Diskussion:Kromoxidgrönt

message: Det är knepigt att hålla isär de gröna pigmenten. Min källa Hansen & Jensen 1991 skriver att Pannetriers hemliga framställning 1838 gav kromoxidhydratgrönt  Cr2O(OH)4 . Även Nordisk familjebok 1924 anger att Pannetriers gröna var kromoxidhydratgrönt (se artikeln Smaragdgrönt). Finns det någon källa för uppgiften om Pannetriers framställning av kromoxidgrönt? Annars föreslår jag att vi tar bort den uppgiften. --Chandra Varena (diskussion) 6 januari 2016 kl. 22.41 (CET)
replies: text: Jag kollade den engelska wp-artikel som den svenska anger som utgångspunkt. Där står att Pannetier och Binet framställde the transparent hydrated form of Cr2O3 in 1838 via a secret process.... Alltså, om jag minns min skolkemi rätt, det pigment som kallas kromoxidhydratgrönt. Jag tror alltså att det som finns i denna svenska artikel har hamnat på fel ställe. , du som vad jag förstår lade in detta i artikeln från början, jättebra om du kollar upp det en gång till. Hälsningar --Chandra Varena (diskussion) 27 januari 2016 kl. 20.24 (CET)
replies: text: :Jag har tills vidare gjort en annan artikel om pigmentet kromoxidgrönt.--Chandra Varena (diskussion) 27 januari 2016 kl. 20.44 (CET)
replies: text: ::Ja, det är översatt direkt från den engelskspråkiga artikeln: It is used in paints, inks, and glasses. It is the colourant in "chrome green" and "institutional green". /ℇsquilo 25 mars 2016 kl. 09.01 (CET)
replies: text: ::: Jag är ganska säker på att även den engelska källan har rört ihop dikromtrioxid och kromoxidhydrat.  och , ni som kan mera kemi än jag, snälla titta på detta! --Chandra Varena (diskussion) 25 mars 2016 kl. 09.26 (CET)
replies: text: ::::Oj, vid snabb googling hittar man olika uppgifter om detta. Jag kan inte detta riktigt, men en källa till förvirring kan vara att kromoxidhydrat i olika texter används som namn för dels Cr2O(OH)4, dels Cr2O3 • 2H2O, och att termen hydratisering används både för reaktioner där vatten reagerar med andra ämnen och bildar nya föreningar ( Cr2O(OH)4 ), och för då det bildas hydrater i en annan betydelse ( Cr2O3 • 2H2O ). /JohanahoJ (diskussion) 25 mars 2016 kl. 12.04 (CET)
replies: text: :::::Den här boken verkar inte så dum. Det verkar som om Cr2O3 redan varit känt ett antal år när Pannetier sedan framställde Cr2O3 • 2H2O. /JohanahoJ (diskussion) 25 mars 2016 kl. 12.39 (CET)
replies: text: :::::: En kanse användbar sida är  http://www.chemguide.co.uk/inorganic/complexions/aquaoh.html --Chandra Varena (diskussion) 25 mars 2016 kl. 13.29 (CET)
replies: text: ::::::: Nej den var nog en återvändsgränd....-Chandra Varena (diskussion) 25 mars 2016 kl. 14.25 (CET)
replies: text: :::::::: I många fall har det visat sig att kristallvatten inte finns i kristallstrukturer som vattenmolekyler, utan att ordningen på atomerna bäst kan beskrivas på ett annat sätt. Jag vet inte om det är fallet här, men det är möjligt att Cr2O3 • 2H2O och Cr2O(OH)4 syftar på exakt samma ämne, men att den senare formeln återspeglar ökad kunskap om strukturen. Det verkar i alla fall rimligt utifrån de ingående species syra-basegenskaper – oxidjonen O2− är en stark bas och skulle lätt kunna ta en vätejon från H2O vilket ger två hydroxidjoner OH−. Vattenfritt Cr2O3 är hursomhelst något annat. //Essin (diskussion) 25 mars 2016 kl. 14.39 (CET)
replies: text: ::::::::::Ok! Då är det väl så att vattenfritt Cr2O3 är samma som Pigment Green 17, medan Pigment Green 18 ("viridian" på engelska) är en hydratiserad form som både refereras till som Cr2O3 • 2H2O och Cr2O(OH)4, vilket kan förklaras av det  skriver ovan. /JohanahoJ (diskussion)
Pigmentförteckningen som du har hittat, JohanahoJ, är en guldgruva! Och det är roligt att med er hjälp skaka liv i mina slumrande kemikunskaper. Då är frågan - behövs det alls en artikel om dikromtrioxid eller ska vi göra den till till omdirigeringssida till kromoxidgrönt (och flytta dit den info som håller)? Det beror kanske på om det bör finnas en kemi-ingång och en pigmentingång - men alla kemiska föreningar kan väl inte ha egna sidor? "Boxen" måste i varje fall justeras, där står det att pigmentet kallas kromgrönt och det gör det inte på svenska. --Chandra Varena (diskussion) 25 mars 2016 kl. 15.26 (CET)

text: :Det bör räcka med en artikel om kromoxidgrönt / dikromtrioxid / PG17, eftersom det är samma ämne. Motsvarande bör den hydratiserade formen Cr2O3 • 2H2O / Cr2O(OH)4 / PG18 ha en artikel, tycker jag./JohanahoJ (diskussion) 25 mars 2016 kl. 15.40 (CET)
replies: text: :: Håller med! Och för PG18 finns redan en sida att utgå ifrån Smaragdgrönt (pigment). Jag tar gärna tag i detta inom de närmaste dagarna. --Chandra Varena (diskussion) 25 mars 2016 kl. 16.06 (CET)
replies: text: :::Ja, jag upptäckte precis smaragdgröntartikeln. Jättebra! /JohanahoJ (diskussion) 25 mars 2016 kl. 16.16 (CET)
thread_title: Språkförbistring

message: Nu har jag bearbetat sidan skapligt och försökt flytta den till Kromoxidgrönt men det har jag inte befogenhet att göra. Kan du  fixa detta? Smaragdgröntsidan bearbetar jag en annan dag.--Chandra Varena (diskussion) 26 mars 2016 kl. 08.55 (CET)
replies: text: Och så upptäcker jag att jag har gjort fel vad gäller länken till engelska wp. Hur gör man? Artikeln där heter Chromium(III) oxide --Chandra Varena (diskussion) 26 mars 2016 kl. 09.06 (CET)
replies: text: :Så, då är artikeln flyttad. Vad gäller enwp-länken antar jag att du avser -mallen. Där ska man helst ha en så kallad permanentlänk, en länk till just den version av den engelska artikeln som informationen är hämtad från. En sådan länkadress får man om man på den engelska artikel-sidan trycker på "Permanent link" i vänstermenyn (under "Tools") och kopierar adressen från webbläsarfönstret. Den adressen klistrar man sedan in i -mallen efter "url=". /JohanahoJ (diskussion) 26 mars 2016 kl. 09.32 (CET)
replies: text: ::Och varför har artikeln flyttats? Alla andra språkversioner använder det kemiska namnet, antingen krom(III)oxid eller dikromtrioxid. /ℇsquilo 26 mars 2016 kl. 15.10 (CET)
replies: text: :::Se diskussionen ovan för bakgrunden till att vi flyttade den.--Chandra Varena (diskussion) 26 mars 2016 kl. 16.55 (CET)
replies: text: ::::Jag var delaktig i den diskussionen som du kan se, men jag kan inte hitta något skäl för flytt. /ℇsquilo 26 mars 2016 kl. 18.42 (CET)
replies: text: ::::: De allra flesta andra pigment i :Kategori:Färgämnen och pigment finns där under sina trivialnamn (Berlinerblått, Blyvitt, Neapelgult etc.) och inte under sina kemiska namn. Jag tycker att det skulle bryta den logiken om ett vanligt förekommande pigment med ett inarbetat namn inte fanns under det namnet. Jag tycker också att det skulle vara olämpligt att döpa om alla sidorna till kemiska namn (Ferriferrocynanid, Basiskt bly(II)karbonat, Blyantimonat)eftersom de inarbetade trivialnamnen ligger närmare POMMF. Däremot är det väl bra om man har omdirigeringssidor från de kemiska namnen, så länge de är skapligt hanterliga  (se Pigment Yellow 154 för ett totalt ohanterligt kemiskt namn). --Chandra Varena (diskussion) 26 mars 2016 kl. 20.46 (CET)
thread_title:  Sidflytt