Diskussion:Skötbåt

message: Vad kan det här vara för en båttyp? Ska vi ha ett dialektlexikon? svenboatbuilder 17 december 2009 kl. 13.21 (CET)
replies: text: Den är en av de vanligaste allmogebåtarna i Åbolands skärgård, enligt min subjektiva uppfattning. Google ger 12000 träffar och de första dussinen verkar vara relevanta (och sällan dubletter). Finland är överrepresenterat, men svenska båtar från olika orter finns med och verkar representera en tradition på flera håll också där. --LPfi 17 december 2009 kl. 20.58 (CET)
replies: text: : Googla är inget som klargör någonting, Googla fixar jag och säkert alla andra också. Jag sitter inte här och samlar fakta från google, det kan gemene man göra själv. Här gäller det att klargöra vad det är för Båttyp. Det finns literatur som redogör för det här också. All båtar har lokalbefolkningens eller ofta sämre, lekmäns namn efter användningsområde utan att det kan härledas till någon båttyp. Jag tycker mig känna igen diskussionen från storbåt. Frågan lyder ovan: Vad kan det här vara för en båttyp? Som svar skriver någon som vet någonting angående båtar och båttyper. Jag vet vad det är, jag besitter litteratur i ämnet. Om den eller de som skriver och läser dessa artiklar vet hur det förhåller sig det tvivlar jag på. Vänligen svenboatbuilder 17 december 2009 kl. 22.04 (CET)
replies: text: ::Vilken "båttyp" skötbåtar brukar vara säger jag inget om. Vilken båttyp är lotsbåtar? Skötbåtar har säkert typiskt viss typs skrov, om det är det du vill skriva om, men att dra in dialekter är onödigt. Och visst, också jag känner igen diskussionen om storbåt. Om du känner båtar och båttyper och har litteratur, så skriv! Om du inte känner till vissa båttyper, som förekommer vid alla större allmogebåtsträffar (i Finland), så är det inte för att båtarna inte existerar eller inte benämns så, utan för att också din sakkunskap har gränser. Google i sig är inte en bra källa, men ger en fingervisning om att ett fenomen är välkänt. Då det gäller ett gammalt fenomen som är känt också på Google så torde det inte vara svårt att hitta också väderhäftig litteratur. --LPfi 18 december 2009 kl. 21.39 (CET)

text: : Jag har har bra koll på de Skandinaviska båttyper som finns, samt dessa omkring kuster vid Östersjön. Har även träffat på finska båtar i jobbet. Titta på Nydamskeppet är det någon stor skillnad på den och en finsk eller en nordskandinavisk båt. Det finns spetsgattade båtar och båtar med akterspegel, dessa får man inte blanda ihop under samma båttyp. sedan finns det lite sidotyper som man kan som grundtyper för andra undertyper av båtar. Det går inte att skriva 200-300 troligen ännu fler små artiklar med tio till 40 ord i varje, jag tror inte att finns någon läsare som ens vill läsa tramset. Alla öar, vikar, kustremsor, insjöar har egna namn på sina båtar oftast efter sysslan de utförde. I nästa by har samma båt ett annat namn. Ska någon sitta och bena ut det, det är näst intill ett omöjligt. Klart man kunde gör en lista på alla båtar man kan finna ut, ungefär som det var med artikel båt tidigare. 
Lotsbåt, det kan vara viken båt som helst av lokal typ, ibland tog lotsarna båt från någon annan del av kusten. Det finns en lotsbåt som heter så i Litteraturen Kalmarsundslotsbåt Det är ingen skandinavisk båttyp, Engelsk.  Samma med storbåt, kan vara vilken båt som helst, med eller utan akterspegel. Det var den största båt i byn, från Skåne till Norrland. De flesta av våra båtar stammar från modell Nydam, Nydam i sin tur från stockbåt ytterligare något 1000 år tillbaka. Senare vikningabåtar, senare snipor, Norrlandsbåtar med flera. Där borta ska man börja tänka. Senare har man börjat bygga dessa snipor med akterspegel, då blev det en eka. Eka finns det olika modeller, blir lätt att man cyklar vilse. Sedan har det kommit flera modeller utifrån Europa som sedan har anpassats och ändrats med åren, där har vi nya grundmodeller till egna båttyper. Här finns så mycket som har blivit fel eller halvfel, framför allt med segling. Båttyper finns inte så många än, tack o lov. Det måste funka så har, på så vis blir det någonting att läsa, läsa och rulla ned sidan med text och bilder. Det här kan man inte fixa med att googla, det är endast bra litteratur som kan reda ut begreppen. Jag tittar på Ugglan, det är en bra källa som går att damma av.  
* Till exempel ekor skriver under man som en båttyp. Frånsett de som är en egen båttyp på Svenska, dialekttyper skriver man under en sida. 
*julle också, det finns jular både på Åland och västkusten samt militära. Admin julle håller på med det, alla under samma julle. 
*snipa lika så, de flest under en sida.
*Norrlandsbåtar en sida.
*Samt någon mer som varken är snipa eller eka.
Det finns några användare som har lite koll på vad som är förståndigt att göra med det hela.
Sedan kanske i framtiden om någon vill skriva ett stort stycke om en särskild båt är väll det ok, om det finns något att skriva.
svenboatbuilder 19 december 2009 kl. 02.43 (CET)

text: Det finns kanske några användare som har lite koll på vad som är förståndigt att göra, men att radera artiklar (vilket kanske är det du vill göra?) för att ett allmänt använt begrepp inte passar in i ens schema är inte förståndigt. Det finns andra aspekter än de båtbyggnadstekniska som är värda att beskriva.

text: Min sakkunskap inte tillräcklig för att jag utan extra studier skulle kunna avgöra hur man skall strukturera artiklarna (artikelrymden) om nordiska allmogebåtar. Jag ser alltså gärna att de med "lite koll" (gärna ordentlig koll) gör detta arbete, och koncentrerar mig hellre själv på andra uppgifter. Men det betyder inte att jag inte kan bedöma när arbetet (eller inställningen) har en slagsida, där områden som är mer bekanta för mig blir illa behandlade, så som jag upplever kommentarerna om skötbåt och storbåt.

text: ("Största båten i byn" hade, liksom skötbåten, typiska användningsområden och var ofta av samma typ, i rätt stora områden. Att namnet inte är mer specifikt betyder inte att den inte är värd en artikel. Eventuellt måste sådana artiklar ha en särskiljningsled för trakt och tidsperiod.)

text: --LPfi 21 december 2009 kl. 13.13 (CET)
replies: text: : Skriva om är inte att Radera, det att klargöra ett sammanhang försåtligt för en läsare, det är den kommande läsare man får ha i fokus.  Den som ska ha ordentlig koll på det här, bör nog ha en del grundläggande kunskaper hur det förhåller sig, kanske till och med bättre än de som skriver artikeln. Synpunkter kan man ha om allt, enklast gör man det för sig själv och andra genom att begränsa sina engagemang till de områden var och en har lite övergripande kunskap. Det är lätt för mig att förstå vilka som har kunskap som skriver angående sjöfart och båtar, samt var deras begränsning går. Alla har sina begränsningar, i avsnitt och ämnesområde där jag inte har något att tillföra lämnar jag till någon annan. När det gäller uppdelning av artiklar gör man det enklast för sig som skribent samt för den framtida läsare att man går efter litteraturen och inte efter enskilda användares mer eller mindre kunskap. Diskussioner i rent tyckande in det oändliga är inget som gynnar Wikipedia och inget som jag är intresserad av. Strax är det 2010, det är inte många rader om det här ämnet. Än en gång, ni som har kunskap och litteratur skriv, ni som inte har, läs. svenboatbuilder 21 december 2009 kl. 15.14 (CET)
replies: text: ::Ur I havsbandet av August Strindberg citeras följande: ( http://runeberg.org/strindbg/havsband/0202.html )

text: ::Men när de kommit halvvägs, stördes de plötsligen av ett sorl nerifrån hamnen. De som sutto närmast fönstret sågo nu en skötbåt, som just strök ner råseglet, komma in till bron. I fören stod fröken Maria med fladdrande hår under den skotska blåa mössan, och vid roret satt assistenten svängande sin hatt till tecken av framgång. Båten var överlastad med skötar, genom vilkas mörka maskor glittrade fisk vid fisk.

text: ::- Kom    hit,   ska    ni   få   strömming!   utropade flickan med segrarens frikostighet. / /Wvs 21 december 2009 kl. 16.11 (CET)

text: ::Artikelns beskrivning av en skötbåt stämmer väl överens med Strindbergs ovanst. text. Wvs 21 december 2009 kl. 16.21 (CET)

text: : Det beskrivs inte alls vad det är för typ båt av Strindberg. Ordet sköte är ett dialektord i Stockholms skärgård för strömmingsnät, ordet sköte är lokalt och finns bara där. Det framkommer inte i den här artikeln vad det är för typ av båt, Spetsgattad eller med akterspegel, gaveleka?. Jag tycker en läsare har rätt att veta det. svenboatbuilder 21 december 2009 kl. 16.42 (CET)
replies: text: ::Det beror på vad man lägger in i begreppet 'beskriva', men skötbåten kring Singö och Gräsö beskrivs här: ( http://www.graso-sf.se/ee73b838-45bf-457a-bf81-65982132709a-29.html ) Du kan ju utöka artikeln härifrån.  Wvs 21 december 2009 kl. 16.50 (CET)

text: : Det där med olika allmogebåtar är inte enkelt, att googla på fakta kan bara vara förvirrande. Samma båt kan ha flera olika namn  beroende vad den är byggd eller har haft för användningsområde eller kustområde. Hur ska en del båtar katalogiseras, delas upp efter kuststräckor, användningsområde eller båttyp eftersom det ofta rör sig om samma grundtyp, snipa eller eka? S läs mitt förslag ovan.svenboatbuilder 21 december 2009 kl. 18.25 (CET)
replies: text: ::Och ert förslag är att de som vet något skriver och övriga (underförstått de som skrivit här på diskussionssidan, utom ni) låter bli?

text: ::Sköte är inte ett "dialektord i Stockholms skärgård". Det används uppenbarligen överallt där skötar används. Antagligen kallas båtarna också skötbåtar där skötfisket varit viktigt nog för att vissa båtar skulle tillverkas huvudsakligen för det ändamålet. Hur mycket skötbåtarnas konstruktion varierar kan jag inte uttala mig om, då jag inte studerat allmogebåtarna i Sverige.

text: ::--LPfi 22 december 2009 kl. 10.45 (CET)

text: Jag får tänka på den framtida läsaren om jag har någonting att tillföra, utan att förvirra ytterliggare i en artikel. Den tanken måste var och en ställa sig, jag lagar inte datorn eller renoverar en motor om jag inte har kunskap för att lyckas. 
Även generellt är det mer givande att föra en diskussion med någon som har de grundläggande kunskaper om ett ämne än någon som som tror att han vet hur det förhåller sig.
Det där med sköte, det heter drivgarn i dagens svenska språk, över hela den svenska kusten. Tidigare utmed den Svenska kusten från Norge till upp mot Östersjökusten har det aldrig funnit några 'skötar', där har det alltid ordet varit drivgarn eller sillgarn. Det är det här med sill och strömming som är samma fisk som även rör till det för somliga också. Om ni nu känner till de finska båtarna skriv gärna om dessa, det är klart mer givande för en läsare om vi skriver om de saker vi kan. svenboatbuilder 22 december 2009 kl. 13.47 (CET)

message: svenboatbuilder skriver i redigeringskommentar:
replies: text: Hur kan grivgarn förnakras? Det var nytt.
Skötarna tillräcklig flytkraft i flötena för att lyfta sänkena, liksom i drivgarn. Däremot låter man inte skötarna driva fritt utan använder ankare, som med vanliga sättgarn. Därmed kan man fiska strömming då den simmar nära ytan också inomskärs (där drivgarn skulle driva iland). I lagstiftningen talas om "förankrade flytnät". --LPfi 22 december 2009 kl. 20.17 (CET)
Ännu om ordet. Sköt tas upp i SAOL utan anmärkningar om begränsad användning. Artikeln talar om "sörmlandskusten och norrut". Kanske man på västkusten och i söder använde drivgarn (och kallade dem så), medan man längre upp i Östersjön använde ankrade nät och kallade (kallar) dem skötar? --LPfi 22 december 2009 kl. 21.45 (CET)

text: I Nordisk familjebok 1952-55 års upplaga nämner man drivskötar som driver fritt; sättskötar som sätts på bottnen eller på visst djup i vatttnet och förankras  i bägge ändar; svajande skötar som förankras endast i ena ändan så att den andra får svaja. På Gotland kallas de 'strömmingsgarn'. /Wvs 22 december 2009 kl. 22.07 (CET)
thread_title: Skötar

message: En länk från fiskeriverket hur olika redskap fungerar. Samt en historisk redogörelse. Utveckla gärna artikelinnehållet om dessa olika skötbåtar eftersom det verkar vara intressant.
*Fiskeriverket
*Fikerinäringen
svenboatbuilder 23 december 2009 kl. 10.57 (CET)
replies: text: Varför gör du inte det själv, du tycks kunna bäst om båtbygge. Wvs 23 december 2009 kl. 11.03 (CET)
replies: text: : Jag har tillräckligt att göra, den tiden som jag har till förfogande vill jag nyttja till något konstruktivt utifrån mina aspekter med min tillvaro här. Det handlar inte om att kunna bäst! Personligen har jag den uppfattningen att ingen liten stubb som någon har skrivit för något år sedan utan utförlig förklaring vad båttypen innebär, behöver någon långdragen diskussion. Var så goda, det är bara att sätta igång. 
* Ändå bör det klarläggas och utredas hur framtida båtstubbar ska katalogiseras utan att det blir förvirrande för den framtida läsaren, Kat: Allmogebåt är mest övergripande. Hälsningar sven. svenboatbuilder 23 december 2009 kl. 11.41 (CET)
thread_title: Fiskemetoder

message: Är det inte lite förvirrade fortfarande efter snart två år sedan senaste diskussionen att ingen har kunnat klargöra vad det är för båttyp. Regeringar görs oavbrutet, vad syftar dessa till? Hur kan till exempel en eka vara spetsgattad, en bland andra frågetecken vänligen.--boatbuilder 7 november 2011 kl. 12.26 (CET)
replies: text: Ja, det är förvirrande. Du lade till "även sköteka" (utan källa), medan Wvs lade till bl.a. att båten vanligen har köl och är spetsgattad, uppenbarligen med SAOB som källa. Jag tar bort det där med eka, då det är utan källa och jag aldrig hört (och inte utan vidare tror) att man använt ekor till skötfiske. Lägg det gärna tillbaka, med förtydligande, om du vet något om saken.

text: Vad redigeringarna syftar till är däremot tydligt: att förbättra uppslagsverket. Min senaste redigering var för att göra en rätt krånglig text mer lättläst.

text: --LPfi 7 november 2011 kl. 12.56 (CET)
replies: text: :: Utan grundläggande kunskap om vad den enskilda artikeln handlar om blir det ingen förbättring, snarare tvärtom en försämring när någon redigerar utan att veta vad man håller på med.--boatbuilder 8 november 2011 kl. 10.34 (CET)

text: : Hoppsan. Skötekor förekommer tydligen (ordet finns i mitt exemplar av Svensk ordbok). Ändrade så att beskrivningen av skötbåtars konstruktion inte syftar också på ekorna. Var skötekorna fanns (finns?) eller hur de användes vet jag dock inget om, lägg gärna till den informationen. --LPfi 7 november 2011 kl. 13.14 (CET)
replies: text: ::Jag vet vad jag har lagt till tidigare. Förmodar att de som skriver uppslagsverk har mer underlag än ordböcker och vad dessa personligen känner till.--boatbuilder 7 november 2011 kl. 15.26 (CET)
replies: text: :::Sköteka har uppenbarligen använts i Stockholms skärgård; sköteka med akterstycke omnämns i Strindbergs Hemsöborna, liksom "stora skötekan". Wvs 8 november 2011 kl. 08.26 (CET)

text: Det här har inte med Stockholms skärgård att skaffa, det har endast med det dialektala ordet ``sköte´´ som är sillnät, garn eller strömmingsnät på risksvenska. I dagens språkbruk är dessa nät/garnbåt eller garn/näteka.
En snipa är en båt med två stävar, en eka däremot är en båt med en akterspegel (ibland två). Snipan och ekan är i Skandinavien två huvudtyper oavsett vad man kallar dessa på olika öar, holmar, skär eller vikar samt ordböcker inklusive romaner med mera. Även vad ni vill kalla dessa båtar så ändras inte fakta.
Utan grundläggande kunskap blir det ingen förbättring av uppslagsverket, snarare tvärtom. Leta kunskap på olika webbplatser kan användare säkrast göra själva utan de ska bli vilseledda här av några som inte har hört talas om det ena eller andra. Ta gärna in lite kunskap någon och förbättra artikeln, jag återkommer om ett år eller två för att se om det har blivit någon förbättring av artikeln--boatbuilder 8 november 2011 kl. 10.34 (CET)

text: Om du kommer tillbaka är det säkert ingen  här på wikipedeia som bryr sig om – din ton är ganska tråkig och besserwisseraktig och förbättrar varken artikeltexten eller samarbetsklimatet. För min del får du gärna vara borta helt. Mvh Wvs 8 november 2011 kl. 12.39 (CET)
replies: text: : Tack för responsen, så enkelt lär det inte bli att slippa mig. Det är bättre att ni går till biblioteket, sätter er där någon timma eller lånar hem någon bok och tar in information angående skötbåt/sköteka. Efteråt kan vi föra diskussionen vidare, diskutioner utan innehåll tar endast upp allas vår tid. --boatbuilder 8 november 2011 kl. 13.32 (CET)
thread_title:  Båttyp