Diskussion:Arkitektur i Stockholm

message: Välskriven och utförlig artikel, med källor. GhostRider ♠ 15 november 2008 kl. 14.52 (CET)
replies: text: Hjärtligt TACK! --Holger.Ellgaard 15 november 2008 kl. 14.55 (CET)
thread_title:  Rekommenderad artikel-motivering 

message: Det kan verka underligt att ha Skogskapellet som introbild för denna artikel. Det är inte lätt att hitta en enda bild som skall symbolisera arkitekturen i Stockholm under 800 år. Smaken ändras ju som bekant, men jag ville bara ha en enda bild. Jag valde lilla, lågmälda Skogskapellet på Skogskyrkogården, ritat av en av våra främsta arkitekter, Gunnar Asplund, i en tidlös stil och smyckat med en liten guldängel av en av våra främsta skulptörer, Carl Milles. Att byggnaden ingår i Skogskyrkogården som är sedan 1994 på UNESCO:s världsarvslista, gör inte saken sämre.
Mot Wikis gängse praxis lade jag bilden under intotexten och inte vid sidan om, jag skulle vara tacksam om denna placeringen bibehölls, då blir introtexten lättare att läsa och hela "inledningspaketet" blir lite mindre till omfattning. Hälsningar! Holger.Ellgaard 15 november 2008 kl. 14.55 (CET)
replies: text: Tycker att det blir bra, bilden kommer naturligt i höjd med innehållsförteckningen, kanske kan bilden göras aningen större, med en höjd som anpassas till innehålsförteckningens? GhostRider ♠ 16 november 2008 kl. 11.26 (CET)
replies: text: :Ja, jag gör bilden lite större, eftersom innehållsförteckningen utökades idag med "Se även" och lite annat smått och gott. --Holger.Ellgaard 16 november 2008 kl. 11.31 (CET)
Hej! Jag läste din kommentar på nomineringssidan och blev nyfiken! Vore intressant om det kanske går att utveckla på vilket sätt som kapellet är ett koncentrat av svensk/stockholmsk byggnadskultur? Eftersom bilden väcker intresse och undran, så tycker jag absolut att man kan utöka bildtexten något. Har även lagt in -taggar som förslag. Kanske även artikeln om kapellet kan utökas något, tex med priser, utmärkelser odyl? Allt gott! //Urbourbo 19 januari 2009 kl. 10.38 (CET)

text: Tanken med introbilden är nog helt rätt även om Carl Milles knappast har med arkitektur att göra. Holger E. är ju lite mer kunnig än andra på området arkiektur, men jag tror inte den passar för gemene man som inte är arkitektutbildad. Man hajar till när artikeln inleds från en begravningsplats. Wikipedia ska ju locka en stor publik och då bör man enligt min mening välja en annan bild, kanske Kungl. Slottet. Det är väl Stockholms främsta byggnad alla kategorier som alla känner till, även utsocknes. Lidingo 19 januari 2009 kl. 12.48 (CET)
replies: text: :Detta med smaken är ju som bekant olika (se avsnittet “Snygga och fula byggnader”). För mig associera skogskapellet inte alls till dysterhet eller begravningsplats, tvärtom!  Det spånklädda taket anknyter till lång svensk byggnadstradition och takets form påminner om en kolarkoja mitt i skogen. Kommer man in i kapellt överraskas man av ett rum med en ljus, hög kupol med takljus, en gustaviansk inredning och kolonner i dorisk ordning. Själv inspirerades Asplund tydligen av ett 1700-tals slott i Danmark (Liselund). Gunnar Asplund var även  Sveriges främste  20-talsklassicist och funkisarkitekt, det senare kan man knappt tro, när man ser skogskapellet. Tyvärr gick han alltför tidigt bort, synd, för vad mera hade han kunnat ge Stockholm och Sverige? Sedan håller jag inte alls med om att Milles inte har med arkitektur att göra, det var ju genom hans konst att byggnadsverk fick det lilla (eller stora) extra. Han samarbetade mycket intimt med tidens kända arkitekter och han begrep säkerligen en hel del om ämnet, mer än jag. Förresten nämns hans namn  i artikeln enbart i bildtexten till Skogskapellet. Att ta en bild av Slottet som introbild hade varit ganska fantasilös! Vi är ju ingen stormakt längre! Dessutom är Slottet, såvitt jag vet, inte med på någon världsarvslista, men det är Skogskyrkogården. Låt  folk i så fall haja till (vilket jag betvivlar) då blir de nyfikna och börja läsa.--Holger.Ellgaard 19 januari 2009 kl. 17.11 (CET)
replies: text: ::Ok, men det är ett synsätt som riktar sig till experter på området. Att Milles hade synpunkter på de fastigheter han skulle utsmycka är inte samma sak som att han skapade byggnader men som sagt, han satte ju pricken över i:et med stort I med sina skulpturer. Om man skulle publicera något med en omslagsbild på en bok från Skogskapellet kan jag garantera att det skulle bli få köpare. Artikeln ska ju locka folk att lära sig lite om de fastigheter som dom kanske ser runt omkring sig dagligen (dom som bor eller turistar här) och där fyller ju artikeln en enastående funktion om man bara scrollar vidare. Jag tänker nog mer i publika termer vid det första mötet med artikeln. Boken "Guide till Stockholms arkitektur-400 hus från 800 år" har ett collage av bilder på fram- och baksidan från olika epoker som lockar till att öppna boken för gemene man. Om man kunde få till något enkelt collage av typ 4-5 bilder i en bild med typ 500-600px bredd kanske det skulle kunna passa. Skogskapellet har ju en egen artikel. Sen vore det ju intressant att se om artikeln med alla underartiklar kunde vara kommersiellt intressant. Det är ju fritt att använda materialet för vem som helst, bara man anger Wikipedia som ursprung. Bilderna måste då vara av högsta kvalité, inte bara se bra ut på dataskärmen. Men det tipset överlåter jag till er som författat artikeln och alla underartiklar. Vulcan är ett forum som används alltmer av privata författare som tröttnat på att tampas med giriga förläggare som bara tar fram storsäljare. På Vulcan kan man också sälja "boken" som webbupplaga. Nils Forsgren skriver alla sina böcker själv i ett vanligt enkelt redigeringsprogram, lämnar själv till tryckeriet och säljer sen in böckerna själv direkt till bokhandlare. Ingen iblandning av andra, möjligtvis en som gör slutlayouten och svarar för fotograferingen. Lidingo 19 januari 2009 kl. 17.50 (CET)
replies: text: :::Tack för ditt långa inlägg! Men jag tänker inte att utge någon bok, det finns redan en uppsjö av sådana böcker. Vad andra gör med min artikel är deras sak, det är som sagt bara att ta för sig på wiki, men då skulle jag även ta med Stadsplanering i Stockholm för de båda artiklarna hör ihop (och blev tyvärr inte samtidigt nominerade).  Ett bildcollage som intobild (det har jag naturligtvis också funderat på) är bara en nödlösning, för att slippa ta ställning, för man inte kan bestämma sig, nej, det är att “fega ur”. Jag har här ovan försökt att motivera mitt bildval, därför att Urbourbo blev nyfiken, jag hoppas att han är nöjd med mitt svar och inte tycker att jag  håller på med obegriplig expertsnack. --Holger.Ellgaard 19 januari 2009 kl. 18.30 (CET)
replies: text: ::::Artiklarna innehåller inget "obegripligt expertsnack" men introbilden är obegriplig för den bredare publiken. Skogskapellet är inte med på värdsarvslistan däremot kyrkogården som helhet. Lidingo 19 januari 2009 kl. 18.47 (CET)

text: ::::Med största respekt för Holger Ellgaards åsikt i den här frågan, så kan jag nog tycka att bilden på Skogskapellet inte känns helt representativ för Stockholms arkitektur. Det är naturligtvis omöjligt att välja ut en enda bild som ska representera Stockholms arkitektur, men just skogskapellet känns väldigt... lantligt. För mig är Stockholm en vacker storstad med många fina byggnader, och då blir det lite överraskande att se en bild på något som liknar en skogshydda överst i artikeln (jag vet, jag är totalt obildad inom området arkitektur!). Vill man framhäva en arkitekt och en byggnad som anses vara av hög klass så kanske man kan välja bilden på Stadsbiblioteket? Ett klart tråkigare val, det ska medges. Men samtidigt något som smälter in lättare hos den inom arkitektur obildade läsaren. I vilket fall kan jag hålla med om att det finns starka argument för bilden på skogskapellet i och med att personer såsom Asplund och Milles ligger bakom, och att det är en del av ett världsarvsklassat område. Men jag skulle personligen föredra en bild från staden Stockholm. --Kildor 19 januari 2009 kl. 19.00 (CET)
replies: text: :::::: Artikeln är ett imponerande text byggd på kunskap, varför skall inte även bilden vara baserad på kunskap om arkitektur. Allt är är inte relativt, det finns bra och dålig arkitektur. Det finns till och med väldigt bra arkitektur, och skogskapellet är ett litet mästerverk. Jag ser mycket heller det än ett foto byggt på förväntningar om vad folket skulle önska, dessutom sprider vi kunskap genom att visa på att god arkitektur inte måste vara ett slott eller nationalmonument som stadshuset. Samma kunskaps som sprid i den välskrivna artikeln. --<SUP>Mvh</SUP>Ankara 19 januari 2009 kl. 19.05 (CET)

text: Ett litet collage av Stockholm är det som läsaren nog förväntar sig när man öppnar artikeln första gången. Jag tycker det är synd på en så enorm artikel + underatiklar (som borde publiceras på något sätt) att inte ha en roligare bild som introbild. Jag lämnar därmed denna diskussion men kommer naturligtvis med tiden läsa alla dessa artiklar som ju innehåller betydligt mer fakta än de tryckta guider som man i första hand tänker på för att få lite allmänbildning i ämnet (bland alla andra tusentals intressanta ämnen) vilket väl är en av Wikipedias avsikter. Tiden är ju begränsad även om man bara läser. Man fastnar lätt på Wiki. Lidingo 19 januari 2009 kl. 19.23 (CET)
replies: text: :Av allt som har diskuterats och sagts här ovan blir jag mer och mer övertygat om att jag valde rätt bild. Tack för era synpunkter. Hälsningar! Holger.Ellgaard 19 januari 2009 kl. 19.40 (CET)
replies: text: ::Den enda slutsats man kan dra av din argumentation är du inte är det minsta intresserad av andras synpunkter. Du ger dig inte enda enda tum. Läs vad Kildor skriver. Lidingo 19 januari 2009 kl. 21.50 (CET)
Hej Holger, och tack för ditt svar! Jag har inte följt hela debatten ovan, men jag gillar bilden. Skogskyrkogården och Skogskapellet må måhända inte höra till de mest kända delarna av Stockholms arkitektur, men är inte desto mindre erkända (en byggnad kan inte bli så mycket mer erkänd än världsarv), och inte desto mindre värda att lyfta fram. Dessutom är ju byggnaden som du påpekar skapad av två av stadens och landets främsta inom sina områden under sitt århundrade. Jag delar även helt synen att en oväntad bild lockar till läsning, vilket rimligen måste tolkas till wikipedias fördel.
Jag tror att det skulle gå att förtydliga/utveckla bildtexten något, för att övertyga den överraskade läsaren om kapellets centrala plats i stockholmsarkitekturen, så tror jag det kunde vara en bra idé, men inget akut för min del.
Kollage är alltid en möjlighet, men oavsett vilken lösning man väljer, så kommer man inte att kunna illustrera "hela" ämnet i ingressen. Ett kollage blir dessutom av naturen plottrigare och mer svåröverskådligt.
Slutligen, så är min spontana reaktion nästan alltid vid dessa utdragna indignerade debatter kring relativa småsaker, att den åsikt som företräds av skaparen av artikeln måste få en förtur. Givetvis är det inget som uttrycks av någora officiella wikipediapolicies (den enträgne kan tom säkerligen hitta riktlinjer däremot), men i min värld så hör det till allmän hyfs, och för wikipedias del så är det ju dessutom enormt mycket mer värdefullt om en produktiv redaktör som Holger får lust att skriva ytterligare omfångsrika artiklar, än om en enstaka bild råkar få exakt den utformning som konsensus kanske skulle ge.
Allt gott, /Urbourbo 19 januari 2009 kl. 22.41 (CET)

text: Diskussionen om introbilden var väntat och är faktiskt önskvärd, för den kan ge den som undrar en liten bakgrund till mitt bildval och läsa argument pro och kontra. Därför är denna diskussion indirekt det Urbourbo efterlyser (att utveckla bildtexten). Jag tror att jag avstår från att utöka bildtexten, den skulle bli för otymplig och för personligt färgat (vilket inte gillas på wiki), diskussionen här duger mycket bra som bakgrundsinformation. Som Urbourbo säger, så går det inte att illustrerar hela ämnet med en  enda  bild som alla är nöjda med. Lidingo har helt missuppfattat min ambition. Jag ville absolut inte provocera med intobilden, då hade jag nämligen tagit en bild på Arkitekturskolan KTH.

text: Varför skulle man ta en bild som folk väntar sig att se? Jag skriver ju inte heller artiklar vars innehåll folk väntar sig att läsa! För “utsocknes” kan det vara bra att veta att det finns annat än Slottet att titta på, långt från turistbussar och fotograferande Japaner.  Och varför skulle jag  “ge mig en enda tum”? Artikeln om Arkitektur i Stockholm har sedan den skrevs den 15 november till den 19 januari lästs av 2060 personer, av dem är en negativ till bilden (Lidingo) och en lite tveksam (Kildor). På nomineringslistan har till dags dato 12 användare röstat  för “utmärkt” bara en (Lidingo) hade negativa synpunkter om introbilden. Det förfaller mera så att Lidingo inte vill vika en tum. Med vänliga hälsningar --Holger.Ellgaard 20 januari 2009 kl. 10.32 (CET)
replies: text: :Jag återställde introbilden! Globen fanns redan avbildat i artiken. Tycker att Lidingo nu kan ge sig! Det börjar igen likna sandlåda av typ Diplomatstaden. --Holger.Ellgaard 20 januari 2009 kl. 15.39 (CET)
thread_title:  Kommentar till introbilden 

message: Är lite skeptiskt till användadet av Se även i brödtexten. Förstår syftet, men under 1945-1970 blir det svårt att läsa där det mellan varke stycke finns , speciellt som det redan finns wikilänkar till samma sida bara någon rad ovan. GhostRider ♠ 17 november 2008 kl. 18.20 (CET)
replies: text: Du har rätt, det blev för sönderstyckat, jag tar bort , hälsningar --Holger.Ellgaard 18 november 2008 kl. 16.06 (CET)
thread_title: Se även

message: I texten får man intrycket att Söder Torn och Bofills båge är samma sak, ritades av Ricardo Bofill, och uppfördes 1991-1992. Men enligt artikeln Söder Torn så uppfördes tornet 1997, och ritades av en annan arkitekt. Vad är rätt? Bildtexten till Bofills båge och Söder Torn nämner bara Bofills båge. Men jag anser ju att det är två olika byggnader. --Kildor 1 december 2008 kl. 10.51 (CET)
replies: text: Du har rätt, Söder Torn ritades inte av Bofill utan av Henning Larsen, har rättat texten. --Holger.Ellgaard 1 december 2008 kl. 18.12 (CET)
thread_title:  Söder Torn 

message: Några av rubrikerna i artiklen skulle kunna kortas ner. Att nämna Stockholm i var och varannan rubrik känns lite onödigt; artikeln heter ju "Arkitektur i Stockholm" så läsaren kan ju förutsätta att alla avsnitt faktiskt handlar om Stockholm. Får man föreslå följande rubriker istället?
* Kartbilder genom tiden
* Bebyggelseutveckling
* Snygga och fula byggnader
--Kildor 1 december 2008 kl. 10.55 (CET)
replies: text: Ja, det är helt ok för mig, jag ändrar! Tack för alla dina värdefulla synpunkter. --Holger.Ellgaard 1 december 2008 kl. 18.35 (CET)
thread_title:  Rubriker 

message: Avsnittet Snygga och fula byggnader är ett typiskt avsnitt där källor behövs. Annars är det oklart vem det är som tycker vad, och risken är annars att stycket kommer redigeras med personliga åsikter om vad som är den snyggaste byggnaden. Går det att hitta någon källa till t.ex. följande mening? "Flera byggnader kan nämnas som stadens vackraste, en storfavorit bland Stockholmare är Stadshuset, en annan är Stadsbiblioteket.". Jag kan ju själv tycka att Stadshuset är vacket, medans Stadsbiblioteket hamnar lååångt ner på min lista. --Kildor 1 december 2008 kl. 11.00 (CET)
replies: text: Ja, smaken är som baken (delad). Bra att du kräver fler källor. Hittade en bra källa och lagd in den nu. Stadsbiblioteket kom låååångt ner!  --Holger.Ellgaard 1 december 2008 kl. 18.32 (CET)
replies: text: :Utmärkt! Det är precis det som behövs i ett sådant stycke för att slippa fåninga redigeringskrig framöver. Sen kan jag inte riktigt förstå varför just Stadsbiblioteket, som hamnade på placering 8 av 10, förtjänar ett omnämnande. De tre första verkar ju vettigt att ha med. Jag tar mig friheten att plocka bort stadsbiblioteket. --Kildor 1 december 2008 kl. 20.26 (CET)
replies: text: ::Stadsbiblioteket har i arkitektkretsar alltid höjds till skyarna, senast i samband med tillbyggnadsförslaget av bibliotekt, därför tog jag med det, lite för att visa att "gemene man" tycker annorlunda än "experten". Men, ok, det är inte så avgörande att ha med här. Vilken byggnad som är min favorit ser man på introbilden. Hälsningar --Holger.Ellgaard 1 december 2008 kl. 22.02 (CET)
replies: text: :::Ett sådant perspektiv är naturligtvis mer intressant att ha med än det faktum att Stadsbiblioteket kom 8 av 10 i en aftonbladetundersökning. Finns det någon lämplig källa till vad den "samlade expertisen" anser vara den vackraste byggnaden så ska vi naturligtvis ta med det i artikeln. --Kildor 1 december 2008 kl. 22.26 (CET)
replies: text: ::::Jag skall försöka att hitta något lämpligt. --Holger.Ellgaard 1 december 2008 kl. 22.49 (CET)
replies: text: :::::Precis så! Nu blev det betydligt mer förståeligt att stadsbiblioteket nämns. --Kildor 2 december 2008 kl. 14.21 (CET)
thread_title:  Snygga och fula byggnader 

message: En allmän fråga: Vad är artikelns omfattning? Jag noterar att det mesta handlar om det som idag är Stockholms stad, med udantag för lite om Drottningholm och Hagaparken, samt några villor i Danderyd och Nacka, som nämns i början av artikeln. Men det kanske bara är en naturlig följd av att det som är mest intressant ur en arkitektorisk synvinkel ligger i de centrala delarna. Eller? Jag kan i och för sig inte direkt komma på något särskilt som jag saknar. Kanske något om Hagalund som gått från kåkstad till höghusområde? Nya arenan i Solna kanske också kan nämnas i stycket om pågående byggprojekt. --Kildor 2 december 2008 kl. 00.47 (CET)
replies: text: Hej, gränsdragningar är alltid svåra. Artikelns geografiska omfattning är först och främst Stockholms stad, men när det gäller historiska byggnader finns lite i Stockholms närhet som Hagaparken och Drottningholm eftersom kungligheter inte brydde sig om stadsgränser när det gällde att bygga.  Artikeln är även tänkt att backa upp artikeln om Stockholm. Jag tycker därför att nyare bebyggelse som t. ex. i Solna, Huddinge eller Nacka inte bör vara med här, trots att det har byggs väldigt mycket där. Sedan har jag begräsat artikeln till att gäller bevarade byggnadsverk (det står även i inledningen). Man kan alltid undra varför är den eller den byggnaden inte med, där är jag tacksam för tips och lägger lite mera in på “Efter år 2000”. Jag vill dock nämna att artikeln länkar f.n. till ca 130 olika byggnadsverk och har över 90 bilder på olika byggnader. --Holger.Ellgaard 2 december 2008 kl. 10.18 (CET)
replies: text: :Tack för klargörandet! Det blir lite samma frågeställning här som i  Wikipediadiskussion:Projekt Stockholm#Avgränsningsproblemet. Jag tycker i och för sig att nya viktigare byggnadsverk och områden i närkommunerna borde platsa här också. Men jag har inget speciellt nu som jag anser borde vara med (som inte redan är det). --Kildor 2 december 2008 kl. 14.21 (CET)
thread_title:  Artikelns omfattning 

message: Stycket "Efter år 2000" tycks helt uteslutande handla om framtida eller påbörjade projekt. Finns inget viktigt projekt som färdigställdes 2000-2008? Nya Årstabron kanske kanske nämnas? Det var trots allt heta diskussioner om det projektet och dess utformning. Hammarby sjöstad är för mig den delen som ligger söder om Hammarby sjö. Så då känns det fel att läsa att det påbörjades redan 1992. Bilden från Sickla kajområde - hamnar inte den på 2000-talet? Mitt minne sviker mig, och jag lyckas inte hitta några vettiga fakta på nätet. --Kildor 2 december 2008 kl. 01.21 (CET)
replies: text: Hammarby sjöstad  omfattar enligt  “Guide till Stockholms arkitektur” stränderna längs både norra och södra Hammarby sjö. Norra stranden, som även kallas Norra Hammarbyhamnen, påbörjades 1992, södra stranden med Lugnets industriområde startade en bit in på 2000 och kring Lumalampan pågår arbeten fortfarande. Hammarby sjöstad ligger alltså i millenniumskiftets skarv. På diskussionssidan om Hammarby sjöstad (f.ö. en ganska rörig artikel med plottriga bilder, där många kockar rört i grytan) pågick även en debatt om vad som ingår och vad inte. Men jag håller mig till facklitteraturen. Jag broderar ut det hela lite mera och lägger in flera projekt som Lilla Essingen och västra Årstabron. --Holger.Ellgaard 2 december 2008 kl. 11.20 (CET)
thread_title:  Efter år 2000 

message: Jag har en liten fundering. Artikeln börjar med Arkitekturen i Stockholm har en historia som sträcker sig tillbaka till 1200-talet, förmodligen ännu längre. Vad menas med att den arkitektoriska historien eventuellt sträcker sig tillbaka till innan 1200-talet? Stockholm grundades 1252, och innan dess kan det inte har varit några större arkitektoriska mästerverk som uppfördes? Markus a 13 januari 2009 kl. 14.47 (CET)
replies: text: Hej! Även före 1200-talet fanns någon bebyggelse på holmarna som stack upp mellan Mälaren och Östersjön. All bebyggelse är en form av arkitektur, det behöver inte vara några "större mästerverk", det räcker med enkla trähus.--Holger.Ellgaard 17 januari 2009 kl. 10.11 (CET)
replies: text: :Liten komplettering: Enligt en del källor fanns det möjligtvis en enkel försvarsanläggning, en kastal eller liknande, på Stadsholmens norra del kring 1200 eller redan i slutet av 1100-talet.--Holger.Ellgaard 19 januari 2009 kl. 18.40 (CET)
replies: text: ::Vill minnas att året 1188 har nämnts i det sammanhanget. Sigtuna brändes som bekant ner 1187. jordgubbe 19 januari 2009 kl. 23.10 (CET)
replies: text: :::Stämmer bra, Thomas Hall i "Huvudstad i omvandling" förmodar 1187, ett årtal som ibland nämndes som datum för uppkomsten av staden Stockholm, men betvivlas numera.--Holger.Ellgaard 20 januari 2009 kl. 16.05 (CET)
thread_title:  tidig arkitektur 

message: Jag reagerade på ett stycke som finns i avsnittet 1930-1945. Där beskrivs smalhus och barnrikehus :
Alla hus byggdes med centralvärme, och alla bostäder hade eget badrum med vattentoalett och rinnande kallt och varmt vatten, ett komplett utrustat kök samt balkong
Hur pass korrekt är den beskrivningen? Alla smalhus har väl inte balkong? Inte ens alla barnrikehus har det. jordgubbe 19 januari 2009 kl. 23.01 (CET)
replies: text: Du är kunnig och uppmärksam! Helt rätt, där slarvade jag lite. Barnrikehusen (som fick kommunalt stöd) hade oftast ingen balkong, t.ex i Hammarbyhöjden. Jag kan ändra texten ngt. --Holger.Ellgaard 20 januari 2009 kl. 16.01 (CET)
replies: text: :Jag bytte ut ett komplett utrustat kök till det mer neutrala ett för tiden modernt kök. jordgubbe 23 januari 2009 kl. 10.18 (CET)
thread_title:  Smalhus/Barnrikehus 

message: Det är bra om någon utökar artikeln med fler uppgifter, men vi bör hålla isär artiklarna Arkitektur i Stockholm och Stadsplanering i Stockholm, även om de av naturliga skäl överlappar varann något. Har nu flyttat en stor del av Lidingos nya bidrag till rätt artikel. Man kan ju diskutera saken innan man börjar skriva på fel ställe, det skapar bara en massa extra arbete och irritation. --Holger.Ellgaard 20 januari 2009 kl. 17.02 (CET)
thread_title: Arkitektur och stadsplanering

message: Jag har nu bytt till en annan, mera konventionell intobild visande Stockholms stadshus med intressant arkitektur även i bakgrunden. Denna bild var så att säga “plan B” i mitt koncept och skulle tas om en majoritet hade förkastat Skogskyrkogårdens kapell som introbild. Jag tycker dock att byte av introbild inte följde demokratiska spelreglerna som på Wiki-språk kallas konsensus. Eller är det konsensus när den användaren som skriker högst får igenom sin vilja mot en majoritet?  Med majoritet menar jag i detta fall 12 (tolv) användare som lade sin röst på “utmärkt” och därmed accepterade indirekt introbildens val, medan 1 (en) användare trotsade igenom sin vilja. En användare som dessutom demonstrerade sin okunnighet i ämnet på ett pinsamt sätt.  Hur är det ställd med demokratin i wikipedia?--Holger.Ellgaard 21 januari 2009 kl. 10.35 (CET)
replies: text: Det finns ingen riktig demokrati på Wikipedia. Hur som helst anser jag också att stadshuset är en bättre förstabild, och även om många röstade på utmärkt så tror jag inte att någon av dem anser att artikeln inte kan förbättras. Njaelkies Lea (d) 23 januari 2009 kl. 12.16 (CET)
thread_title: Kommentar om introbilden

message: Om Ansgar och hans medhjälpare munken Witmar kom till Birka år 829 och Slottet Tre Kronor uppfördes på mitten av 1200-talet kan man nog fastslå att den första stadsbildningen (efter Birka) måste ha skett någon gång mellan år 1000-1200, då Vikingabyarna övergick till städer. Det borde finnas mer fakta om detta någonstans, ex. på historiska museet. Lidingo 23 januari 2009 kl. 00.08 (CET)
replies: text: Ja, det finns massor med fakta och teorier och många böcker om det. Men nu handlar denna artikel om Stockholms bevarade arkitektur och inte om Stockholms historiska, försvunna arkitektur, en medveten begränsning för att behålla en viss stramhet och översikt i artikeln. Allt detta om Stockholms ålder passar ju myckte bra i artikeln Stockholms historia.--Holger.Ellgaard 23 januari 2009 kl. 09.28 (CET)
replies: text: :Jag tänkte nog mer på formuleringen i inledningen: "Arkitekturen i Stockholm har en historia som sträcker sig tillbaka till 1200-talet, eventuellt ännu längre." "eventuellt" är en underlig formulering. Arkitektur har väl alltid funnits från den tid att de enklaste stockvirkeshusen uppfördes. Någon gång runt år 1000 fanns det nog lite småhus i Stockholm som övertog Birka som central plats för mälardalen i Sverige, (där dock Uppsala låg lite före som central plats för det tidiga Sverige) men det finns väl ingen dokumentation kvar från den tiden. Om man ska begränsa sig till dokumenterad arkitektur är det nog cirka år 1100 som gäller? Lidingo 23 januari 2009 kl. 10.14 (CET)
replies: text: ::Det var jag som ändrade till eventuellt, jag gjorde det för att källan som åberopades inte lät säker nog för att skriva 'förmodligen' som där tidigare stod. Finns det andra källor som kan belägga ett tidigare grundande så kan formuleringen möjligen ändras igen, men man bör också fråga sig vad som egentligen är Stockholm och jag tror det är bättre att vara lite restriktiv. Även om det råkar ha stått någon form av hus eller hyddor där för länge sedan så anser jag inte att det automatiskt kan räknas till Stockholms arkitektur, det är snarare arkitektur före Stockholm, eller historia före Stockholm. Njaelkies Lea (d) 23 januari 2009 kl. 11.56 (CET)
----
Artikeln inleds med en historiebekrivning av när Stockholm började bebyggas, därav underligheterna. Om artikeln ska avse enbart arkitekturen i Stockholm (som det påpekas) måste inledningen skrivas om, men det är ju oundvikligt att inleda med en kortfattad historiebeskrivning av när den första bebyggelsen kom till där man månade om en viss stil som man kopierade nerifrån Europa. Kanske kan inledningen börja med, typ: 
"Stockholm som större stad har en dokumenterad historia som sträcker sig tillbaka till början av 1200-talet. En del källor uppger att det kan ha funnits en enkel försvarsanläggning, en kastal eller liknande, på Stadsholmens nordöstra del kring 1200 eller redan i slutet av 1100-talet ...." osv. Lidingo 23 januari 2009 kl. 13.07 (CET)

text: Eftersom artikelnamnet är Arkitekturen i Stockholm så ville jag även börja med dess ord, f.ö. ser jag ingen större skillnad till min variant av inledning. Och vad är en "större stad"? Det blir ju direkt långa diskussioner om dess två ord.--Holger.Ellgaard 23 januari 2009 kl. 15.58 (CET)
replies: text: :Det är fel svenska att inleda med ett begrepp som arkitektur som är odefinierbart i tiden. Om man skriver om det och på något sett bakar in arkitektur i byggnation som det finns dokumentation om så blir det rätt språk, men hur det ska formuleras måste man nog grunna på. Jag tycker mitt förslag är det enklaste. För övrigt: "större stad" var nog menat som "större bosättning av flera hus och anlagda gator". Stad blir det ju först när byn får stadsrättigheter. Lidingo 23 januari 2009 kl. 17.12 (CET)
replies: text: ::Varje form av bebyggelse, även en enkel trästuga, är arkitektur och därför en exakt, definierbar term och inte fel svenska. Och vad är en "större bosättning"? Större i jämförelse med vad? När blir en bosättning "större"? Det är lika flummigt.--Holger.Ellgaard 23 januari 2009 kl. 17.36 (CET)
replies: text: :::"Arkitektur är läran om formgivning av i första hand byggnader". Ett hus har en viss arkitektur-formgvning. Men huset i sig själv är inte arkitektur. Du påstår att arkitektur=bebyggelse.? Förslag 2 på inledningsmening: Permanenta byggnationer byggnadsverk av någon betydelse i Stockholm sträcker sig tillbaka till början av 1200-talet. En del källor uppger att det kan ha funnits en enkel försvarsanläggning, en kastal eller liknande, på Stadsholmens nordöstra del kring 1200 eller redan i slutet av 1100-talet ...." osv. Lidingo 24 januari 2009 kl. 01.00 (CET)
Jag vet vad som står i sv.Wikis artitekturartikel, men i andra länder tolkar man begreppet arkitekt och arkitektur vidare än i sv.Wikis introtext och det gör jag också. Jag håller mig till den ursprungliga (grekiska) betydelsen av vad en arkitekt är: En ledande timmerman eller byggmästare (se: ). Jag håller fast vid att även en enkel stuga är en form av skapelse som en person  med specialkunskap har byggd eller hjälpt till att bygga. Ett vikingahus från 900-talet är en mycket komplex konstruktion. Där krävs fackkunnande för att huset inte skall blåsa bort vid första stormen och att det håller tät och varm när det är kall ute. Fackkunskap hämtade man hos fackmän, alltså en tidig form av arkitekt, även om yrket inte hette så på den tiden.  Resultatet av arkitektens arbete är arkitektur. Att huset i sig själv inte skulle vara arkitektur är nonsens. I vidaste mening är det människans konfrontation med uppgiften att (kring-)bygga ett rum. (se: ). Jag tycker fortfarande att den nuvarande inledningen beskriver förhållanden i forntida Stockholm på ett bra och koncist sätt. Innebörden är helt enkelt att det har antagligen funnits bebyggelse redan före 1200. Och den innebörden har väl de flesta läsare fattat. Och, Lidingo, ett missfoster till ord som ”byggnation” vill jag absolut inte ha i denna artikel. Det heter byggnader eller bebyggelse. Jag hoppas nu att vi kan lägga detta tema ad acta.--Holger.Ellgaard 24 januari 2009 kl. 10.05 (CET)

text: NE anger ("som jag brukar vifta med" och som är det verk som vi i Sverige brukar referera till):
"Arkitektur, byggnadskonst..... i snäv mening syftar man på byggnader eller grupper av byggnader av särskild betydelse eller med konstnärlig kvalitet."
Så jag får väl ge mig. Men om du frågar någon ex. om en by "Vad har ni för arkitektur i byn?" så svarar han/hon garanterat: Vadå? vad menar du? Vidare håller jag med om att "Byggnation" var nog fel uttryck, det borde ha varit Byggnadnadsverk. Du ser att även Lidingo kan ge sig. Det vore ju en fördel om du kunde lägga till den extra betydelsen av vad arktiektur kan inbegripa i grundartikeln. 83.251.126.36 24 januari 2009 kl. 12.26 (CET)

text: Hej, du signerade inte ditt inlägg med användarnamn, men jag tror att det var Användaren: "NE" Lidingo. Jag skulle natuligtvis inte heller fråga en bybo "Vad har ni för arkitektur i byn?" men däremot en Stockholmsbo. Menar du med "gundartikeln" artikeln om arkitektur? Trevlig helg! --Holger.Ellgaard 24 januari 2009 kl. 17.01 (CET)
replies: text: :Jo, artikeln Arkitektur borde uppdateras med den extra innebörden som NE anger. Jag kan inte hitta något om detta. Hälsningar, Lidingo 24 januari 2009 kl. 17.17 (CET)
replies: text: ::Det kan väl du göra, du har ju tydligen "bibeln" inom räckhåll, bara att du anger källan. Lycka till. --Holger.Ellgaard 25 januari 2009 kl. 09.36 (CET)
thread_title: Stockholms ålder

message: Artikel borde döpas om till Stockholms arkitektur (som även har använts som namn på den guidebok som ofta refereras till) i enlighet med artikeln Svensk arkitektur. Arkitekturen i Stockholm är ett vidare begrepp som kan innefatta allt möjligt. Jag kanske har missat tidigare disk. om namnet, men hittar inget om detta. Lidingo 25 januari 2009 kl. 11.25 (CET). NE anger följande om Arkitekturmuseet, "Arkitekturmuseet består av bild- och ritningsarkiv över svensk arkitektur från 1800-talet till i dag". Det anges inte "arkitekturen i Sverige" som ju kan inbegripa hur arkitekturen som begrepp är representerad i Sverige, organisationer, utbildning, utställningar, utveckling av konstarten etc. Vidare säger man inte "Biltillverkning i Sverige" när man egentligen menar Svenska biltillverkare. Lidingo 25 januari 2009 kl. 12.04 (CET)
replies: text: Frågan har diskuterats på nomineringssidan.--Holger.Ellgaard 25 januari 2009 kl. 16.44 (CET)
thread_title: Artikelnamn

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt kriteriet:
* Varit nominerad  i minst tre veckor och
* fått minst fem utmärkt-röster och
* dessa utgör minst 2/3 av det totala antalet röster./Ronny 2 februari 2009 kl. 00.39 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
 
Arkitektur i Stockholm
Nominerad av Ace90 12 januari 2009 kl. 17.01 (CET)
Uttömmande, källbelagd och välstrukturerad. Artikeln borde åtminstone bli bra, förhoppningsvis utmärkt, men med tanke på att det är ett stort ämne kanske det ännu finns synpunkter på vad som ska täckas och hur det hela ska struktureras?
Stödjer för utmärkt
#Mycket välskriven och med god täckning. Allt får naturligtvis inte plats i en artikel på WP, men jag tycker väl att den platsar som utmärkt.--JKn 13 januari 2009 kl. 08.57 (CET)
#Jag gjorde grafiska korrektur, och petade därefter i Efter 2000. Kanske Yvwv godkänner nu? Som alltid går det säkert att göra mer, men jag håller med JKn att artikeln platsar som utmärkt. /Jalf17 14 januari 2009 kl. 19.44 (CET)
#M.M.S. 15 januari 2009 kl. 09.35 (CET)
#Sofokles 16 januari 2009 kl. 00.14 (CET) Som JKn.
#Holger.Ellgaard 17 januari 2009 kl. 10.27 (CET), se min kommentar nedan
#Ankara17 januari 2009 kl. 10.39 (CET)
#Urbourbo 17 januari 2009 kl. 13.43 (CET)
#Thuresson 18 januari 2009 kl. 11.01 (CET)
# Lidingo 18 januari 2009 kl. 22.47 (CET), Helt makalöst arbete. Borde utges i något typ av tryckt form. X-tra comments, se nedan.
#Wvs 19 januari 2009 kl. 10.19 (CET)
#Kildor 19 januari 2009 kl. 18.30 (CET) En mycket bra artikel, helt enkelt!
#Markus a 20 januari 2009 kl. 09.49 (CET)
#/Ronny 20 januari 2009 kl. 19.19 (CET)
#Grundin 21 januari 2009 kl. 06.17 (CET)
#Njaelkies Lea (d) 23 januari 2009 kl. 12.03 (CET) Intressant artikel, helt klart.
#GhostRider ♠ 24 januari 2009 kl. 11.46 (CET)
Stödjer för bra
#Koios 23 januari 2009 kl. 08.36 (CET) Artikeln är bra, men räcker inte riktigt för utmärkt, se kommentarer.
#--AHA 1 februari 2009 kl. 21.10 (CET) Se diskussion
Stödjer ej
Diskussion
En del brister. Min första anmärkning är att språket i avsnittet "Efter 2000" är styltigt och byråkratiskt. /Yvwv [y'vov] 14 januari 2009 kl. 15.33 (CET)
replies: text: Med denna typ av artiklar är det alltid frågan, vad skall med och vad inte. Artikeln länkar f.n. till ca 130 olika byggnadsverk och har över 90 bilder på olika byggnader. Om det trots allt skulle sakna något viktigt byggnadsverk är det ju lätt att komplettera efterråt. Jag vill även nämna att systerartikeln Stadsplanering i Stockholm är ett komplement till denna artikel och viceversa. --Holger.Ellgaard 17 januari 2009 kl. 10.34 (CET)
replies: text: :Avsnittet "Efter 2000" tycker jag inte är "styltigt", helt OK. Dom eventuella "brister" som påpekas är ju bara att sätta igång och föreslå ändringar på. Det enda jag skulle vilja ändra på är inledningsbilden. Lite mer optimistisk bild än från en begravningsplats skulle ju inte skada. Man tror man hamnat inom området Stockholms kyrkor el. dyligt. För övrigt; good show Holger E. och övriga som jobbat med detta. Lidingo 18 januari 2009 kl. 22.47 (CET). Tips om privat bokutgivning till mycket låg kostnad utan inblandning av förlag: https://www.vulkan.se/. Lidingo 18 januari 2009 kl. 22.57 (CET)
replies: text: ::Tack, Lidingo, för dina uppmuntrande ord. Beträffande introbilden har jag funderat länge och valde till slut inte en bild på den största eller äldsta eller mest spekulativa byggnaden i Stockholm utan jag valde lilla Skogskapellet som är, enligt min uppfattning, ett mycket lyckat koncentrat av svensk byggnadskultur från flera hundra år, dessutom prisbelönat. Se även min “Kommentar till introbilden” på diskussionssidan, den skrev jag för jag förstod att bilen skulle väcka förvåning.--Holger.Ellgaard 19 januari 2009 kl. 10.05 (CET)
replies: text: :::Se comment på artikelns diskussionssida-Introbild. Lidingo 19 januari 2009 kl. 12.53 (CET)
replies: text: ::::En förfrågan till tidskriften Arktektur 20 januari, som bl. annat gett ut "Guide till Stockholms arkitektur 400 hus under 800 år", som har 2 anställda arkitekter varav en tidigare arbetat på Arkitekturmuseet, vad dom skulle välja som symbolbild för "Arkitektur i Stockholm" om dom bara fick välja en bild: Någon av Kaknästornet, Stadshuset eller Globen, i första hand Stadshuset. Definitivt inte Skogskapellet, det är inte representativt för Stockholms stads arkitektur. Dom delar helt min uppfattning. Lidingo 20 januari 2009 kl. 12.57 (CET)
replies: text: :::::Nu har dom valt att göra ett kollage på bokens omslag med 16 ½ bilder (förresten utan Stadshuset).  Du ser hur svår uppgiften är, det har nu framkommit förslag på Kaknästornet, Globen, Stadshuset, Slottet och Stadsbiblioteket. Je fler du frågar desto fler svar får du. Och beroende på hur du ställer frågan får du medhåll eller mothåll. För övrigt hänvisar jag igen till diskussionssidan.--Holger.Ellgaard 20 januari 2009 kl. 13.30 (CET)
replies: text: ::::::Förfrågan gällde inte deras bevekelsegrunder för omslaget till boken utan att välja en bild. Skogskapellet är inspirerat av Dansk 1700-tals arkitektur som verkligen inte hör ihop med Stockholms stad. Nu får du allt ge dig Holger. Lidingo 20 januari 2009 kl. 16.00 (CET)
I Stockholm är många (kanske de flesta) byggnader inspirerade av utländska influenser, inte minst Slottet, Stadshuset och Stadsbiblioteket. Det är därför arkitekter företar studieresor i utlandet, har alltid gjort det och komma alltid göra det. Du har tydligen inte läst artikeln ordentlig, det står högst upp i inledningstexten. Om man har så lite sakkunskap i ämnet som du bör man hålla tyst.--Holger.Ellgaard 20 januari 2009 kl. 17.08 (CET)

text: Jag tycker att artikeln är mycket välskriven och homogen, som det ibland kan bli när ett fåtal kunniga eldsjälar har författat det mesta. Håller dock med om att artikeln för oss vanliga amatörer bör inleda med en något mindre förvånande inledningsbild över något typiskt exempel på "Arkitektur i Stockholm". Då borde t.ex en bild på Stockholms stadshus eller Riddarhuset vara i linje med vad många associerar med Stockholm, när det gäller arkitektur, enligt artikelns avsnitt "Snygga och fula byggnader". Sedan finns det naturligtvis inga krav på att ha stor kunskap i ämnet för att ha giltliga åsikter, när det borde räcka med att vara saklig och ha relevanta argument. Skogskapellets bild kan vara ett bra exempel när man går in lite mer på djupet i ämnet, men kanske inte okontroversiell som inledningsbild./Ronny 20 januari 2009 kl. 19.19 (CET)
replies: text: :Jag vände mig mot Lidingos åsikt att Skogskapellet inte platsar för att: Skogskapellet är inspirerat av Dansk 1700-tals arkitektur som verkligen inte hör ihop med Stockholms stad. Det är, ursäkta mig, ingen "giltig åsikt" och är inte "saklig eller relevant". OK nu har jag försökt att argumentera för mitt bildval i det länsta. Vi tar Stadshuset istället. Alla nöjda nu? --Holger.Ellgaard 20 januari 2009 kl. 19.29 (CET)

text: Helt OK med Stadshuset (och man fick på köpet lära sig lite om detta "okända" Skogskapell). Lidingo 20 januari 2009 kl. 21.19 (CET)
replies: text: :Ang. att ge ut i bokform, kanske nästa projekt för Wikimedia Sverige efter fågelboken? Det finns ju dessutom gott om fina artiklar om byggnaderna det skrivs om i artikeln. /Grillo 23 januari 2009 kl. 15.20 (CET)
Artikeln är mycket bra men inte riktigt utmärkt:
* Mycket omfattande, heltäckande och bra. Massor med suveräna bilder!
* Artikelnamnet borde ändras till Stockholms arkitektur, såsom man brukar benämna det i arkitekturböcker och liknande, istället för det märkliga Arkitektur i Stockholm.
* Det som är svårt i sådana här artiklar är att lyckas ta med jämförelser av andra städers/länders arkitektur/kulturella fenomen. Jag skulle gärna vilja se mer bedömning av Stockholms arkitektur som helhet. Det är ytterst relevant men kräver expertbedömning. Vad är det som skiljer Stockholms arkitektur från andra huvudstäders? Varför är Stockholm så hårt präglat av minimalistisk funktionalism? Varför har Stockholm (Sverige) så hög andel flerbostadshus? Varför inga höga hus?
* Flera stycken borde dras ihop.
* Något mer borde sägas om den samtida kritik som uppstått mot Stockholms arkitektur och hur konservativa krafter motverkar förändring av arktitekturen. Se tex Yimby.
Koios 23 januari 2009 kl. 08.36 (CET)
#Artikelnamnet “Arkitektur i Stockholm” anknyter till samma namngivning som  "Arkitektur i Sverige", "...i Danmark", "...i Finland", "...i Frankrike" och "...i Helsingborg". (bara "Arkitektur i Sverige" är omdirigarat till "Sveriges arkitektur"). Fler artiklar av denna sort kommer förhoppningsvis. Finns alltså ingen anledning att ändra på det.  Dessutom ingår denna artikel i en hel serie som heter Stadsplanering i Stockholm, Vatten och avlopp i Stockholm, Elektricitet i Stockholm, Gas i Stockholm osv.
#Det är inte artikelns avsikt att utöva någon slags recension över Stockholms byggnader. Avsnittet om "snygga och fula byggnader" får räcka som illustration hur olika uppfattningarna är, även bland experter.
#Artikeln Arkitektur i Stockholm är just om Stockholms arkitektur och inte om andra städers.
#För dina tre påståenden att Stockholm är “hårt präglat av minimalistisk funktionalism”, har ”så hög andel flerbostadshus” och ”inga höga hus” är högst svävande och saknar grund, de är direkt felaktiga.
#Vilka stycken bör dras ihop?
#Kritik berörs kort här och utförligt i artikeln Norrmalmsregleringen och behöver inte tugga igenom en gång till.
#Det är viktigt att komma ihåg att denna artikel har en systerartikel som heter Stadsplanering i Stockholm. Dessa två kompletterar varann.Hälsningar --Holger.Ellgaard 23 januari 2009 kl. 10.03 (CET)

text: : 1. Jag vet att man på svenska wikipedia tyvärr har en anammat en ideologi där fenomen beskrivs i termer av " ....i vad-det-nu-må-vara", jag tycker oftast det är fel.

text: : 2. Det var ingen recension av byggnader jag efterfrågade utan mer diskussion av / svar på frågor som "Vad är det som präglar Stockholms arkitektur?", "Vad skiljer Stockholms arkitektur från huvudstad X?" och "Varför ser Stockholms arkitektur ut som den gör?". I inledningen till artikeln står det: "Bebyggelsen i Stockholm har präglats av stadens speciella läge mellan Mälaren och Östersjön, av Hansan, av stormaktstiden och industrialismen, av funktionalismen, av spårvagnens, bilens och tunnelbanans framfart...". Jättebra! Det är sådant som är intressant att ha mer av, tycker jag.

text: : 4. I artikeln så skriver du själv "funktionalismen... skulle bestämma formgivningen för arkitektur och design under många år framåt... Ända fram till 1970-talet hade funktionalismen präglat stadsplaneringen".

text: : 5. Flera stycken består av bara en mening.

text: : 6. Det är inte kritiken mot rivningen av Klara jag avser, utan den kritik som framförts av bland annat http://www.yimby.se/. Dvs de som menar att Stockholm är omodernt och arkitektoniskt tråkigt jämfört med andra huvudstäder. Just Yimby har blivit mycket uppmärksammade i debatten om Stockholms arkitektur de senaste åren (TV, alla större tidningar, osv).

text: : Koios 23 januari 2009 kl. 15.29 (CET)
# Varför Stockholms arkitektur ser ut som den gör finns utförligt beskrivet, det är ju artikelns substans. Alla områden som det geografiska läge, Hansan, stormaktstiden, industrialismen, bilismen, tunnelbanan osv, osv tas upp bit för bit och beskrivs ingående. Jag ser inte att det fattas något viktigt där.  Åter igen, här behandlas Stockholms arkitektur med sina förutsättningar. Det finns skillnader och likheter med andra städer. Att en stad utan vattendrag eller utan tunnelbana ser annorlunda ut behöver väl inte särskild betonas. Sveriges arkitekter har inte bara ritat hus i Stockholm utan även i andra städer, det behöver man inte heller extra påpeka.
#Jag reagerade mot ditt påstående att Stockholm skulle vara “hård” präglad av “minimalistisk” funktionalism. Det är fel, rätt är att funktionalismen påverkade den nya arkitekturen mellan 1930-1950 och stadsplaneringen till 1970-talet.
# Detta hur långa stycken är, är en smaksak och en bagatell i sammanhanget. Men visst kan man dra ihop några stycken.
# Det finns många professionella eller amatörmässiga ”tyckare” om Stockholms bebyggelse. Vilka skall nämnas och vilka inte? Bara påståendet att ”Stockholm är omodernt och arkitektoniskt tråkigt jämfört med andra huvudstäder” är väl högst subjektiv och har inget att söka i en encyklopisk artikel. --Holger.Ellgaard 23 januari 2009 kl. 16.28 (CET)
Intotext om stadens tidigaste bebyggelse
Ansatsen bådar inte gott: "Arkitekturen i Stockholm har en historia som sträcker sig tillbaka till 1200-talet, förmodligen ännu längre." Duger inte. --Ymer 20 januari 2009 kl. 20.09 (CET)

text: (se även:diskussionssida) --Holger.Ellgaard 20 januari 2009 kl. 20.19 (CET)
replies: text: :"Fixat"???. Lydelsen är kvar och innebär samma dunkla ingress. Varför? --Ymer 20 januari 2009 kl. 21.43 (CET)
replies: text: ::Därför att Stockholms tidigaste historia är höljd i dunkel och går idag inte längre att rekonstruera på ett exakt sätt, trots många försök. Formuleringarna “möjligtvis” och "förmodligen" är helt korrekta och inte mitt påfund utan beror på bristen av arkeologiska resultat. Jag har även styrkt det med en källa (Thomas Hall: “Huvudstad i omvandling”, sida 17) som säger följande beträffande årtalet 1187: “…klart torde vara att årtalet 1187 kan avföras ur diskussionen om staden Stockholms uppkomst. Däremot kan det möjligen avse anläggandet av den kastal som eventuellt uppfördes vid ungefär den aktuella tidpunkten på Stadsholmens nordöstra hörn.”  Hall använder ord som möjligen, eventuellt och ungefär. Närmare än så kan vi idag inte komma, det får du finna dig i.--Holger.Ellgaard 21 januari 2009 kl. 10.11 (CET)
Lite frågor om introtexten
Jag tycker att meningen "...samt av en stark vilja att forma staden till en modern och hälsosam levnadsplats för sina invånare." känns väldigt reklamaktig - borderline POV. Det känns också besynnerligt att en tredjedel av introtexten avhandlar något som beskriver Svensk arkitekturhistoria i stort och inte något som är signifikant för Stockholms arkitektur. Dvs passagen "Under 1600- och 1700-talen togs utländska arkitekter till staden och under senare perioder hämtade svenska arkitekter sin inspiration på sina studieresor i Europa, på 1900-talet även i USA. Utländska trender kom alltid lite senare till Sverige och anpassades då till svensk smak och svensk tradition. Så blev neoklassicism till svenskt gustaviansk stil, empir försvenskades till Karl Johansstil och 1920-talsklassicism med art déco blev i Sverige till en egen stilriktning som kallades gärna Swedish grace eller Swedish modern." En omskrivning skulle kunna vara: "Under 1600- och 1700-talen kom influenserna från tillresta utländska arkitekter. Senare har svenska arkitekter hämtat sin inspiration från Europa och under 1900-talet även från USA. Utländska trender har historiskt sett därför alltid kommit senare till Sverige och Stockholm och har där anpassats till svensk smak och tradition." I övrigt tycker jag att introduktionen borde sammanfatta hela texten lite bättre. --AHA 28 januari 2009 kl. 15.09 (CET)

text: Hej! Inledningen “…en stark vilja att forma staden till en modern och hälsosam levnadsplats…" var och är mycket viktiga idékällor i Stockholms stadsplanering där ”hälsosam” var utslagsgivande för exempelvis Albert Lindhagens planering och ”modern”, till och med "extremt modern", utslagsgivande för bland annat männen bakom Norrmalmsregleringen. Att så mycket av introtexten behandlar Svenskt arkitekturhistoria beror givetvis på att det var i huvudstaden Stockholm det hände. Därför är Stockholms och Sveriges arkitekturhistoria oftast identiskt. Jag ser ingen konflikt där. --Holger.Ellgaard 30 januari 2009 kl. 12.49 (CET)
replies: text: :Hej igen Holger.Ellgaard! Denna information som du ger här finns ju inte beskriven i artikeln vilket det borde. Annars kan ju inte detta passage i introtexten anses vara en sammanfattning av artikeln!? Jag tycker också att sådan reklamartad text borde vara notad och satt inom citattecken. I övrigt innehåller artikeln enligt mig annan viktigare information som borde sammanfattas i introtexten än generell information om svensk arkitekturhistoria. --AHA 30 januari 2009 kl. 16.02 (CET)
replies: text: ::Allt detta står mycket väl i artikeln, om du läser uppmärksam. Jag tycker inte att inledningen är reklamartat eller borde berätta om annat och det tycket tydligen inte heller andra användare. Jag tycker inte heller att din textändring var bra. Jag återställde därför introtexten. Jag återställde även din nya rubrikindelning, som fanns en gång från böjan men ansågs blir för oöversiktligt. Inledningen har accepterats av 16 användare som lade sin röst på "utmärkt", finns ingen anledning att en missnöjd användare nu börjar ändrar på den. --Holger.Ellgaard 30 januari 2009 kl. 18.51 (CET)
replies: text: :::Jag skrev det här förut någonstans också, men, att användare har röstat utmärkt innebär inte att de anser att artikeln är perfekt och inte kan förbättras. Det innebär bara att de anser att den som den var uppfyller kraven för utmärkt. Ta till exempel den här märkliga meningen, "De flesta större byggnadsverk i Stockholm har fått sin utformning oftast genom inflytande från utlandet. ", som AHA fixade men som återställdes igen. En artikel blir sällan riktigt bra förrän flera användare har filat på den och om jag vore du skulle jag vara glad över att andra användare visar intresse och försöker förbättra, speciellt när det handlar om så vassa författare som AHA. Njaelkies Lea (d) 30 januari 2009 kl. 20.13 (CET)
replies: text: ::::Jag är glad över intresset och över saklig kritik, det har jag också sagt många gånger. AHAs  omändringar var dock inte sakliga utan gav uttryck för hans personliga tyckande.  Ordet “tillresta” arkitekter är direkt felaktigt, de var hithämtade, det är en viss skillnad. AHA ville inte heller att det skrivs något om svensk arkitekturhistoria i introtexten. Men skriver man som han vill “…Utländska trender har historiskt sett därför alltid kommit senare till Sverige och Stockholm och har där anpassats till svensk smak och tradition…” utan att följa upp med exempel, så blir det direkt skack av typ ”källa behövs”. Även den av dig kritiserade “märkliga” meningen åtföljs direkt med exempel, för att förekomma frågor. Du kan inte bara rycka en mening ur sammanhanget. Vidare var AHAs kritik obefogat angående meningen “…en stark vilja att forma staden till en modern och hälsosam levnadsplats för sina invånare…” Det är en sammanfattning av tankarna bakom tillkomsten av Lindhagens alléer, av trädgårdsstäder och villasamhällen, av Hammarbyhöjden, Traneberg, modernismen och Norrmalmsregleringen m.m. Det är inte självklart! Stadsplaneringen för Berlin under 1930-talet hade exempelvis ett helt annat mål; Germania "störst i världen".Det är ok att flera användare filar på en artikel för att förbättra den. Ingen är felfri! Men gäller “filandet”  att ge sig på innehållet så bör man vara insatt i ämnet. Först då kan en fruktbar dialog komma igång som kan ge artikeln extra kvalitet.  Och, ursäkta Njaelkies Lea, jag tycker faktiskt att konsensus alltid skall råda innan varje större ändring. Att stupa om introtexten och rubrikindelningen är definitivt en ”större ändring”. Slutligen; som en annan användare tyckte om den här artikeln: "Jag tycker att artikeln är mycket välskriven och homogen, som det ibland kan bli när ett fåtal kunniga eldsjälar har författat det mesta".--Holger.Ellgaard 31 januari 2009 kl. 10.08 (CET)
replies: text: :::::Håller med om Njaelkies Lea:s analys att x antal människor, som har totalbedömt en artikel som utmärkt, inte har ngt emot att andra användare förbättrar artikeln, så länge som artikeln fortfarande är sig lik. Att använda x antal röster som argument för att ingen ska ändra ordalydelser eller disposition håller därför inte. När det gäller sakfrågan om Stockholm kontra resten av landet är det sannolikt att Stockholms arkitektur påverkade annan arkitektur i Sverige, men storleken av dessa influenser i riket som helhet bör ju vara vanskligt att bedöma och verifiera.

text: :::::Jag filade på inledningen ngt baserat på de olika versionerna, men den återställda rubrikindelningen tycker jag är bra som den är, då den ger en tydlig och informativ innehållsförteckning och är man inne i ett enskilt stycke så bör man ju fatta galoppen ändå. Håller med om att en saklig dialog är bra inför större ändringar av innehåll eller disposition, samtidigt som personlig skaparglädje ska paras med gemensamma värderingar och tanken att vi tillsammans når högre i detta samarbetsprojekt. Det faktum att inte alla säger något behöver inte alls betyda att de håller med någon särskild linje./Ronny 31 januari 2009 kl. 12.22 (CET)
replies: text: ::::::Jag ska bara förtydliga vad det är jag tycker kunde förbättras i artikeln - och då främst sammanfattningen. Så som sammanfattningen är disponerad idag så skulle de senare två tredjedelarna kunna handla om ett flertal av Sveriges städer - det tycker jag är en feldisponering. Exempelvis nämns inte viktiga skeenden i Stockholms arkitektoniska historia över huvud taget i sammanfattningen. Jag vill också förtydliga att det jag anser är en reklamartad (sloganliknande) sentens är "...samt av en stark vilja att forma staden till en modern och hälsosam levnadsplats för sina invånare." Jag anser att en sådan mening borde källbeläggas. Att Holger.Ellgaard som uppenbarligen är väl insatt i ämnet påstår att detta genomsyrar planerna för Stockholm tycker inte jag räcker. Ordet "hälsosam" förekommer inte någon annan stans i texten vilket också förstärker kravet på fotnot. Och jag förstår fortfarande inte varför en generell genomgång av de försvenskade arkitekturstilarna tar en så pass stor plats i sammanfattningen. "Karl Johansstil" nämns inte någon annan stans i texten vilket indikerar att intro inte alls är en sammanfattning utan någon form av förklarande inledning - en inledning som istället passar utmärkt att beskriva i den mer generella artikeln Svensk arkitektur. Jag lämnar nu denna artikel åt sitt öde. --AHA 1 februari 2009 kl. 21.08 (CET)
</div>
thread_title: Antagen till utmärkt

message: Det har säkert varit uppe till diskussion, men är inte den inledande meningen i artikeln lite väl underlig? "Arkitekturen i Stockholm har en historia som sträcker sig tillbaka till 1200-talet, eventuellt ännu längre."Som Holger E. påpekat tidigare har "arkitektur" som en planerad konstart egentligen ingen tidsbegränsning bakåt i tiden utan kom till när människan uppförde sina första enkla hyddor där man säkert tidigt medvetet la ner till tankeverksamhet på att få det att se tilltalande ut och undvek att slänga ihop något som såg ut som ett skatbo även om det var beboeligt. Man kunde ju ialla fall ändra inledningen till typ: "Arkitekturen i Stockholm som en planerad konstart av betydelse har en historia sträcker sig tillbaka till Vikingatid och medeltiden i Sverige, omkring 800-1000 e.kr." (Inlägg av Lidingo  28 maj 2009 kl. 13.15)
replies: text: Inledningen har formulerats hit och dit ett antal gånger och jag är inte heller riktigt nöjd med slutresultatet. Du har helt rätt med din kritik, men jag tycker att det får räcka nu med introtextens ändringar. Hälsningar --Holger.Ellgaard 15 oktober 2009 kl. 21.42 (CEST)
replies: text: :De inledande raderna i en artikel är avgörande för hur läsaren kommer att ta in den övriga texten. Haltar inledningen blir läsaren direkt avvog och mer kritisk till övriga innehållet. En grundregel när det gäller texter. I pocketboken "Stockholms arkitektur" har man gjort det lätt för sig och helt enkelt inte tagit med någon inledning utan kastar sig över ämnet direkt genom att rada upp en massa byggnader vilket lämnar läsaren som inte har djupa kunskaper i ämnet ett stort tomrum. Dåligt av ett sånt avancerat team. Ibland kan det vara bra att experterna lämnar över inledningen till andra mindre insatta i ämnet, den grupp som en dylik artikel egentligen är avsedd för. Lidingo 15 oktober 2009 kl. 23.35 (CEST)
thread_title: Inledande mening

message: På grund av ett resonemang på nomineringen av Arkitektur i Varberg (som nu är omdirigerad till Varbergs stadsbyggnadshistoria), blev även denna artikel omnamnad efter samma kriterier. Det kan iofs synas vara en bra idé utifall de båda artiklarna nu verkligen behandlar samma saker, d.v.s inriktar sig mer på stadsbyggandets historia än på en arkitektonisk analys med motsvarande exempelurval. det är inte självklart så att flytten blev till det bättre och jag vill därför uppmärksamma denna artikeldiskussion på frågan, för att vi här ska kunna initiera ett ev. ytterligare byte om vi inte skulle vara nöjda med nuläget. Jag läste även lite om tidigare synpunkter ang. namnet i denna artikels bedömningsdiskussion ovan, som kan vara relevant./Ronny W 15 januari 2010 kl. 14.21 (CET)
replies: text: Vad som skiljer Stockholmsartikeln från Varberg (och den fina Arkitektur och stadsbyggnad i Skellefteå) är att det finns en separat artikel om stadsplanering i Stockholm, Stadsplanering i Stockholm och att denna artikel i huvudsak just handlar om arkitektur i Stockholm.--Ankara 18 januari 2010 kl. 09.25 (CET)
replies: text: :Då artikeln till stor del beskriver när vad byggdes och av vem och sätter det hela i ett tydlig sammanhang, utöver de lite kortare beskrivningar om de olika stilyttringarna, så kanske Stockholms stadsbyggnads- och arkitekturhistoria vore ett mer passande namn? Men det är å andra sidan rätt klumpigt. Vad säger hr. Ellgaard om saken (som ju ändå utan tvekan har bäst koll)? Jopparn 19 januari 2010 kl. 01.55 (CET)
replies: text: ::Som Ankara säger, så går det inte att jämföra artiklarna Varbergs stadsbyggnadshistoria och Arkitektur i Stockholm, eftersom det finns en separat artikel om Stadsplanering i Stockholm och arkitektur + stadsplanering = stadsbyggnad. Att det är frågan om en historisk betraktelse borde vara självklart och behöver inte upprepas in artikelnamnet. Det heter ju inte heller Stockholms slotts historia utan bara Stockholms slott. När jag funderade på ett lämpligt artikelnamn tyckte jag att Arkitektur i Stockholm är en logisk fortsättninga av Arkitektur i Sverige, Arkitektur i Frankrike, Arkitektur i Finland, Arkitektur i Danmark, Arkitektur i Helsingborg osv. Jag skulle gärna se att artikelnamnet ändras tillbaka. Och jag skulle för konsekvensens skull ändra även "Varbergs stadsbyggnadshistoria" tillbaka. (ändar mig efter genomläsning av artikeln) --Holger.Ellgaard 19 januari 2010 kl. 13.48 (CET)

text: ::PS. Nu står det "Stockholms stadsbyggnadshistoria har en historia som ..." det låter ju inte klogt! --Holger.Ellgaard 19 januari 2010 kl. 14.14 (CET)
replies: text: :::Tack, Urbourbo, att du bytte tillbaka. Lade nu även in överst mallen på respektive artikel för att framhäva släktskapet. --Holger.Ellgaard 19 januari 2010 kl. 15.22 (CET)
thread_title: Namnbytet

message: Artikeln Arkitektur i Stockholm planeras visas i rutan "Utmärkt artikel" på huvudsidan 11 februari. Kolla gärna upp sammanfattningen, så att den ser seriös och inbjudande ut.
BoivieBot 31 januari 2012 kl. 02.46 (CET)
thread_title: Huvudsida

message: Jag har nu aktualiserad artikeln och kompletterad med ytterligare 25 punktkällor och tar nu bort "käll-mallen".--Holger.Ellgaard (disk) 11 april 2013 kl. 12.16 (CEST)
thread_title: Fler källor

message: Bilder till artikeln har medvetet lagts i grupper á fyra stycken i gallerierna. Alla (med undantag av två) är nutida fotografier. V.g. använd inga äldre svart-vit bilder eller bilder på försvunna hus vid kompletteringar och fortsätt med grupper á fyra bilder. Tack. --Holger.Ellgaard (disk) 13 april 2013 kl. 15.03 (CEST)--
replies: text: Det är inte helt okej att så exakt försöka diktera hur bilderna i en artikel ska se läggas upp. Förslag till andra typer av upplägg och bildval ska alltid vara välkomna.

text: Peter Isotalo 14 april 2013 kl. 11.48 (CEST)
replies: text: :Det skall ses som ett förslag att bibehålla ett enhetligt utseende över hela artikeln, vilket jag tycker vore trevligt. Jag "dikterar" ingenting! Bara önskar. Jag tyckte även att det var värt att kort beskriva mina tankar bakom bildvalet. Att t.ex ha fyra bilder per galleri-rad är vanlig WP-standard, inget som jag hittat på. Holger.Ellgaard (disk) 19 april 2013 kl. 20.31 (CEST)
thread_title: Bildlayout och bildval

message: Påståendet att det bara fanns en enkel bebyggelse i form av bodar och skjul på malmarna gäller ju inte längre i och med fynden från utgrävningarna vid Södermalmstorg. Ändra eller komplettera? http://www.arkeologikonsult.se/aktuellauppdrag/soedermalmstorg-slussen/315-tegelhus-och-venetiansk-glasbaegare-fran-1300-talet-pa-soedermalmstorg.html MiKe (diskussion) 23 juni 2015 kl. 17.12 (CEST)
thread_title:  Bebyggelseutvecklingen 1250-1600 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Arkitektur i Stockholm. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20131113090756/http://www.sigtunahem.se/Om-SigtunaHem/Historik/Allmannyttan4/ till http://www.sigtunahem.se/Om-SigtunaHem/Historik/Allmannyttan4/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 11 maj 2017 kl. 08.04 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Arkitektur i Stockholm. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100820195150/http://www.nok.se/nok/allmanlitteratur/titlar-allmanlitt/m/Malmgardarna-i-Stockholm-ISBN-9789127354272/ till http://www.nok.se/nok/allmanlitteratur/titlar-allmanlitt/m/Malmgardarna-i-Stockholm-ISBN-9789127354272/
*Lade  till http://www.sigtunahem.se/Templates/Page____223.aspx%20Stigtunahem
*Lade  till http://www.stadsmuseum.stockholm.se/media/pdf/HEJBOSTAD_2004.pdf
*Lade  till http://www.sr.se/cgi-bin/stockholm/program/artikel.asp?ProgramID=740&Artikel=2435435
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 1 juni 2017 kl. 11.38 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 3 externa länkar på Arkitektur i Stockholm. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20131107175409/http://www.nybodahojden.se/omradet/ till http://www.nybodahojden.se/omradet/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130729165302/http://www.annedal2012.se/startsida till http://www.annedal2012.se/startsida
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20121026125425/http://www.svt.se/2.33538/1.2566494/arkitekturskolan_rivs_inte till http://svt.se/2.33538/1.2566494/arkitekturskolan_rivs_inte
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 15 juni 2017 kl. 02.52 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Arkitektur i Stockholm. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://archive.is/20120524132059/http://www.sigtunahem.se/Om-SigtunaHem/Historik/Allmannyttan3/ till http://www.sigtunahem.se/Templates/Page____223.aspx%20Stigtunahem
*Lade till arkiv https://archive.is/20120524132102/http://www.sr.se/cgi-bin/stockholm/program/artikel.asp?ProgramID=740&Artikel=2435435 till http://www.sr.se/cgi-bin/stockholm/program/artikel.asp?ProgramID=740&Artikel=2435435
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 1 augusti 2017 kl. 21.40 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Arkitektur i Stockholm. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100820195150/http://www.nok.se/nok/allmanlitteratur/titlar-allmanlitt/m/Malmgardarna-i-Stockholm-ISBN-9789127354272/ till http://www.nok.se/nok/allmanlitteratur/titlar-allmanlitt/m/Malmgardarna-i-Stockholm-ISBN-9789127354272/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 25 augusti 2018 kl. 17.48 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Arkitektur i Stockholm. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100820195150/http://www.nok.se/nok/allmanlitteratur/titlar-allmanlitt/m/Malmgardarna-i-Stockholm-ISBN-9789127354272/ till http://www.nok.se/nok/allmanlitteratur/titlar-allmanlitt/m/Malmgardarna-i-Stockholm-ISBN-9789127354272/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 16 april 2019 kl. 16.36 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade