Diskussion:Aspergers syndrom/2006

message: Jag tycker att man ska vara mycket försiktig med listor av personer som påstås ha en viss diagnos.  Detta är ofta mycket svårt att bekräfta, och tidningarna är fulla med spekulationer.  Därför tycker jag att om Robert Broberg, Björn Hellberg, Robin Williams och Robert Gustafsson ska få stå kvar så bör det beläggas med någon trovärdig källa. /skagedal[prat] 19 februari 2006 kl.22.18 (CET)
replies: text: Frågan är väl vad dessa "kända personer" tycker om att bli "uthängda" i Wikipedia. OK att vissa skvallertidningar inte anser det nödvändigt att bry sig om vad offren tycker, men vi kanske skall hålla oss över den nivån? Att de nämnda personerna skulle ha Aspergers syndrom har jag aldrig tidigare hört – men å andra sidan läser jag aldrig "kändisnytt"...--Kea 19 februari 2006 kl.22.28 (CET)
replies: text: :Precis. Om det är en känd person som har "gått ut" med sin diagnos och berättat om den så kan det ju förstås vara relevant. I sådana fall är det bättre med ett stycke text än en avpersonifierande lista, om man har en lista är det så väldigt lätt att förbipasserande lägger in en massa fler spekulativa fall. Jag tar bort listan nu... /skagedal[prat] 19 februari 2006 kl.23.42 (CET)
replies: text: ::Jeg har nu borttaget listen igen. --Palnatoke 21 april 2006 kl.11.57 (CEST)
replies: text: :::Försöker mig på em kompromiss. Einstein misstänktes starkt att ha Aspergers syndrom, och Gillberg har bekräftat detta till mig personligen, han är dessutom en 2:a grads kändis åtminstone.-- Juve82 21 april 2006 kl.12.05 (CEST)
replies: text: ::::Jag tog bort Gillberg från listan över personer med AS. Gillberg bedriver forskning om syndromet, men jag kan inte tänka mig att han själv har det. Jag vill se en källa innan jag tror på det. --Andreas Rejbrand 21 april 2006 kl.17.58 (CEST)
replies: text: :::::Översatte ett stycke text från en: Korrigera gärna. / Elinnea 21 april 2006 kl.18.32 (CEST)
thread_title:  Kända personer 

message: Personligen tror jag att det i Aspergerfallet förhåller sig som med en del andra ordföljder där första ordet (ofta ett namn) har genitiv-s och följs av ett ord som börjar på s: Genitiv-s:et faller ibland bort, kanske därför att det inte märks i uttalet, kanske för att de två orden då ger ett mera accentuerande uttryck, på något sätt.
Jag är också övertygad om att det i dag allmänt förekommande särskrivningssyndromet bidrar en del, inte minst i forskarsamhället som ju umgås till övervägande del på engelska.
För egentligen finns det ju ett tredje sätt att skriva, vilket borde accepteras av alla i svenska språket insatta: Aspergersyndrom.
Eller, om man vill särhålla orden utan att lämna gängse språkbruk: Asperger-syndrom, alltså med bindestreck även då det egentligen inte behövs.
Toer
81.225.4.101 29 april 2006 kl.22.37 (CEST)
thread_title:  Särskrivning syndrom? 

message: Ett avsnitt i artikeln heter ”Spekulationer kring kända personer som kan ha haft Aspergers syndrom”. Skall en encyklopedi ägna sig åt spekulationer? torvindus 19 juli 2006 kl.23.30 (CEST)
replies: text: Av etiska skäl aldrig beträffande nu levande personer. F.ö. kan spekulationer från exempelvis forskare nämnas (emellertid endast om källan anges); däremot ska naturligtvis inte författarna på wp spekulera fritt. --Andreas Rejbrand 19 juli 2006 kl.23.32 (CEST)
replies: text: :Spekulationerna rörande Einstein och Newton är kända och har nämnts i många sammanhang. Dessutom har de gjorts av kända forskare (nämnda vid namn i artikeln), uppenbarligen i seriöst syfte. Enbart dessa skäl är imho nog för att upptas i en encyklopedi. Sedan kan man naturligtvis diskutera serositeten i dessa spekulationer, något som faktiskt också görs i artikeln. Jag måste erkänna jag tvivlar på att det verkligen räcker till för en KK. / Law 26 juli 2006 kl.17.15 (CEST)
replies: text: :: jag har as o ja tycker att de har va den roligaste sidan jag har sett i hela mitt liv. ni har verkligen ingen aning alls, hah, varfor skriver ni har anns? ga och fortsatt med era NT sysslor.
replies: text: :::Jag har det med och jag tycker sidan är "ganska bra". Man kan dock fundera på hur pass NPOV en sån här sida kan bli. Farejobaldo?! 25 oktober 2006 kl. 22.13 (CEST)
Det verkar som om uppgiften att 85% av alla aspergare kommer ifrån en studie på 27 personer. Är inte det en för liten studie för att kunna klassas som fakta?
thread_title:  Kvalitetskontroll 2006-07-19 

message: :Efter omsortering av diskussionssidan i tidsordning ska "nedan" nedan läsas som "ovan". //Essin (diskussion) 1 april 2021 kl. 15.26 (CEST)
Bara för att avsluta den här diskussionen nedan kan jag referera till tandläkarnas och läkarnas medicinska bibel "Medicinsk terminologi" där man hittar namn på allehanda sjukdomar, syndrom och kroppsdelar och den stavning som ska användas i dagens Sverige, en slags SAOL för sjukvården. I upplagan från 2006 så heter det "Aspergers syndrom". Asperger syndrom verkar vara en svengelsk term och nedanstående förslag som säger att s i slutet fungerar på engelska, ja det gör det när det gäller personnamn, men i många syndromfall så har man tappat tråden att det är ett personnamn och då förlorar det sitt s i engelska, dock inte i svenska! Jämför "The Stockholm syndrome" det kan inte heta "the Stockholm's syndrome" på god engelska utan i så fall "the syndrome of Stockholm". --Martin Ågren 17 augusti 2006 kl. 23.09 (CEST)
replies: text: Avslutad? Tvärtom, jag har försökt samla ihop argument till varför det ska stavas utan "S" (detta kommer olägligt då jag inte har all data), hur vet vi att ovanstående bok har rätt? har vet vi att någon har rätt? även SAOL kan ha fel så varför inte denna? Sollentuna 17 augusti 2006 kl. 23.14 (CEST)
replies: text: :Frågan är ju snarare varför den skulle ha fel? Medicinsk terminologi är nog den största av medicinska ordböcker vi har i Sverige och den som har absolut flest läsare av den svenska läkarkåren, både medicinsk- och språkexpertis kontrollerar namnen. Den utgår från det svenska språket och de grekiska och latinska grundnamnen, inte någon omväg via engelskan. Devisen är "medicinsk terminologi är en viktig del av medicinsk språkvård". Att argumentera att t ex Uppsala kyrka går bra istället för Uppsalas kyrka är att gå cirkeln runt, för Uppsala kyrka och liknande ("gå man ur huse") är rester av en svenska som försvann på medeltiden som bara finns kvar av gammal hävd. Nu fanns inte Aspergers syndrom på medeltiden och den stavning som gäller på svenska är Aspergers. --Martin Ågren 19 augusti 2006 kl. 14.17 (CEST)
replies: text: ::Bra skrivet! Vigfus 19 augusti 2006 kl. 20.00 (CEST)
replies: text: :::Nu förstår inte jag vad grekiska och latin har att göra med detta, då Asperger (notera, INGET "B"!) var österrikare och syntomet namngavs av en amerikan som gjorde en liknande studie som Asperger, dessutom, alla som jag blev diagnostiserade av kallade det asperger syndrom, mina specialundervisningar har inriktats på personer med, just det, asperger syndrom Sollentuna 19 augusti 2006 kl. 22.42 (CEST)
replies: text: ::::Jag tycker inte att det ska spela någon roll vilket språk upptäckaren eller namngivaren talade. Det som spelar roll är väl att det här är svenska Wikipedia och svensk språkkänsla och svenska språkregler säger att det borde heta Aspergers syndrom. Vad läkare säger är väl egentligen ganska ointressant. När jag pluggar matematik på universitetet och har föreläsningar på svenska finns det många som omnämns på engelska eller någon halvsvengelska, exmpelvis "span" för det som på svenska kallas "linjära höljet". Villken term tror ni att man finner på svenska Wikipedia? Det jag menar är att bara för att man kan väldigt mycket om en sak behöver det inte betyda att man kan uttrycka sig språkligt korrekt om den saken. Alla vetenskapsmän är inte lingvistiker. Vigfus 20 augusti 2006 kl. 00.50 (CEST)

text: ::::Då skulle jag vilja veta vem denna amerikan var, för vad jag fått fram så namngavs det av den brittiska läkaren Uta Frith och hon kallade det "Asperger's syndrome". Fast det har inget med saken att göra i alla fall, för visst använder engelskspråkiga ofta "Asperger syndrome" och därmed så snöar säkert experterna in på sin engelskspråkiga litteratur. Man kan inte namnge något i strid med språkreglerna, jag har då inte hört talas om något undantag för asperger syndrom när det kommer till särskrivning. Du kan ju publicera dina data som talar emot mig. --Martin Ågren 20 augusti 2006 kl. 11.37 (CEST)
replies: text: ::::::En senare inflikning som jag tycker är värd att påpekas i sammanhanget är att man kan visst namnge saker i strid med språkreglerna, så länge människor använder begreppet i den mån att det blir etablerat (vilket kanske inte kommer ske om det är alltför regelvidrigt). Detta utifrån perspektivet att begrepp uppstår helt enkelt genom att människor börjar använda dem, och att så kallade "språkregler" fyller en deskriptiv funktion, och inte uppmanande; språkregler är beskrivningar av mönster som uppstår spontant i ett språk, genom brukarnas vanor och känsla för vad som låter bra. Det finns alltid mängder med undantag från dessa "regler", ibland på grund av språkförändring, där dåtidens språkmönster eller nyare språkmönster inte passar in i den "regel" man för tillfället beskriver språket med. Precis som att det inte är fel eller straffbart att bryta mot tyngdlagen (om man skulle lyckas), är det inte (nödvändigtvis) "fel" att ett etablerat begrepp bryter mot språkregler (även om jag instämmer i att man när man skapar begrepp ogärna bör göra det på ett sätt som verkligen låter fel, utifrån språkkänslan). Svenska språkregler anser jag därför vara ett ganska lätt vägande argument i diskussionen, utan att gå in på de övriga aspekterna. --flinga 4 juni 2007 kl. 00.33 (CEST)
replies: text: :::::::PS. Det jag anser är viktigt vid namngivning av artiklar är istället hur det etablerade begreppet faktiskt ser ut, oavsett om det är dåligt eller ej. --flinga 4 juni 2007 kl. 00.35 (CEST)

text: :::::I linje med Stockholmssyndromet borde Asperger syndrome bli Aspergersyndromet på svenska, så jag kan bara instämma i Vigfus' slutsats att vetenskapsmän inte alltid har den språkkänsla som kanske borde behövas när man uttalar sig med stor auktoritet om något. Jag anser alltså att artikeln bör ligga på Aspergers syndrom. Böjning motsvarande Uppsala kyrka är för övrigt bara tillämpbar när grundordet slutar på vokal (med undantag för Kalmar som historiskt hette Kalmare). /Essin 20 augusti 2006 kl. 16.47 (CEST)
replies: text: ::::::Visst, visst, jag erkänner mig besegrad, jag kan gå med på en kompromiss för att undvika konflikter, inledningen kan skrivas till exempel ""Aspergers syndrom" är den språkligt rätta formen men stavningen "Asperger syndrom" är den som används av fackmän", Martin:Sluta stava med "B", det finns inget b och har aldrig funnits. Vigfus:Varför är det som läkare och fackmän säger ointeressant? det är väl det som räknas? och vad menar du med "Högljuda och skrika användare", är det för att jag är insatt i ämnet? Sollentuna 20 augusti 2006 kl. 21.28 (CEST)
replies: text: :::::::Jag är helt och hållet med på en kompromiss. Jag menade inte att det läkare och fackmän säger om syndromet är ointressant. Jag menade att hur de hanterar språket är ointressant. Jag tycker i alal fall inte att vi ska förändra vårt språk för att passa in med deras språkbruk. Sedan ber jag om ursäkt för det jag skrev om högljudda och skikiga användare. Jag tycker att det var dumt skrivit, och det var därför jag omedelbart tog bort det uttalandet. Det jag menade var att det fanns en del som jag upplevde skrev på ett högljutt och skrikigt sätt, exempelvis med versaler och fetstilt text, och som på det sättet tog stor plats. Jag upplevde det också som att det som jag tolkade som majoriteten tycktes vilja ge med sig bara för att undvika bråk och bitter fejd. Sedan insåg jag att jag uttalat mig klumpigt och att situationen inte var så illa som jag upplevt den. Vigfus 20 augusti 2006 kl. 22.00 (CEST)
(börjar om från vänster) Bra, självklart håller jag inte med om "s"-et men jag fortsätter min protest i det tysta (läs "användarsida"), jag hinner inte fixa en vettig formulering nu men fixar det imorgon om ingen går det före mig. Sollentuna 20 augusti 2006 kl. 22.04 (CEST)
replies: text: ::::::::Menade inte att stava med B, nu har väl någon varit där och rättat för jag hittar inte igen det i texten, men när man skriver snabbt blir det lätt fel, se bara Asperger syndrom utan s ;) --Martin Ågren 22 augusti 2006 kl. 16.34 (CEST)
Nu kan jag vila, mot inte enbart "Medicinsk terminologi" där aspergers syndrom är den enda stavningen som rekommenderas läkare. Nedanstående text är från DN:s språkvetare Catharina Grünbaum:
Sjukdomar, syndrom och andra medicinska företeelser som bär namn efter sin upptäckare skall också ha genitiv-s: Parkinsons sjukdom, Alzheimers sjukdom, Aspergers syndrom.
Nu dyker det upp företrädare för vårdinstitutioner och patientföreningar och påstår att man numera skall skriva "Asperger syndrom", utan s.
Tro dem icke! Här uttalar de sig utan sakkunskap. Som sagt, asperger syndrom är en språklig styggelse och är inte korrekt svenska. Det heter t ex inte ruschelkana även om brukarna av rutchkanorna oftast säger så. --89.160.42.204 26 november 2006 kl. 17.27 (CET)
(börjar om från vänster i en mycket rörig diskussionsida) Riksföreningen Autism stavar numera Aspergers syndrom med S, så då finns det väl inte så många (tunga) argument kvar för Asperger syndrom? (Se Aspergers syndrom - en introduktion. /Mikael Lindmark 12 april 2007 kl. 15.15 (CEST)
thread_title:  Aspergers syndrom, enda riktiga stavningen 

message: I Wikipedia används svenska namn på till exempel sjukdomar och inte som i det här fallet namnet "Asperger syndrom" (anglicism?). Det bör naturligtvis gälla även i allmänt dagligt tal. Man kan väl inte för varje uppslagsord eller -uttryck alltid förklara vad som är den språkriktiga formen och att en annan felaktig form finns som ofta används av folk. Ska man göra det på alla andra ställen till exempel Parkinsons sjukdom och Alzheimers sjukdom också? Därför tar jag bort en del av första meningen, det hör snarare hemma i ett språkvårdande separat sammanhang. /Wvs 28 november 2006 kl. 16.47 (CET)
replies: text: Som du kanske ser högre upp har detta diskuterats tidigare. Jag håller med dig, men för att alla parter ska vara nöjda lämnar vi den biten kvar. Farejobaldo?! 28 november 2006 kl. 18.53 (CET)
replies: text: :"Alla ska bli nöjda" var i det här fallet snarare en enda persons åsikt, sedan han slutade ändra fram och tillbaka har den här artikeln sluppit förklaringar om språkbruk. --Martin Ågren 8 september 2007 kl. 17.33 (CEST)
thread_title: Språkvårdsinformation i artikeln