Diskussion:Högerextremism/Arkiv 2015

message: Caspiax la till ett tveksamt påstående om att konservatism är högerextremism och skrev sedan en lång referens som i samma ref-tagg inkluderade fem olika böcker utan sidhänvisning. I ref-taggen la han också en lång text, längre än avsnittet som den hänvisar till, som kan vara ett citat ur någon av böckerna eller hans egna tankar. Det framgår inte. Det tycker jag inte är riktigt koscher så jag strök den delen. MÖRKERMAN 25 juli 2015 kl. 13.14 (CEST)
replies: text: Önskar du sidhävisningar anser jag att du mallar för det, men radera inte en lång rad information och källor utan sakargument. Personliga point of views är inte intressant i sammanhanget. Det som är relevant är vad källor säger. GE  chansen att kommentera. Det har dessutom gått snart två år sedan tilläggen. Skulle dessa varit felaktiga och kontroversiella hade det påpekats tidigare och livlig debatt förts. dnm (d | b) 25 juli 2015 kl. 22.00 (CEST)
replies: text: :: DET GÅR INTE ATT KOLLA KÄLLORNA UTAN ATT LÄSA FEM VOLYMER TEXT. Det är inte en källhänvisning, det är en litteraturlista. MÖRKERMAN 25 juli 2015 kl. 22.04 (CEST)
replies: text: ::: Du behöver inte skrika. Det är svårare att läsa versaler. Det är inte OK att radera hela stycken bara för att sidhänvisningar saknas (då detta görs i den extremt överväldigande majoriteten av uppslagsverket), om du däremot anser att något är felaktigt kan du ju begära sidhänvisningar. dnm (d | b) 25 juli 2015 kl. 22.12 (CEST)
replies: text: :::: Jag gjorde om det till en litteraturlista istället, för det är vad det är. Men det återställde du. Jag försöker igen med att göra om referensen till något mer hanterligt. MÖRKERMAN 25 juli 2015 kl. 22.28 (CEST)
replies: text: ::::: Klart jag återställde det. Du tog bort till vilket avsnitt källorna hänvisar. Du raderar därtill massvis med information bara för att du ogillar det. Detta är vandalism. Att du tar till IP-nummer igen, är en tråkig utveckling. dnm (d | b) 25 juli 2015 kl. 22.30 (CEST)
replies: text: :::::: Nämen! Ett brott mot WP:ET, i det att du lär förutsätta att jag arbetar enligt WP:GT. Gör en koll på WP:BIK om du vill, det skiter jag i eftersom jag kommer att bli friad. MÖRKERMAN 25 juli 2015 kl. 22.40 (CEST)
replies: text: ::::::: Invänta nu att du får svar från Caspiax. Källor finns. dnm (d | b) 25 juli 2015 kl. 22.42 (CEST)

text: (red konfl)Källor som inte rimligen kan kontrolleras är inga källor. Är det möjligt att med enkelt detektivarbete ta reda på vad som avses bör de korrigeras. Kan man inte det är det emm helt OK att radera dem. I det här fallet tycks böckerna gå att identifiera, men det finns ingen sidhänvisning. Då kan man en kortare tid låta dem ha mallen . Oavsett vilket så är det inte OK att redigeringskriga.

text: andejons (diskussion) 25 juli 2015 kl. 23.10 (CEST)
replies: text: : Jag instämmer med Andejons. Invänta svar från Caspiax, som dnm säger. Det är en aktiv användare, så svar dröjer nog inte länge. Men kontroversiella uppgifter bör i slutändan raderas om sidor och fotnoter inte anges, eftersom de i praktiken blir nära nog okontrollerbara. Utopiantos (diskussion) 26 juli 2015 kl. 03.26 (CEST)
replies: text: ::I vanliga fall skulle jag hålla mef, men när det gäller en så kontroversiell artikel som högerextremism så tycker jag att stycket kan vara borttaget tills  har infört verifierbara källhänvisningar. /ℇsquilo 26 juli 2015 kl. 07.46 (CEST)
replies: text: ::: Hela artikeln behöver skrivas om (se nedan under nästa rubrik). Tostarpadius (diskussion) 26 juli 2015 kl. 12.08 (CEST)
thread_title:  {{Anv|Caspiax}} ändringar 

message: Detta är snarare en essä än en encyklopedisk text. Tostarpadius (diskussion) 25 juli 2015 kl. 22.58 (CEST)
replies: text: Ja. Man bör definiera kort vad begreppet betyder idag tidigt i artiklar, och kanske flytta alternativa definitioner till slutet när de är långa. Det är min åsikt nu två år senare.

text: Det min text handlade om, och som kommer från kurslitteratur i statsvetenskap, är en betydelseförändring som har skett när det gäller begreppet höger (ungefär på samma sätt som att "apokalyps", som betyder "uppenbarelse", har kommit att betyda "undergång/domedag" eftersom den mest berömda apokalypsen är Bibelns sista bok, Johannes uppenbarelse om just en undergång). Eftersom vänsterextremism är ett ganska korrekt begrepp har det blivit praktiskt att säga högerextremism om motsatsen.

text: Det som extremismen handlar om är värderingar som ligger utanför vad som flertalet anser vara förenligt med politisk demokrati, och sedan kan man lägga till "höger-" eller "vänster" och kanske även "grön" före ordet extremism. Det är den korta definitionen som bör slås fast tidigt i artikeln. Sedan kan man tänka sig att förklara mera i slutet av artikeln vad "höger" betydde förr och vad det betyder nu. Vad det står för nu är liberalism, de gamla konservativa partierna har iklätt sig liberalismens kläder och gamla tiders ärkekonservatism existerar knappt längre som en levande ideologi i modern politik. (Däremot i religion, uppslagsordet "Ultrakonservatism" ger exempel på detta). Liberaler, d.v.s. högern, brukar gilla att varor, tjänster, arbetskraft, pengar strömmar fritt över gränserna i en global, fri marknad. Då blir det konstigt om människor som kallas "högerextrema" snarast vill motsatsen: skydda landet genom tullar, stängda gränser, samt bevara det som de anser vara nationellt (vilket Västvärldens högerpartier ville för längesedan, innan de blev liberala partier) – och att de kan tänka sig ta till våld som medel för att nå sina mål. Högerextremister är alltså i själva verket främst ultranationalistiska, men inte särskilt ultrahöger. Och inte ultrakonservativa rakt igenom heller, eftersom de aldrig hörs värna om skråväsendet, ståndsriksdagen och adelns och Svenska kyrkans makt. Om ultranationalism har någon skrivit i Wikipedias artikel om nationalism, och jag tycker att högerextremism och ultranationalism har många gemensamma nämnare.  --Caspiax (diskussion) 28 juli 2015 kl. 08.26 (CEST)
replies: text: :Begreppet och sidan bör rimligtvis ta utgångspunkt i den höger–vänster-skalan varifrån dess ursprung kommer. Skalan i sig själv har vissa förutsättningar som begränsar tolkningen av högerextremism. Anledningen till likheterna mellan "Ultranationalister" och "Högerextremister" är på grund av att de tar utgångspunkt i olika perspektiv. I en sådan kontroversiell artikel är det viktigt att minimera tolkningsgrunden genom att vara saklig och fokusera på neutralitet genom politisk teori. --bolloq (diskussion) 29 november 2015 kl. 15.26 (CET)
replies: text: :: därför ska vi utgå ifrån forskning och hur de definierar det hela. Ultranationalism faller in under begreppet högerextremister inom forskningen i generell mening och det är den vi ska spegla. dnm (d | b) 30 november 2015 kl. 01.06 (CET)
replies: text: ::: Precis. Därför bör artikeln börja med att redogöra för den höger-vänster skala som står till grund för hur begreppet har uppstått. Man måste ju förklara för läsaren varför det överhuvudtaget heter högerextremism. Sedan kan den ta för sig allt vad som finns av underkategorier. Så som artikeln ser ut i dag hänger den ju inte ihop för fem öre. Det finns varken röd tråd, verifierbara källor eller någon tydlig disposition. Tittar man istället på engelska wikisidan framstår det tydligt och klart att detta är något utanför normen baserat på höger-vänster skalan.  --bolloq (diskussion) 30 november 2015 kl. 02.06 (CET)
replies: text: ::::Är det inte så att högerextremism inte har så mycket att göra med den traditionella höger-vänsterskalan, där höger står som motsats mot vänsterns idéer om planekonomi/socialism? När det gäller högerextremism står höger istället som motsats till vänsterns idéer om jämlikhet/antirasism/feminism. Jag lade in en stycke om att en högerextrem gruppering mycket väl kan ha traditionella vänstervärderingar. AlphaZeta (diskussion) 30 november 2015 kl. 07.49 (CET)
replies: text: :::::Höger-vänsterskalan kommer från franska revolutionen. Förespråkare för fri marknad var vänster, försvarare av den gamla regimen höger, se :en:Political spectrum
replies: text: ::::::Originally, the defining point on the ideological spectrum was the ancien régime ("old order"). "The Right" thus implied support for aristocratic or royal interests, and the church, while "The Left" implied support for republicanism, secularism, and civil liberties. Because the political franchise at the start of the revolution was relatively narrow, the original "Left" represented mainly the interests of the bourgeoisie, the rising capitalist class (with notable exceptions such as the proto-communist Gracchus Babeuf). Support for laissez-faire capitalism and free markets were expressed by politicians sitting on the left, because these represented policies favorable to capitalists rather than to the aristocracy; but outside of parliamentary politics, these views are often characterized as being on the Right.

text: :::::Dagens högerextremism har en hel del likheter med den tidens ytterkantshöger i idéer om hierarki och auktoritet, mystik m.m. I Danmark och Norge kallas de högerliberala partierna Venstre. Edaen (diskussion) 30 november 2015 kl. 08.37 (CET)
replies: text: :::::: Som användare . En liten utveckling är att den extrema högern benämns utifrån deras primära konfliktdimensioner, dessa är i regel sociokulturella och har med religion, auktoritet, kultur, identitet, familjepolitik med mera att göra. Den socioekonomiska politiken dessa partier bedriver är en sekundärfråga (och kan byta fot mycket lätt (helt omvänt ibland) utan någon konsekvens inom partiapparaten) men kan användas som svepskäl för att klämma ni sin kulturalistiska politik även inom den ekonomiskpolitiska diskussionen (se exempelvis välfärdschauvinism). dnm (d | b) 1 december 2015 kl. 13.36 (CET)
Det nya stora stycket som kom in i ingressen nu saknar slutet på källans definition: ", although subscribers to left-wing views sometimes use the term very liberally to describe any group on the right of the political spectrum whom they disagree with."//Romulus74 (diskussion) 3 december 2015 kl. 15.29 (CET)

text: Nej, den föll inte bort, . Det du citerar definierar inte högerextremism som begrepp och därför tog jag inte med det när jag skulle definiera vad högerextremism innebär, därför hade jag inte ens en tanke på att det är relevant i sammanhanget för att förklara vad högerextremism är. Anser du att citatet definierar högerextremism som begrepp och att det är relevant för definitionen av högerextremism? dnm (d | b) 3 december 2015 kl. 15.37 (CET)
replies: text: :@Dnm: Kan du ange sidnummer till bok-referenserna? AlphaZeta (diskussion) 3 december 2015 kl. 15.50 (CET)
replies: text: ::Den ovan hittade jag på 694. Jag tycker fortfarande det är ruskig cherry picking att bryta halvvägs... Och det är som vanligt helmärkligt med ingresser som inte återfinns i innehållet...  //Romulus74 (diskussion) 3 december 2015 kl. 15.56 (CET)
replies: text: :::  Finns det något i det som står som du ifrågasätter då du vill ha sidhänvisningar? dnm (d | b) 3 december 2015 kl. 16.03 (CET)
replies: text: ::::Sidhänvisningar ska alltid anges, då läsaren ska kunna kontrollera påståendets riktighet och inte behöva leta igenom en hel bok. Det är vedertagen akademisk sed. Disembodied Soul (diskussion) 3 december 2015 kl. 16.19 (CET)
replies: text: ::::: Jag håller med men Wikipedia har inget sådant krav. Men att som AlphaZeta bara rakt upp och ner ställa krav mot mig i tid och otid på att redovisa sidhänvisningar utan anledning/på slentrian - när han själv inte alltid redovisar sådana - gör att detta ser illa ut, enligt mig. Ifall ifrågasättandet gällt en kritisk uppgift hade jag förstått det, men annars inte. "God akademisk sed" kan inte bara gälla mina redigeringar, dessutom varierar detta mellan institutioner och på senare år har kravet om sidhänvisningar tagits bort utom vid hänvisning till citat (och citerar jag något är jag noga med sidhänvisningar) vid den institution jag verkar. Sammanfattar jag poänger i böcker anger jag inte sidhänvisningar eftersom det kan röra sig om hundratals sidor, vid citat och kritiska uppgifter brukar jag ange sidhänvisningar. dnm (d | b) 3 december 2015 kl. 16.32 (CET)
replies: text: ::::::Jag vill verkligen inte hålla på med persondebatter på denna sida. Men eftersom du anklagar mig för att lägga in bokreferenser som källor utan sidnummer medan jag kräver det av andra, så måste jag i alla fall svara på detta. Mig veterligen gör jag inte det eftersom jag anser det helt fel. Om jag förmodan har missat någonstans så säg gärna till så jag fixar jag det. Exakta källangivelser är mycket nödvändiga, och då speciellt i artiklar om politik och andra kontroversiella områden. AlphaZeta (diskussion) 3 december 2015 kl. 17.30 (CET)
replies: text: ::::::: Jag gjorde några nedslag och såg att det var så att det inte alltid angavs, men eftersom jag inte följer dina redigeringar kommer jag mest troligt aldrig att påpeka dylika missar. Jag ställer inte sidhänvisningskrav på andra förutom vid tveksamma uppgifter och jag tycker att det är en dygd om andra tillämpar samma metod, istället för att punktmarkera vissa användares redigeringar med dylika krav. Det blir en bättre arbetsmiljö då. dnm (d | b) 3 december 2015 kl. 17.35 (CET)

text: :::  Trams. Klart det inte är cherry picking. Om jag ska definiera vad högerextremism är så gör jag inte detta genom att skriva hur vissa grupper ibland använder begreppet. Det är inte en definition av begreppet. Att slå ner på en sådan sak och komma med anklagelser är däremot konfliktsökande. Sluta med det. dnm (d | b) 3 december 2015 kl. 16.06 (CET)
replies: text: ::::Om du tycker det är trams att ingressen ska återspegla artikeltexten så finns det bättre ställen att ta upp det på – och då gärna utan personangreppen.//Romulus74 (diskussion) 3 december 2015 kl. 16.24 (CET)
replies: text: ::::: Jag tycker det är trams att du kallar det jag gjorde för cherry picking. Det var ett osakligt påhopp som jag betraktar som ett personangrepp. Jag definierade högerextremism som begrepp, inte hur några eventuellt använt/använder begreppet, vilket du också tydligt kan se. Du behöver inte komma med antydningar och anklagelser. dnm (d | b) 3 december 2015 kl. 16.35 (CET)
replies: text: :::::::Jag vidhåller att ingresser ska spegla innehållet, att vi inte ska plocka favoriter ur källor, och noterar de fortsatta personangreppen. //Romulus74 (diskussion) 3 december 2015 kl. 17.17 (CET)

text: ::::::Låt inte denna debatt urarta i redundanta tillmälen och recensioner av andra användare. Fokusera på sakfrågan. Disembodied Soul (diskussion) 3 december 2015 kl. 16.42 (CET)
replies: text: ::::::: Riktar du denna kommentar till Romulus74 och mig? dnm (d | b) 3 december 2015 kl. 17.01 (CET)
replies: text: ::::::::Ja, att till exempel kalla andra användares inlägg för "trams" leder sällan till något gott. Även om man nu anser det, finns det andra, mera konstruktiva sätt att bemöta inlägg. Disembodied Soul (diskussion) 3 december 2015 kl. 17.08 (CET)
replies: text: ::::::::: Bra. Då vet jag att du avsåg båda. dnm (d | b) 3 december 2015 kl. 17.24 (CET)
Det lades till en källa enligt vilken termen användes 1819 eller tidigare. En förekomst 1819, som kanske, kanske inte är den OED hänvisar till:

text: Chambre des députés[...]Nous voyons à l'extrême droite les partisans des priviléges, les colonnes de l'oligarchie, les ennemis des élections libres et des armées plébéiennes, les amis du sacerdoce et de l'intolérance, qu'ils réclament dans tous leurs écrits et tous leurs discours, les hommes enfin qui ont exercé le pouvoir à Toulouse et dans tout le midi en 1815. Leur nobre est diminué; leur force ne l'est pas. Grâce au ministère, l'administration est encore presque en totalité dans leurs mains. Ils crient aux destitutions, quand il n'y en a pas, pour faire oublier les destitutions qui devraient avoir lieu; ils se représent comme opprimés pour contenir l'autorité qui leur a servi, qui, grâce au ministère, je le répète, leur servira encore à être oppresseurs.Deputeradekammaren[...]På den yttersta högerkanten ser vi slutligen de män, de priviligierades supportrar, oligarkins stöttepelare, de fria valens och folkförsvarets fiender, prästernas och intoleransens vänner, som de stödjer i alla sina skrifter och i alla sina tal, de som utövade makten i Toulouse och i hela Sydfrankrike 1815. Deras antal har minskat; deras styrka har det inte. Tack vare ministären är förvaltningen fortfarande nästan helt i deras händer. De gapar mot avsättningar, när det inte sker några, för att man skall glömma de avsättningar som borde äga rum; de framställer sig som förtryckta för att behålla den makt som har tjänat dem, som, tack vare ministären, jag repeterar, ännu kommer att tjäna dem att vara förtryckare.La renommée
Med risk för att jag visar mina bristfälliga franskkunskaper. Edaen (diskussion) 3 december 2015 kl. 18.36 (CET)
replies: text: :  Detta var ny kunskap för mig, att begreppet förekommit så tidigt alltså. Det kan vara så att jag missförstått källan. Har du tittat i källan jag lade in? dnm (d | b) 3 december 2015 kl. 20.57 (CET)
replies: text: ::Det krävdes inloggning för att läsa artikeln. Edaen (diskussion) 3 december 2015 kl. 21.05 (CET)
replies: text: :::  Ah, tänkte inte på det. Detta är det i alla fall "[Originally after French l'extrême droite (1819 or earlier in political context): compare right adj. 15, right n. 16c. See alsocentre n.1 15.]" dnm (d | b) 3 december 2015 kl. 21.08 (CET)
thread_title:  Problematisk artikel  

message: Tog bort påståendet om att begreppet används pejorativt, eftersom det lär gälla en uppsjö andra benämningar på ståndpunkter och ideologier och det inte finns någon vits med att påpeka det just i den här artikeln. Personligen undrar jag om det överhuvudtaget finns beteckningar som aldrig kan användas pejorativt i något sammanhang. Genomlysning (diskussion) 3 december 2015 kl. 14.50 (CET)
replies: text: Instämmer. Alla begrepp kan användas pejorativt. Det innebär dock inte att alla begrepp är pejorativa. Exempelvis är begreppet "högerextremism" deskriptivt, en beskrivning av en position på en politisk skala. Att någon sedan kallar en person som inte är högerextrem för högerextremist är en helt annan fråga, men sedan finns det begrepp som är pejorativ. dnm (d | b) 3 december 2015 kl. 15.13 (CET)
replies: text: :Ett liknande tillägg finns i artikeln om vänsterextremism. Ja, att epitet används pejorativt är jättevanligt när det gäller ståndpunkter och ideologier, det är ingen bra ursäkt för att inte nämna att det kan användas så. I synnerhet inte när det, som i fallet med vänsterextremism och högerextremism, är vanligare att begreppen används pejorativt än att de används per definition. //Romulus74 (diskussion) 3 december 2015 kl. 16.08 (CET)
replies: text: ::Jag instämmer också, men tycker också att det bör framgå på något sätt att det liksom med andra extremismer väl aldrig är en egenbenämning.Klementin (diskussion) 3 december 2015 kl. 16.16 (CET)
replies: text: :::Yes. Och det är nog just det som är s.a.s. encyklopediskt intressant i första hand, att högerextremism/-ist m.m. i regel inte är egenbenämningar. Det pejorativa är sedan bara en av användningarna. Det är i så fall i det sammanhanget jag tycker det är relevant att ta upp det. Vänsterextremism, fascism och nazism är väl beteckningar med jämförbar användning. Kan tänka mig att kommunism och feminism inte sällan används nedsättande på motsvarande sätt. Genomlysning (diskussion) 4 december 2015 kl. 23.02 (CET)

text: :::Nu har jag försökt mig på en formulering i inledningen angående ismen som icke-egenbenämning, men jag är osäker på hur man kan fortsätta stycket och lyfta fram den pejorativa användningen. Genomlysning (diskussion) 5 december 2015 kl. 10.29 (CET)

text: Jag tycker däremot inte om formuleringar som beskriver och resonerar med läsaren av artikeln liknande "I det följande diskuteras dock endast högerextremism i västvärlden." som nu infördes. Det kanske bara är jag men går det att undvika eller formulera annorlunda? /Hangsna (diskussion) 5 december 2015 kl. 10.24 (CET)
replies: text: :Formuleringen fanns redan i artikeln (nere i Använding av begreppet/Sverige?), jag flyttade bara upp den. :) "Den här artikeln behandlar dock högerextremism i västvärlden"? Genomlysning (diskussion) 5 december 2015 kl. 10.29 (CET)
replies: text: ::Aha, miss av mig! Är det inte bättre att ta bort meningen och malla med , alternativt åtgärda det eller flytta till "Högerextremism i västvärlden" eller liknande. /Hangsna (diskussion) 5 december 2015 kl. 10.32 (CET)
replies: text: :::Ingen miss alls, stycket var ju minst sagt undangömt! Jag gjorde så nu att jag strök meningen och inledde artikeln med "Högerextremism i västvärlden". Genomlysning (diskussion) 5 december 2015 kl. 12.31 (CET)
replies: text: ::::  Jag tror Agge2 lade till diskuteras-formuleringen. Den är dock borttagen, vilket är bra.

text: ::::  Jag hoppas det är ok, men jag tog bort "i västvärlden". Att vi just nu bara redogör för i prinicp Europa framgår i artikeln, men samma drag förekommer på andra kontinenter utanför västvärlden hos den extrema högern: auktoritarism, antikommunism, och nativism, ett motstånd mot jämlikhet/jämställdhet och försvar av traditionella institutioner, normer och värderingar. dnm (d | b) 5 december 2015 kl. 12.36 (CET)
replies: text: :::::Har såklart inget emot din redigering. :) Men det är av samma anledningar som i alla fall jag skulle vilja att man i artikeln antingen påpekade att det är västerländsk högerextremism som behandlas eller att högerextremism förekommer utanför väst (det senare är kanske att föredra då?). Genomlysning (diskussion) 7 december 2015 kl. 11.16 (CET)
replies: text: :::::: Jag tror det bästa är att redogöra för flera olika forskningar om detta. Exempelvis är hindunationalisterna i Indien högerextremister och dessa borde man kunna beskriva på ett bra sätt (de avviker inte från grunderna i vad som är den extrema högerns tema). Det kommer dock säkert finnas avvikelser och då får vi förtydliga dessa. Vi har nu satt en del av Europa i perspektiv. Jag har tänkt ta upp fler partier som tas upp inom forskningen. Cas Mudde har sammanställt listor som uppfyller "idealtyperna" forskare skapat. Detta kan vara en bra utgångspunkt. Det är dock återigen Europa i belysning (inte ens USA finns med), men för USA:s del finns också bra och tillgänglig forskning. dnm (d | b) 7 december 2015 kl. 18.05 (CET)
replies: text: ::::::: Yes, jag tänkte mest på att det kunde stå någon kortare upplysning till dess att artikeln utökas (men går med på att det kan vara överflödigt). Genomlysning (diskussion) 9 december 2015 kl. 10.04 (CET)
thread_title:  Ang. pejorativt bruk 

message: Artikeln är helvirrig. Nu står detta i artikeln:
*Högerextremism syftar på högerståndpunkter och värderingar som ligger långt till höger
*Högerextremism har dock lite att göra med denna (vanliga) högern
*det finns inslag av vänsterretorik hos vissa grupper som klassas som högerextremistiska
*I vissa bredare sammanhang inkluderas alla som har en negativ inställning till invandring av människor från andra kulturer
*I Sverige brukar termen högerextremism förväxlas med [...] främlingsfientlighet. 
Plus en massa andra påståenden som verkar motsäga varandra helt. Är det så att det finns två eller flera olika definitioner av högerextremism? I så fall borde det framgå av artikeln. AlphaZeta (diskussion) 3 december 2015 kl. 20.27 (CET)
replies: text: Ja det finns flera definitioner, men som alla tangerar varandra. Forskarna försöker konstruera idealtyper för att kunna kategorisera. Det finns en forskare (och säkert fler) som försökt utröna minsta gemensamma nämnare och det är statsvetaren Cas Mudde, och han har vunnit erkännande för denna ansträngning.

text: Punkt 2 och 3 som du tar upp är ingen definitionsskillnad.

text: Punkt 4 kan jag inte se som en definition.

text: Punkt 5 är heller ingen definitionsfråga, utan där påpekas att begreppen förväxlas. dnm (d | b) 3 december 2015 kl. 20.54 (CET)
replies: text: :Det är stor definitionsskillnad på att skriva "Högerextremism syftar på högerståndpunkter och värderingar som ligger långt till höger på det ideologiska spektrumet." (och länka till Höger–vänster-skalan). Och senare i artikeln säga "Högerextremism har dock lite att göra med denna (vanliga) högern. ".Antingen är det höger på traditionella spektrumet eller också är det inte så. Om båda tolkningarna förekommer så bör man ange det. Eftersom jag inte förstår artikeln så betyder det att det finns många andra som inte förstår den. AlphaZeta (diskussion) 3 december 2015 kl. 21.44 (CET)

text: : Är det så att du har blandat ihop "högerextremism" med det engelska begreppet "far right" som har många fler betydelse och mycket väl kan användas på den traditionella höger-vänsterskalan? AlphaZeta (diskussion) 3 december 2015 kl. 22.01 (CET)
replies: text: :: Det finns ingen motsättning i det. Att extremhögern ligger extremt åt höger motsägs inte av att extremhögern har lite att göra med den vanliga högern. Det är snarare en bekräftelse på att extremhöger och höger inte är samma. Den extrema högern är ju betydligt längre högerut än den vanliga högern som i stora delar har mer gemensamt med socialdemokratin än extremhögern sett i synen på samhället med mera, exempelvis. Så jag förstår verkligen inte din invändning eller påståendet om att det är en definitionsskillnad/motsättning. Och högerextremism går att använda på höger-vänster-skalan. dnm (d | b) 4 december 2015 kl. 01.25 (CET)
thread_title:  Finns det flera olika definitioner av högerextremism? 

message: Jag rullade tillbaka agge2s redigeringar eftersom de förminskade artikelsubjektet så det såg ut som om det diskuterade hinduisk nationalism. Adville (diskussion) 5 december 2015 kl. 02.06 (CET)
thread_title:  5/12-15