Diskussion:Lippisch P.13a

message: Efter ett antal omgångar av språkredigeringar kan väl  tas bort?
--Zzalpha (diskussion) 5 juni 2022 kl. 04.33 (CEST)
replies: text: Hejsan Zzalpha! Jag drog just en runda till i artikeln och fixade lite, nu hittar jag i varje fall inget mer. Titta gärna om jag slarvat till det någonstans, annars får du gärna imho ta bort mallen...😊 Gunboz (diskussion) 5 juni 2022 kl. 22.52 (CEST)
replies: text: :Jag har gjort några justringar och tycker den är OK.  bör tas bort. --Zzalpha (diskussion) 6 juni 2022 kl. 22.18 (CEST)
replies: text: ::OK, senaste ändringar. --Zzalpha (diskussion) 6 juni 2022 kl. 23.22 (CEST)
thread_title:  Språkvård-not 

message: I engelska Wikipedia har de en egen artikel om Kronach Lorin - Stenkols-ramjet med i princip samma innehåll som kapitlet om Kronach Lorin - Stenkols-ramjet i denna artikel. 
Jag gjorde en betydande upplyftning av denna artikeln tidigare och bedömde att eftersom Kronach Lorin - Stenkols-ramjet bara existerat i planerna för detta flygplan och senare aldrig mer varit tal om, har jag tyckt att temat Kronach Lorin - Stenkols-ramjet inte kvalificerar som en egen artikel utan går bäst som ett kapitel under denna. 
Länkfrågan kan man lösa genom en länkad artikel under namnet Kronach Lorin - Stenkols-ramjet som kopplar till kapitlet under denna artikel. Jag gjorde en sådan Kronach Lorin stenkolsramjet med #REDIRECT Lippisch_P.13a#Kronach_Lorin_-_Stenkols-ramjet som jag länkade till engelska artikeln för Kronach Lorin.
Ändra om ni önskar?
--Zzalpha (diskussion) 6 juni 2022 kl. 22.17 (CEST)
replies: text: Hejsan! Jag tycker att ditt resonemang låter vettigt. Och stenkols-lösningen var ju förstås en väldigt speciell lösning som passade in i Nazi-Tysklands speciella råvarusituation i slutet av kriget, men annars förde med sig en hel rad avigsidor och tveksamheter. Gunboz (diskussion) 6 juni 2022 kl. 22.52 (CEST)
replies: text: :Ja den var ju bara för att de inte hade bränsle i Tyskland under kriget, numera är stenkol dessutom helt ute. Kulk experiment som inte ledde vidare.

text: :Däremot ledde deltavingeforskningen världen i allra högsta grad vidare.

text: :Jag tycker nog det är bäst som det är. Zzalpha (diskussion) 7 juni 2022 kl. 01.22 (CEST)
thread_title:  Kronach Lorin - Stenkols-ramjet 

message: Det här är en stilistisk fråga om en serie artiklar. 
Det finns två huvudspår i flygplansutvecklingen fram till 80-talet och JAS 39 Gripen med instabila dogfighters. 
* Vanliga vingkonfigurationer huvudsakligen för underljudsflyg av attackflygplan mm Saab 29 Tunnan och Saab 32 Lansen som har sina rötter i de ritningar på Messerschmitts Me P1101, P1110, P1111 och P1112 som Frid Wänström shoppade i Schweiz och kom från Messerschmitt i Augsburg
* Deltavingade höghastighetsflyg såsom Saab 35 Draken och Saab 37 Viggen. som var optimerade för hastighetsprestanda och har sina rötter i detta plan Lippisch P.13a och Messerschmitt Me 163
Kriget avslutade de tyska projekten i förtid och kalla kriget finansierade nästa steg i andra länder som Sverige. 
I Sverige så samlade Saab AB under Tore Gullstrand, Lars Brising med stöd av Sten Luthander en grupp under Erik Bratts ledning att skapa de här produkterna. 
*Hermann Behrbohm
*Einar Bergström
*Bertil Dillner
*Olof Ljungström (flygingenjör)
*Frid Wänström
I artiklarna om flygplanen Saab 29 Tunnan, Saab 32 Lansen, Saab 35 Draken och Saab 37 Viggen behandlas i stort sett inte alls skapandet av produkterna och vilka rötter i Tyskland projekten har haft är annat än relaterat till genom länkar på slutet. Artiklarna handlar bara om de färdiga produkterna och dess användning (vilket kan vara rätt). Man kan beskriva utvecklingsarbete som en serie statliga utredningar, men produkterna hade unika tekniska utvecklingssteg som relaterade sig till Bratts grupp. 
De här artiklarna om Saab 29 Tunnan, Saab 32 Lansen, Saab 35 Draken och Saab 37 Viggen är väldigt hårt bevakade så det går ungefär att peta in Wikipedialänkarna men knappast skriva om utvecklingsarbetet. Bratts kontor var nationellt känt och eftersom det var militära hemligheter var Bratt den ende som man initialt visade upp. Det har skrivits om några av dem efter därför de gått vidare såsom Bertil Dillner. Då det begav sig, var det väl lite man talade lågt om, att man hittat tyska projekt man kunde fortsätta på? Men bakgrunden och skapandearbetet är intressant läsning. Men utan Bratts grupps insatser hade det inte blivit något.  
Dvs den här artikeln om Lippisch P.13a är om något av mycket större betydelse än de flesta har klart för sig. 
Kanske skall vi vara ganska nöjda i alla fall med det som det är? 
--Zzalpha (diskussion) 6 juni 2022 kl. 22.50 (CEST)
replies: text: Hej Zzalpha och tack för ”Historie-lektionen”😊 När jag läser det du skriver här ovan känns det nästan som stoff till en egen artikel i stil med ”Jaktplansutvecklingen efter andra världskriget” el.dyl. Denna artikel skulle man sedan kunna hänvisa till som bakgrundsläsning i de andra, mer modell-orienterade artiklarna? En slags ”släktforskningsartikel” som ger lite mer bredd (liknande mönster) och djup (föregångare, inkl. Lippisch, Me262 osv., samt efterföljare), än vad som passar in i artiklarna för resp. produkt/ modell? Gunboz (diskussion) 7 juni 2022 kl. 07.29 (CEST)
replies: text: :Ja det kan vara en bra arbetsmodell att hålla ihop massor av olika artiklar runt en röd tröd och sätta dem i sammanhang. Problemet är att det tar tid och jag saknar auktoritet inom Wikipedia nog att försvara en artikel mot snabb-borttagning. Det är inte kul att lägga ner en massa timmar på en artikel som bara försvinner. Jag skrev en på häromveckan på danska Wikipedia efter en kommentar som din och det bara försvann. Jag vet inte om mana kan förbereda en sådan genom att få den förankrad i förhand. Jag har aldrig fattat hur policybeslut om ämnesområden sköts inom Wikipedia? Så frågan är kan du försvara en sådan artikel och tvätta språket om jag skriver den?--Zzalpha (diskussion) 7 juni 2022 kl. 16.24 (CEST)
thread_title:  Länkarna mellan artiklar i flygplansutvecklingen