eller mindre okunniga om hur Wikipedia är tänkt att fungera, andra har egentligen bra koll men tycker att just deras verksamhet är viktig och att de själva är bättre lämpade än andra att avgöra saken.
Relevanskriterier som behandlas som lagar riskerar att bädda för rättshaverism. Ägnar vi mer tid och energi åt att trimma relevanskriterier än de besparar oss har vi inte mycket nytta av dem. Wikipiedia är en encyklopedi, inte ett experiment i dynamiskt kollektivt lagstiftande. - Tournesol (diskussion) 30 augusti 2020 kl. 22.02 (CEST)
thread_title:  Juridiska resonemang och synen på relevanskriterier 

message: Ett företag eller ett bolag är relevant eller har encyklopediskt värde om det uppfyller ett av följande kriterier:
*Företaget har emitterat värdepapper som noterats på etablerad värdepappersbörs
*Företaget eller bolaget förekommer i listor över viktiga företag, publicerade av renommerade och oberoende publikationer, till exempel stjärnmärkta restauranger i Michelinguiden.
*Företaget har stor marknadsandel i en eller flera branscher, vilka i sig är av encyklopediskt intresse
*Företaget har bidragit starkt till utveckling av produkter med stor betydelse för många
*Företaget har grundats av personer, väletablerade inom näringslivet eller som på annat sätt gjort sig kända utöver det vanliga (till exempel genom att vara förtjänta av en egen biografisk artikel)
*Företaget äger ett relevant varumärke
Ett företags storlek kan även det vara en indikation på relevans. Ett företag som uppfyller två av följande kriterier för minst två år i följd är oftast encyklopediskt relevant:
* Företaget har eller har haft minst 500 helårsanställda 
* Företaget har tillgångar värda motsvarande minst 250 miljoner SEK
* Företaget har en omsättning på motsvarande minst 500 miljoner SEK
Även ett företags ålder bör tas med i bedömningen. Ett företag som bedrivit verksamhet under lång tid (historiskt eller i nutid) kan antas ha blivit mer uppmärksammat än ett som är nystartat eller bara existerat en kort tidsperiod.
Mitt inlägg:
Med den formuleringen så kan ju alla företag som Ingvar Kamprad, Bert Karlsson och Bill Gates har grundat, även små företag med några få anställda och lite omsättning bli relevanta. Denna relevanskriterie borde bara accepteras om en till relevanskriterie uppfylls. Detta har uppkommit på grund av Diskussion:BrainLit, där artikelskaparen påvisar relevansen av ett mindre företag på grund av att en av grundarna är Tord Wingren. Den text artikelskaparen la upp påvisade inte relevansen för själva företaget förutom länken till Wingrens biografi... DIEXEL (diskussion) 23 september 2020 kl. 14.02 (CEST)
replies: text: Pingar några Yger, Tournesol, Kitayama, Riggwelter, Anhn, andejons m.fl. DIEXEL (diskussion) 23 september 2020 kl. 14.10 (CEST)
replies: text: :Den texten bör flyttas ned till kriterier som tas med i bedömningen, men som inte tillhör de "som räknas", på samma sätt som företagets ålder. Förslag:

text: :Även ett företags grundare bör tas med i bedömningen. Ett företag som grundats av personer, väletablerade inom näringslivet eller som på annat sätt gjort sig kända utöver det vanliga (till exempel genom att vara förtjänta av en egen biografisk artikel) kan i vissa fall vara relevant tack vare att dessa personer grundat företaget. --北山 Kitayama (diskussion) 23 september 2020 kl. 14.17 (CEST)
replies: text: ::Ja, något sådant borde det vara att det är bara en bedömning och inte en relevanskriterie. DIEXEL (diskussion) 23 september 2020 kl. 14.49 (CEST)
replies: text: :::jag tror jag är ense med er andra vad som gäller/bör gälla. Formuleringen överlämnar jag till er andra, men det som föreslås verkar OK för mig.Yger (diskussion) 23 september 2020 kl. 15.00 (CEST)
replies: text: ::::Ok för mig / Anhn (diskussion) 23 september 2020 kl. 15.12 (CEST)
replies: text: ::::: Det finns en allmän rädsla här att beakta andra omständigheter än de "nivåer" som är formulerade i relevanskriterierna. Jag tänker på faktorer som släktskap, historiska band och kopplingar m m. Det sägs ju t ex att relevans inte kan ärvas. Det anser jag att den visst kan, så länge som informationen förstärker bilden av ett ämne. Själv anser jag att sådana aspekter ofta kan vara oerhört värdefulla, eller t o m avgörande, i bedömningarna av vilka ämnen som kan/bör vara intressant att förmedla till läsarna. Naturligtvis kan även denna faktor - grundaren till ett företag - vara av intresse. En större vidsynthet här kan mycket väl höja kvalitén, både i artikeln och i uppslagsverket som helhet. Dessutom: Vi måste minnas att relevanskriterierna är ett stöd för inkludering, inte argument för exkludering. För övrigt anser jag att vi ofta är alldeles för njugga med att släppa företag över tröskeln. Så om förslaget leder till att vi får med fler företag, så gärna. Janders (diskussion) 23 september 2020 kl. 15.43 (CEST)
thread_title:  Relevanskriterier för företag