Diskussion:Solsystemet

message: {{Artikelgranskningar}}
{{Projekt astronomi|klass=utmärkt|viktighet=viktig_topp}}
{{projektbevakning|Wikipedia:Projekt basartiklar|utmärkt|2|bild=Crystal Clear app wp.png}}
__TOC__

message: Det är ju synd att inte använda mallen solsystemet när den finns och är väldigt lyckad tycker jag. Men den hamnade lite långt ner? /--[[Användare:Max Speed|Max Speed]] 23 juni 2005 kl.10.00 (CEST)

message: Ska Sedna och Quaoar vara med i artikeln och mallen Solsystemet? De är inte definierade som planeter, utan som småplaneter eller asteroider. Vi bör på Wikipedia följa den policy som allmänt gäller (beslutad av IAU). Vi kan inte hitta på  egna planeter här. 
Däremot är 2003 UB313 en hetare potatis. Den upptäcktes i år och bedöms vara större än Pluto. Dess status är inte beslutad ännu och dess namn inte heller. /BIL 20 november 2005 kl.01.23 (CET)
Listan över alla himlakroppar i solsystemet är nog inte det första man vill läsa i artikeln. Listan borde flyttas till slutet. Men jag vågar inte göra flyttent eftersom listan redan flyttats och flyttats tillbaka. 82.212.68.237 22 december 2005 kl.23.52 (CET)
replies: text: Frågan är om vi skulle lägga den listan i en egen artikel Lista över objekt i solsystemet för att "slippa" den här. (Läs: 'slippa scrolla 3-4 skärmar för att hitta artikelns brödtext'). Jag försökte lägga den i en tabell i högermarginalen (under bilden), men den blev åtskilligt mycket längre än resten av artikeln... Såg inte så bra ut. \Mike 2 januari 2006 kl.16.21 (CET)
replies: text: :Jag är inte så förtjust i "lista över ..." artiklar, men listan behöver definitivt flyttas. Jag tycker 82.212.68.237 förslag att flytta den till botten av artikeln är bra. Men om det inte blir bra eller vi inte kan komma på något annan lösning så bör man nog flytta ut listan till en egen artikel. --Marsve 3 januari 2006 kl.01.51 (CET)
replies: text: ::Jag håller med dig, men började nästan bli desperat eftersom jag inte hittade någon bättre idé... Tänkte nu prova att lägga in en tabell istället, få se vad som tycks. \Mike 3 januari 2006 kl.19.22 (CET)
replies: text: :::Jag tycker att det blev bättre med en tabell. Även om det inte är perfekt med "halvplaneterna", men jag har inget bättre förslag.--Marsve 3 januari 2006 kl.19.31 (CET)
Återställer Yjgs införande av gamla skandinaviska enhetsbeteckningen AE till den gängse internationella AU. :) Kurtan 18 april 2006 kl.13.51 (CEST)
Är väldigt nyfiken på vad detta betyder, under rubriken Struktur:
...modern relativitetsteori säger att alla rätt utförda koordinattransformationer är tillåtna. Således visar beräkningar av Sven-Ingmar Ragnarsson (1994) att en joviansk modell med Jupiter i systemets centrum i stället för solen ger ett samband, som bättre stämmer med de verkliga avstånden.
Betyder det att Titius–Bodes lag hade stämt bättre i ett solsystem centrerat kring Jupiter? Kan man tänka sig att flytta det till en egen artikel om Titius-Bodes lag, eftersom det handlar om ett hypotetiskt solsystem, och inte om det som vi har? (Om vi är överens om att empiriska bevis föreligger för att solsystemet kretsar kring just solen?) mvh / Mimarob 18 april 2006 kl.15.41 (CEST)

text: Hej, Mimarob. Något lapidariskt formulerat, medges, så om detta kan givetvis mycket mer sägas. Svar på alla tre frågorna  blir både ja och nej.

text: T-Bs lag är en enkel modell över en aspekt av solsystemets verklighet, som visat sig kunna bli mer exakt med en koordinattransformation som placerar origo på Jupiters plats. Ett sådant, ad hoc, matematiskt samband  beskriver och förutsäger inte verkligheten bättre än, vad vi kan observera.

text: Vad är det som du vill flytta? T-Bs betydelse bör väl avhandlas under heliocentrisk världsbild. Mekaniska beskrivningar underlättas av att centraras kring en tyngdpunkt. Den bilden var en remarkabel koordinattransformation från en jordcentrerad beskrivning, ända tills Einstein klargjorde rörelses relativitet – saker rör sej i förhållande till varandra.

text: Detaljerad analys av lagen i en egen artikel är väl regel. Den är rent empirisk och passade bra för de planeter som var kända, när den kom till. Den har redan uppfyllt kravet att kunna förutsäga läget för då okända planeter, bla asteroidbältet, dvs Ceres. Tyvärr ger den i sig ingen förklaring till varför den stämmer till viss del. Och visst ligger solsystemets tyngdpunkt, oavsett hur vi formulerar lagen, innanför Solens ”yta”, men den flyttar sej något med planeternas rörelse och ligger sällan i solens mitt. :) Kurtan 21 april 2006 kl.16.53 (CEST)
replies: text: :OK, eftersom du så förtjänstfullt har påbörjat en artikel om Titius–Bodes lag har jag flyttat en del av infon dit. Har också gjort ett försök att uttrycka den relativitetsteoretiska approachen på ett tydligare sätt - du kan väl kolla och se om jag missförstått nåt? mvh /Mimarob 15 maj 2006 kl.23.13 (CEST)

message: Har sett att 2005 FY9 har bytt namn till Makemake och försökt byta länk där jag hittat. Men jag går bet på rutan längst ner på Solsystemet. /Innocent bystander 16 augusti 2008 kl. 08.25 (CEST)
thread_title:  2005 FY9 

message: === Accesdate ===
Är det Ok att uppdatera "accesdate" för en källa som man valt att ta med genom översättning? - Jag har granskat dem så att jag ska vara säker på att de finns kvar på nätet och verkligen innehåller relevant material. - Lavallen 5 maj 2009 kl. 18.48 (CEST)
replies: text: Om källan är kontrollerad vid ett senare datum för att se att texten överensstämer så tycker jag att man självklart skall uppdatera datumet. Om man däremot inte har kontrollerat det får man väl låta det gamla stå kvar. Så här står det i förklaringen för mall:Webbref, och jag ser ingen anledning i att göra på annat sätt: "hämtdatum: Fullständigt datum då referensen lästes, i formen dag månad år, exempelvis "hämtdatum=5 maj 2009"." Jopparn 5 maj 2009 kl. 18.59 (CEST)
replies: text: :Glöm inte att uppdatera till bokref och webbref också när ni ändå håller på. Jopparn 5 maj 2009 kl. 19.00 (CEST)
=== Uppdelning ===
Jag tror ni kan lämna Asteroider och TNO till mig tills vidare... -- Lavallen 5 maj 2009 kl. 18.56 (CEST)

text: Hehe, misstänkte nästan det! Jag tänkte ge mig i kast med solen till att börja med. Jopparn 5 maj 2009 kl. 18.59 (CEST)
replies: text: ::Jag kan översätta de små texterna om respeltive planet tills vidare. Brallan 5 maj 2009 kl. 20.27 (CEST)
replies: text: :::Jisses vad det går undan för er.. :) Börjar längst ner jag med Formation and evolution. Njaelkies Lea (d) 6 maj 2009 kl. 10.51 (CEST)
replies: text: ::::Jag har gjort klart ovanstående och tog Galactic context också. Tror jag ger mig på illustrationerna nu, de bör vara på svenska om vi ska få artikeln till utmärkt. Njaelkies Lea (d) 7 maj 2009 kl. 11.02 (CEST)
replies: text: ::::De är färdigt översatta alltså, det fanns en del möjliga tveksamheter i den engelska texten som jag ska kolla upp sedan, men det är ingen brådska. Njaelkies Lea (d) 7 maj 2009 kl. 11.06 (CEST)
=== Discovery and exploration ===
Texten under den rubriken är verkligen bristfällig och bör byggas ut med material från den engelska huvudartikeln Discovery and exploration of the Solar System (som för övrigt borde översättas och byggas ut en hel del). Någon som vill satsa på det? Annars tänkte jag höra med användare:Voyager som i stort sett inte skriver om något annat. Jopparn 5 maj 2009 kl. 20.50 (CEST)

text: Meningen: "For many thousands of years, humanity, with a few notable exceptions, did not recognise the existence of the Solar System. They believed the Earth to be stationary at the centre of the universe and categorically different from the divine or ethereal objects that moved through the sky." vet jag inte ens om jag håller med om. - Ett jordcentrerat system är väl oxå ett system? Sedan var detta system kanske mer eller mindre identiskt med vad man upplevde som universum. Det är väl bara 50 år sedan som Solsystemets plats i universum började klarna... Men det där kan nog Voyager bättre... -- Lavallen 5 maj 2009 kl. 21.07 (CEST)
replies: text: :Jag har skrivit några rader till Voyager nu för att höra om han är intresserad av att hjälpa till. Jopparn 6 maj 2009 kl. 00.06 (CEST)
=== Asteroid groups ===
Jag valde att arbeta om detta stycke helt efter eget huvud istället för en översättning  (även om jag stal ngn mening och referens). På enwp betonar man ofta detta med kollisions-familjer medan jag här på svwp oftast undviker ämnet då det är lite flummigt (mycket önsketänk och spekulation ibland). Istället har jag betonat uppdelningarna efter banelement som inte är lika spektakulära. -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 11.15 (CEST)
=== Månen som underrubrik till jorden? ===
Är det bara jag som tycker att det är konstigt att inte månen har fått ett endaste stycke? (Den nämns bara på sista raden på stycket om jorden). Visserligen påverkar den ju inte solsystemet genom gravitation etc, men den måste väl ändå sägas ha något av en särställning? Eller vad tycker ni? Jopparn 6 maj 2009 kl. 12.48 (CEST)

text: Jodå, några rader vore trevligt. Det enstaka omnämnadet av asteroidmånar har jag dock helt strukit. -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 13.23 (CEST) (Bytt dator nu efter att den andra har hängts sig några gånger - finns det något j-igare när man översatt ett helt stycke.)
=== Sedna ===
Har funderat lite på 90377 Sedna...
Upptäckaren vill nog gärna att hans lilla skötebarn ska ligga tillsammans med Oorts kometmoln som den gör idag i engelska artikeln. 
Jag däremot skulle hellre tänka mig att lägga den strax efter Extended scattered disc-avsnittet som jag infogat efter Eris. (Finns inget sådant i enwp-artikeln.) Jag skulle bli förvånad om Mikes teori om Oorts moln objekt skulle slå igenom på längre sikt då detta moln ligger så extremt långt borta. -- Någon annan med en åsikt? (Mikes tankar har jag dock inget emot att ta med i artikeln - de är helt klart intressanta.) -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 17.39 (CEST)

text: Problemet är väl att ingen vet riktigt vad som finns och inte finns där ute och hur det är fördelat. Men visst, att Oorts moln skulle börja där känns väldigt spekulativt. Jag håller med dig, men ta som sagt upp det alternativa synsättet Njaelkies Lea (d) 6 maj 2009 kl. 22.09 (CEST)
replies: text: :Det verkar till sist som att Mike bytt åsikt för nu anser han den inte vara en OCO längre. Främst är det Sednas storlek som gör att det inte är sannolikt att den formats i det yttersta av solsystemet. Så var det inte senast jag redigerade om Sedna. Då blir det plötsligt ännu mer relevant att plocka upp artikeln från Oorts kometmoln till E-SDO.

text: :Haken är att jag nu blir tvungen att skriva om stycket helt eftersom reffen inte stödjer texten längre...

text: :Kanske något för den som är aktiv på Enwp att ta tag i samtidigt... -- Lavallen 7 maj 2009 kl. 09.43 (CEST)
replies: text: ::Hoppsan, det var visst David Jewits sida jag hänvisade till -- får nog läsa lite till... -- Lavallen 7 maj 2009 kl. 09.45 (CEST)

text: ::Jodå, det ser ut som om Mike fortfarande hävdar att Sedna är en del av det "inre Oorts moln". Davids resonemang finns som en bra motvikt. - Ska nog få ihop ett stycke till slut, men nu har jag en träff med en blodugande vampyr. :) -- Lavallen 7 maj 2009 kl. 09.59 (CEST)
=== REFSTRUL ===
Något har hänt med en rad av referenser! Texten  finns i ref 1, 7 etc - Vad har hänt? -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 19.39 (CEST)

text: Nu har jag fixat nr 1 - Det stod "title" som variabelnamn istället för "titel" mellan reftaggarna. -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 19.42 (CEST)
replies: text: :Hehe, jag har ändrat resten nu. (Se redigeringskommentar för förklaring.) Men då började det strula på andra sätt... Ska fortsätta översätta cite web till Webbref, då löser sig nog allt hoppas jag... Jopparn 6 maj 2009 kl. 19.57 (CEST)
replies: text: ::Vi tar ett stycke i taget - tar du uppifrån så tar jag nerifrån! -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 20.00 (CEST)
replies: text: :::Hehe, jag satsade hårt och åtgärdade alla. Tyvärr hade jag inte sett ditt meddelande, så jag fick redigeringskonflikt :P. Förlorade lusten så jag tar det som är kvar lite senare. Jopparn 6 maj 2009 kl. 20.08 (CEST)
replies: text: ::::Har du inte lärt dig att man alltid ska ta ctrl-C på allt innan man trycker på spara! ;) Nåväl, nu finns det (så långt jag ser) bara en referens kvar - nummer 101 som finns i en not. Och noter vet jag inte hur man fixar med. (Det fanns en not i första stycket jag översatte också - som jag inte heller vet hur man löser...) -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 21.32 (CEST)
replies: text: :::::Hehe, jodå, jag hade gjort det, men jag är rätt snabb på såna där ändringar, så jag misstänkte att det troligtvis skulle ta ungefär lika lång tid att hitta igen vad du ändrat och ändra det igen... Nu är det ju fixat iaf! Bra jobbat! Jopparn 6 maj 2009 kl. 22.04 (CEST)

text: :::::(efter redigeringskonflikt) Fyi, det var bara att redigera under rubriken Notes där den låg. De andra noterna där använde ref name så de behövde inte fixas där. Jopparn 6 maj 2009 kl. 22.22 (CEST)
replies: text: ::::::Den första noten behöver nog inte fixas till, men hänvisningen från det första stycket kanske behöver det. Jag översatte där utan att veta hur man fixar hänvisningar till noter. -- Lavallen 7 maj 2009 kl. 08.26 (CEST)
Bra! Nu ska jag söka upp min kudde! -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 22.15 (CEST)

text: Sov gott! Jopparn 6 maj 2009 kl. 22.22 (CEST)
=== När artikeln läggs ut ===
Tänk på att den måste flyttas på plats för att det ska gå att se vem som har gjort vad (så det syns hur många som har jobbat på den). Jag eller Jopparn kan ordna det när vi är överens om att den är redo. :) Njaelkies Lea (d) 7 maj 2009 kl. 11.01 (CEST)

text: Visst! Den här "flyttmarodören" kommer att logga ut ikväll och kommer inte tillbaka förrän i början på nästa vecka ngn gång.

text: När jag flyttade SL9 från Brallans användarsida valde jag att skriva en permalänk i redigeringkommentaren...

text: Glöm inte lägga ut den på veckans utökning. - Vi fick ju pris förra gången. :) -- Lavallen 7 maj 2009 kl. 11.29 (CEST)
=== Tabeller ===
Bör vi inkludera tabellerna som visar "Planeternas egenskaper i förhållande till jorden" vilka finns i den nuvarande artikeln om Solsystemet? Även informationen om hur namngivningen av planeterna har gått till känns ju intressant (men den behöver självklart källbeläggas, men det bör ju inte vara så svårt). Vad tycker ni? Bör vi lägga det under en egen rubrik, eller placera det under en eller flera redan befintliga om vi väljer att inkludera det? Jopparn 8 maj 2009 kl. 00.56 (CEST)

text: Jo, någon sorts historik över mytologin kan vara bra och kanske tabellerna med, tänk dock på att vi ligger ganska högt med över 80kb redan som det är. Man kanske också skulle leta efter överflödiga meningar att ta bort. Vissa illustrationer borde kunna tas bort också, en del känns inte riktigt gjorda för en basartikel, t.ex. de som visar banor för diverse småobjekt som jag inte tror att en vanlig läsare förstår. Även bilden på Sedna är ju tämligen intetsägande egentligen. Njaelkies Lea (d) 8 maj 2009 kl. 09.23 (CEST)
replies: text: :Jo, en gallring när vi är färdiga är nog inte helt fel. Men jag tycker inte att det är allt för farligt så länge vi håller oss under 100kb, det är ju trots allt ett rätt stort ämne! Rörande bilderna funderar jag på om inte en av Oort cloud Sedna orbit sv.svg eller Solarsys sv.svg bör tas bort. Solarsys tillför ju egentligen ingen info som inte finns i den förstnämnda, då alla banor redan finns där. Oort cloud är ju därtill skalenlig. Vad säger ni? Måste även säga att du har gjort ett mycket fint jobb med alla bilderna Njaelkies Lea! Jopparn 8 maj 2009 kl. 16.55 (CEST)
replies: text: ::Ja, man kanske kan ta bort en av dem, men det är svårt att välja tycker jag. Den enklare varianten är nog just enklare att förstå, om än inte skalenlig. I allt vi skriver måste vi i alla fall försöka tänka på att basartiklar bör vara förståeliga för de allra flesta. Jag är övertygad om att väldigt många av läsarna till den här artikeln är skolbarn i åldern mellanstadie-gymnasie. Alternativt kan vi ju förstås ha båda ändå. Njaelkies Lea (d) 10 maj 2009 kl. 17.21 (CEST)

text: Jag tycker inte det är nödvändigt att ta med egna rubriker för alla plutoider. Pluto, Eris och Sedna tycker jag var och en är värda en plats på egna meriter. (Pluto som tidigare en av de nio, Eris som orsaken till tvisten vid IAU 2006 och Sedna med sin mycket speciella omloppsbana.) Haumea och Makemake har svårare att hävda sin plats. I enwp har de gemensam rubrik, men det på fel grunder då de inte båda är Cubewanos vilket enwp påstår. -- Lavallen 12 maj 2009 kl. 08.45 (CEST)
replies: text: :I vår egen artikel om Cubewanos står de båda med. Om det är felaktigt, vad skulle de då kategoriseras in som? Jopparn 12 maj 2009 kl. 12.03 (CEST)
replies: text: ::Det är ganska nyupptäckt att Haumea är 7:12-banresonant med Neptune och cubewanoartikeln hade jag missat... Makemake är cubewano (vad jag vet ännu) -- Lavallen 12 maj 2009 kl. 14.38 (CEST)
replies: text: :::Jisses vad du har koll. :) Njaelkies Lea (d) 12 maj 2009 kl. 14.41 (CEST)
replies: text: ::::Savant syndrom?! -- Lavallen 12 maj 2009 kl. 14.45 (CEST)
replies: text: :::::Mja, tror inte du har något annat att skylla på än att du kan mycket! ;) Njaelkies Lea (d) 12 maj 2009 kl. 17.10 (CEST)
replies: text: ::::::Men kunde inte mycket innan jag kom hit... Har inte ett enda poäng i ämnet. - Det är Materialteknik och Matte som egentligen är mina spetsämnen. -- Lavallen 12 maj 2009 kl. 17.18 (CEST)
replies: text: :::::::Mmm, det lönar sig att vara aktiv här (så länge man skriver på artiklar och inte sjunker ner i annat trams). Njaelkies Lea (d) 12 maj 2009 kl. 17.21 (CEST)
=== Rift valley ===
Jag har en fundering gällande översättningen av "rift valley". I artikeln om Mars står det kanjon, men då en kanjon uppkommer genom forsande vatten känns det som en mycket tveksam översättning. Men det kanske är etablerat? När jag slog upp "rift valley" på tyda.se stod det förkastningssänka. På Norstedtsord.se stod det "sprickdal". Vilken bör användas? Jopparn 8 maj 2009 kl. 17.30 (CEST)

text: Tekniskt sett är nog förkastningssänka korrekt, men jag undrar om man inte bör använda kanjon ändå. Det används väldigt ofta på engelska i alla fall. Sprickdal känns långt från pommf, för mig är sprickor något mycket mindre. Njaelkies Lea (d) 10 maj 2009 kl. 17.26 (CEST)
replies: text: :OK, då kör vi på kanjon då. Jag funderar om det hela kan bero på att man trodde att det fanns kanaler på Mars? Borde man kanske skriva en rad om det i artiklarna (kanjon och Mars alltså) om det finns någon källa som det? Jag misstänker att du har lite litteratur om Mars liggandes hemma Njaelkies Lea? Jopparn 12 maj 2009 kl. 12.09 (CEST)
replies: text: ::Jo, jag har nog litteratur så jag klarar mig, men jag misstänker att det kallas canyon helt enkelt för att det ser ut som en sådan. Det är ganska vanligt att även företeelser på andra planeter beskrivs som en canyon, t.ex. Ithaca Chasma på Tethys. Hur det är på svenska är jag som jag brukar påpeka något isolerad från eftersom jag bara arbetar på engelska, men jag misstänker att det är OK att kalla det för kanjon här. Njaelkies Lea (d) 12 maj 2009 kl. 17.08 (CEST)
replies: text: :::Dock, när jag läser texten du har skrivit känns det ändå mer rätt med förkastningssänka.. >.< Njaelkies Lea (d) 12 maj 2009 kl. 17.17 (CEST)
replies: text: ::::Också böjd att tycka att förkastningssänka verkar mest pommf - canyons förväntar jag mig nog bara hitta på ett enda ställe. -- Lavallen 12 maj 2009 kl. 17.41 (CEST)
replies: text: :::::Jag har nu ändrat till förkastningssänka. Borde det ändras i huvudartikeln också? Jopparn 12 maj 2009 kl. 19.26 (CEST)
===Smart et al===
Första referensen på stycket under solen. Jag har skrivit/läst väldigt lite om stjärnor här, men jag kan inte se att denna referens överenstämmer med texten. (Det betyder dock inte att det som står behöver vara fel.) När jag skrivit ut reffen (5 sidor + references) och läst (det jag kan tolka) ser jag inga omnämnaden om hur vår alldeles egna stjärna ser ut jämfört med andra. - (Det kan dock stå saker underförstått eftersom jag inte vet vad en M-, L- och T-dwarf är för ngt...) -- Lavallen 12 maj 2009 kl. 17.41 (CEST)

text: Hmm, du har helt rätt! Det står faktiskt ingenting om det... Jag har inte hunnit kolla igenom källorna där än (blev lite ofokuserad och gled in på mitt lilla område med några ytterligare översättningar)... Texten i stort bekräftas dock av våra artiklar om Hertzsprung-Russell-diagramet och huvudserien (som tyvärr är källösa) så det handlar troligtvis bara om att hitta en källa på det hela. Kanske finns det något om det i den engelska artikeln om solen måhända? Ska försöka hinna ta en titt på det senare ikväll om ingen hinner före mig... :) Jopparn 12 maj 2009 kl. 19.01 (CEST)
=== small Solar System bodies ===

text: en:small Solar System bodies ska väl sammanfatta kometer och småplaneter. Men har vi något svenskt namn? - Har skrivit runt det tidigare, men jag vet inte om jag kommer billigt undan under Terminology. -- Lavallen 16 maj 2009 kl. 08.41 (CEST)
IAU's definition från 2006 -- Lavallen 16 maj 2009 kl. 08.43 (CEST)

text: Skrivit runt det tills vidare.. -- Lavallen 21 maj 2009 kl. 17.48 (CEST)
=== Planetary scientists ===
Planetary scientists - någon? 
Planetologer? -- Lavallen 23 maj 2009 kl. 20.18 (CEST)
=== Utlagt! ===
Efter en del puts idag tyckte jag att texten var värd att ligga på rätt plats. Kom dock på att det inte var så bra att flytta som jag förespråkade förut eftersom en stor del av historiken blir på engelska vilket kanske inte var helt lyckat. Men jag har försökt attribuera er så gott jag kunnat i redigeringskommentaren. 
Fortsatt finns förbättringspotential förstås, men det är i alla fall betydligt bättre än det var.. Njaelkies Lea (d) 25 juli 2009 kl. 17.54 (CEST)

text: Sedan måste kanske försäkra oss om att denna sida bevaras på ngt sätt och inte raderas i framtiden av misstag... -- Lavallen 25 juli 2009 kl. 18.00 (CEST)
replies: text: :Mm, det går ju i värsta fall att återställa, men jag kan förstås flytta ändå om du tycker att det vore bättre? Själv har jag ändrat åsikt lite sedan jag skrev inlägget ovan. Historiken kan bli väldigt förvirrande när man slår samman artiklar, då är det ofta bättre med en permlänk, tycker jag. Njaelkies Lea (d) 25 juli 2009 kl. 18.08 (CEST)
replies: text: ::I fortsättningen kan vi ju hålla till på en undersida till Projekt astronomi istället. Sådana projektsidor brukar man ju ändå inte få radera för att man då sägs bedriva "historierevision". :) Njaelkies Lea (d) 25 juli 2009 kl. 18.16 (CEST)
replies: text: ::: Den piken var fin... :) -- Lavallen 25 juli 2009 kl. 18.18 (CEST)
replies: text: ::::Jadå, det skulle vi absolut kunna göra. Exempelvis skulle Månen behöva en liten uppfräschning. ;) Jopparn 25 juli 2009 kl. 21.21 (CEST)
Vad kul att den äntligen blev färdig! Bra jobbat! Jopparn 25 juli 2009 kl. 21.04 (CEST)
thread_title:  Diskussion överförd från arbetssidan [[Användardiskussion:Jopparn/samarbete2]] av [[Användare:Jopparn|Jopparn]] 26 juli 2009 kl. 23.46 (CEST) 

message: Är det Ok att uppdatera "accesdate" för en källa som man valt att ta med genom översättning? - Jag har granskat dem så att jag ska vara säker på att de finns kvar på nätet och verkligen innehåller relevant material. - Lavallen 5 maj 2009 kl. 18.48 (CEST)
replies: text: Om källan är kontrollerad vid ett senare datum för att se att texten överensstämer så tycker jag att man självklart skall uppdatera datumet. Om man däremot inte har kontrollerat det får man väl låta det gamla stå kvar. Så här står det i förklaringen för mall:Webbref, och jag ser ingen anledning i att göra på annat sätt: "hämtdatum: Fullständigt datum då referensen lästes, i formen dag månad år, exempelvis "hämtdatum=5 maj 2009"." Jopparn 5 maj 2009 kl. 18.59 (CEST)
replies: text: :Glöm inte att uppdatera till bokref och webbref också när ni ändå håller på. Jopparn 5 maj 2009 kl. 19.00 (CEST)
thread_title:  Accesdate 

message: Jag tror ni kan lämna Asteroider och TNO till mig tills vidare... -- Lavallen 5 maj 2009 kl. 18.56 (CEST)
replies: text: Hehe, misstänkte nästan det! Jag tänkte ge mig i kast med solen till att börja med. Jopparn 5 maj 2009 kl. 18.59 (CEST)
replies: text: ::Jag kan översätta de små texterna om respeltive planet tills vidare. Brallan 5 maj 2009 kl. 20.27 (CEST)
replies: text: :::Jisses vad det går undan för er.. :) Börjar längst ner jag med Formation and evolution. Njaelkies Lea (d) 6 maj 2009 kl. 10.51 (CEST)
replies: text: ::::Jag har gjort klart ovanstående och tog Galactic context också. Tror jag ger mig på illustrationerna nu, de bör vara på svenska om vi ska få artikeln till utmärkt. Njaelkies Lea (d) 7 maj 2009 kl. 11.02 (CEST)
replies: text: ::::De är färdigt översatta alltså, det fanns en del möjliga tveksamheter i den engelska texten som jag ska kolla upp sedan, men det är ingen brådska. Njaelkies Lea (d) 7 maj 2009 kl. 11.06 (CEST)
thread_title:  Uppdelning 

message: Texten under den rubriken är verkligen bristfällig och bör byggas ut med material från den engelska huvudartikeln Discovery and exploration of the Solar System (som för övrigt borde översättas och byggas ut en hel del). Någon som vill satsa på det? Annars tänkte jag höra med användare:Voyager som i stort sett inte skriver om något annat. Jopparn 5 maj 2009 kl. 20.50 (CEST)
replies: text: Meningen: "For many thousands of years, humanity, with a few notable exceptions, did not recognise the existence of the Solar System. They believed the Earth to be stationary at the centre of the universe and categorically different from the divine or ethereal objects that moved through the sky." vet jag inte ens om jag håller med om. - Ett jordcentrerat system är väl oxå ett system? Sedan var detta system kanske mer eller mindre identiskt med vad man upplevde som universum. Det är väl bara 50 år sedan som Solsystemets plats i universum började klarna... Men det där kan nog Voyager bättre... -- Lavallen 5 maj 2009 kl. 21.07 (CEST)
replies: text: :Jag har skrivit några rader till Voyager nu för att höra om han är intresserad av att hjälpa till. Jopparn 6 maj 2009 kl. 00.06 (CEST)
thread_title:  Discovery and exploration 

message: Jag valde att arbeta om detta stycke helt efter eget huvud istället för en översättning  (även om jag stal ngn mening och referens). På enwp betonar man ofta detta med kollisions-familjer medan jag här på svwp oftast undviker ämnet då det är lite flummigt (mycket önsketänk och spekulation ibland). Istället har jag betonat uppdelningarna efter banelement som inte är lika spektakulära. -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 11.15 (CEST)
thread_title:  Asteroid groups 

message: Är det bara jag som tycker att det är konstigt att inte månen har fått ett endaste stycke? (Den nämns bara på sista raden på stycket om jorden). Visserligen påverkar den ju inte solsystemet genom gravitation etc, men den måste väl ändå sägas ha något av en särställning? Eller vad tycker ni? Jopparn 6 maj 2009 kl. 12.48 (CEST)
replies: text: Jodå, några rader vore trevligt. Det enstaka omnämnadet av asteroidmånar har jag dock helt strukit. -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 13.23 (CEST) (Bytt dator nu efter att den andra har hängts sig några gånger - finns det något j-igare när man översatt ett helt stycke.)
thread_title:  Månen som underrubrik till jorden? 

message: Har funderat lite på 90377 Sedna...
Upptäckaren vill nog gärna att hans lilla skötebarn ska ligga tillsammans med Oorts kometmoln som den gör idag i engelska artikeln. 
Jag däremot skulle hellre tänka mig att lägga den strax efter Extended scattered disc-avsnittet som jag infogat efter Eris. (Finns inget sådant i enwp-artikeln.) Jag skulle bli förvånad om Mikes teori om Oorts moln objekt skulle slå igenom på längre sikt då detta moln ligger så extremt långt borta. -- Någon annan med en åsikt? (Mikes tankar har jag dock inget emot att ta med i artikeln - de är helt klart intressanta.) -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 17.39 (CEST)
replies: text: Problemet är väl att ingen vet riktigt vad som finns och inte finns där ute och hur det är fördelat. Men visst, att Oorts moln skulle börja där känns väldigt spekulativt. Jag håller med dig, men ta som sagt upp det alternativa synsättet Njaelkies Lea (d) 6 maj 2009 kl. 22.09 (CEST)
replies: text: :Det verkar till sist som att Mike bytt åsikt för nu anser han den inte vara en OCO längre. Främst är det Sednas storlek som gör att det inte är sannolikt att den formats i det yttersta av solsystemet. Så var det inte senast jag redigerade om Sedna. Då blir det plötsligt ännu mer relevant att plocka upp artikeln från Oorts kometmoln till E-SDO.

text: :Haken är att jag nu blir tvungen att skriva om stycket helt eftersom reffen inte stödjer texten längre...

text: :Kanske något för den som är aktiv på Enwp att ta tag i samtidigt... -- Lavallen 7 maj 2009 kl. 09.43 (CEST)
replies: text: ::Hoppsan, det var visst David Jewits sida jag hänvisade till -- får nog läsa lite till... -- Lavallen 7 maj 2009 kl. 09.45 (CEST)

text: ::Jodå, det ser ut som om Mike fortfarande hävdar att Sedna är en del av det "inre Oorts moln". Davids resonemang finns som en bra motvikt. - Ska nog få ihop ett stycke till slut, men nu har jag en träff med en blodugande vampyr. :) -- Lavallen 7 maj 2009 kl. 09.59 (CEST)
thread_title:  Sedna 

message: Något har hänt med en rad av referenser! Texten  finns i ref 1, 7 etc - Vad har hänt? -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 19.39 (CEST)
replies: text: Nu har jag fixat nr 1 - Det stod "title" som variabelnamn istället för "titel" mellan reftaggarna. -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 19.42 (CEST)
replies: text: :Hehe, jag har ändrat resten nu. (Se redigeringskommentar för förklaring.) Men då började det strula på andra sätt... Ska fortsätta översätta cite web till Webbref, då löser sig nog allt hoppas jag... Jopparn 6 maj 2009 kl. 19.57 (CEST)
replies: text: ::Vi tar ett stycke i taget - tar du uppifrån så tar jag nerifrån! -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 20.00 (CEST)
replies: text: :::Hehe, jag satsade hårt och åtgärdade alla. Tyvärr hade jag inte sett ditt meddelande, så jag fick redigeringskonflikt :P. Förlorade lusten så jag tar det som är kvar lite senare. Jopparn 6 maj 2009 kl. 20.08 (CEST)
replies: text: ::::Har du inte lärt dig att man alltid ska ta ctrl-C på allt innan man trycker på spara! ;) Nåväl, nu finns det (så långt jag ser) bara en referens kvar - nummer 101 som finns i en not. Och noter vet jag inte hur man fixar med. (Det fanns en not i första stycket jag översatte också - som jag inte heller vet hur man löser...) -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 21.32 (CEST)
replies: text: :::::Hehe, jodå, jag hade gjort det, men jag är rätt snabb på såna där ändringar, så jag misstänkte att det troligtvis skulle ta ungefär lika lång tid att hitta igen vad du ändrat och ändra det igen... Nu är det ju fixat iaf! Bra jobbat! Jopparn 6 maj 2009 kl. 22.04 (CEST)

text: :::::(efter redigeringskonflikt) Fyi, det var bara att redigera under rubriken Notes där den låg. De andra noterna där använde ref name så de behövde inte fixas där. Jopparn 6 maj 2009 kl. 22.22 (CEST)
replies: text: ::::::Den första noten behöver nog inte fixas till, men hänvisningen från det första stycket kanske behöver det. Jag översatte där utan att veta hur man fixar hänvisningar till noter. -- Lavallen 7 maj 2009 kl. 08.26 (CEST)
Bra! Nu ska jag söka upp min kudde! -- Lavallen 6 maj 2009 kl. 22.15 (CEST)

text: Sov gott! Jopparn 6 maj 2009 kl. 22.22 (CEST)
thread_title:  REFSTRUL 

message: Tänk på att den måste flyttas på plats för att det ska gå att se vem som har gjort vad (så det syns hur många som har jobbat på den). Jag eller Jopparn kan ordna det när vi är överens om att den är redo. :) Njaelkies Lea (d) 7 maj 2009 kl. 11.01 (CEST)
replies: text: Visst! Den här "flyttmarodören" kommer att logga ut ikväll och kommer inte tillbaka förrän i början på nästa vecka ngn gång.

text: När jag flyttade SL9 från Brallans användarsida valde jag att skriva en permalänk i redigeringkommentaren...

text: Glöm inte lägga ut den på veckans utökning. - Vi fick ju pris förra gången. :) -- Lavallen 7 maj 2009 kl. 11.29 (CEST)
thread_title:  När artikeln läggs ut 

message: Bör vi inkludera tabellerna som visar "Planeternas egenskaper i förhållande till jorden" vilka finns i den nuvarande artikeln om Solsystemet? Även informationen om hur namngivningen av planeterna har gått till känns ju intressant (men den behöver självklart källbeläggas, men det bör ju inte vara så svårt). Vad tycker ni? Bör vi lägga det under en egen rubrik, eller placera det under en eller flera redan befintliga om vi väljer att inkludera det? Jopparn 8 maj 2009 kl. 00.56 (CEST)
replies: text: Jo, någon sorts historik över mytologin kan vara bra och kanske tabellerna med, tänk dock på att vi ligger ganska högt med över 80kb redan som det är. Man kanske också skulle leta efter överflödiga meningar att ta bort. Vissa illustrationer borde kunna tas bort också, en del känns inte riktigt gjorda för en basartikel, t.ex. de som visar banor för diverse småobjekt som jag inte tror att en vanlig läsare förstår. Även bilden på Sedna är ju tämligen intetsägande egentligen. Njaelkies Lea (d) 8 maj 2009 kl. 09.23 (CEST)
replies: text: :Jo, en gallring när vi är färdiga är nog inte helt fel. Men jag tycker inte att det är allt för farligt så länge vi håller oss under 100kb, det är ju trots allt ett rätt stort ämne! Rörande bilderna funderar jag på om inte en av Oort cloud Sedna orbit sv.svg eller Solarsys sv.svg bör tas bort. Solarsys tillför ju egentligen ingen info som inte finns i den förstnämnda, då alla banor redan finns där. Oort cloud är ju därtill skalenlig. Vad säger ni? Måste även säga att du har gjort ett mycket fint jobb med alla bilderna Njaelkies Lea! Jopparn 8 maj 2009 kl. 16.55 (CEST)
replies: text: ::Ja, man kanske kan ta bort en av dem, men det är svårt att välja tycker jag. Den enklare varianten är nog just enklare att förstå, om än inte skalenlig. I allt vi skriver måste vi i alla fall försöka tänka på att basartiklar bör vara förståeliga för de allra flesta. Jag är övertygad om att väldigt många av läsarna till den här artikeln är skolbarn i åldern mellanstadie-gymnasie. Alternativt kan vi ju förstås ha båda ändå. Njaelkies Lea (d) 10 maj 2009 kl. 17.21 (CEST)

text: Jag tycker inte det är nödvändigt att ta med egna rubriker för alla plutoider. Pluto, Eris och Sedna tycker jag var och en är värda en plats på egna meriter. (Pluto som tidigare en av de nio, Eris som orsaken till tvisten vid IAU 2006 och Sedna med sin mycket speciella omloppsbana.) Haumea och Makemake har svårare att hävda sin plats. I enwp har de gemensam rubrik, men det på fel grunder då de inte båda är Cubewanos vilket enwp påstår. -- Lavallen 12 maj 2009 kl. 08.45 (CEST)
replies: text: :I vår egen artikel om Cubewanos står de båda med. Om det är felaktigt, vad skulle de då kategoriseras in som? Jopparn 12 maj 2009 kl. 12.03 (CEST)
replies: text: ::Det är ganska nyupptäckt att Haumea är 7:12-banresonant med Neptune och cubewanoartikeln hade jag missat... Makemake är cubewano (vad jag vet ännu) -- Lavallen 12 maj 2009 kl. 14.38 (CEST)
replies: text: :::Jisses vad du har koll. :) Njaelkies Lea (d) 12 maj 2009 kl. 14.41 (CEST)
replies: text: ::::Savant syndrom?! -- Lavallen 12 maj 2009 kl. 14.45 (CEST)
replies: text: :::::Mja, tror inte du har något annat att skylla på än att du kan mycket! ;) Njaelkies Lea (d) 12 maj 2009 kl. 17.10 (CEST)
replies: text: ::::::Men kunde inte mycket innan jag kom hit... Har inte ett enda poäng i ämnet. - Det är Materialteknik och Matte som egentligen är mina spetsämnen. -- Lavallen 12 maj 2009 kl. 17.18 (CEST)
replies: text: :::::::Mmm, det lönar sig att vara aktiv här (så länge man skriver på artiklar och inte sjunker ner i annat trams). Njaelkies Lea (d) 12 maj 2009 kl. 17.21 (CEST)
thread_title:  Tabeller 

message: Jag har en fundering gällande översättningen av "rift valley". I artikeln om Mars står det kanjon, men då en kanjon uppkommer genom forsande vatten känns det som en mycket tveksam översättning. Men det kanske är etablerat? När jag slog upp "rift valley" på tyda.se stod det förkastningssänka. På Norstedtsord.se stod det "sprickdal". Vilken bör användas? Jopparn 8 maj 2009 kl. 17.30 (CEST)
replies: text: Tekniskt sett är nog förkastningssänka korrekt, men jag undrar om man inte bör använda kanjon ändå. Det används väldigt ofta på engelska i alla fall. Sprickdal känns långt från pommf, för mig är sprickor något mycket mindre. Njaelkies Lea (d) 10 maj 2009 kl. 17.26 (CEST)
replies: text: :OK, då kör vi på kanjon då. Jag funderar om det hela kan bero på att man trodde att det fanns kanaler på Mars? Borde man kanske skriva en rad om det i artiklarna (kanjon och Mars alltså) om det finns någon källa som det? Jag misstänker att du har lite litteratur om Mars liggandes hemma Njaelkies Lea? Jopparn 12 maj 2009 kl. 12.09 (CEST)
replies: text: ::Jo, jag har nog litteratur så jag klarar mig, men jag misstänker att det kallas canyon helt enkelt för att det ser ut som en sådan. Det är ganska vanligt att även företeelser på andra planeter beskrivs som en canyon, t.ex. Ithaca Chasma på Tethys. Hur det är på svenska är jag som jag brukar påpeka något isolerad från eftersom jag bara arbetar på engelska, men jag misstänker att det är OK att kalla det för kanjon här. Njaelkies Lea (d) 12 maj 2009 kl. 17.08 (CEST)
replies: text: :::Dock, när jag läser texten du har skrivit känns det ändå mer rätt med förkastningssänka.. >.< Njaelkies Lea (d) 12 maj 2009 kl. 17.17 (CEST)
replies: text: ::::Också böjd att tycka att förkastningssänka verkar mest pommf - canyons förväntar jag mig nog bara hitta på ett enda ställe. -- Lavallen 12 maj 2009 kl. 17.41 (CEST)
replies: text: :::::Jag har nu ändrat till förkastningssänka. Borde det ändras i huvudartikeln också? Jopparn 12 maj 2009 kl. 19.26 (CEST)
thread_title:  Rift valley 

message: Första referensen på stycket under solen. Jag har skrivit/läst väldigt lite om stjärnor här, men jag kan inte se att denna referens överenstämmer med texten. (Det betyder dock inte att det som står behöver vara fel.) När jag skrivit ut reffen (5 sidor + references) och läst (det jag kan tolka) ser jag inga omnämnaden om hur vår alldeles egna stjärna ser ut jämfört med andra. - (Det kan dock stå saker underförstått eftersom jag inte vet vad en M-, L- och T-dwarf är för ngt...) -- Lavallen 12 maj 2009 kl. 17.41 (CEST)
replies: text: Hmm, du har helt rätt! Det står faktiskt ingenting om det... Jag har inte hunnit kolla igenom källorna där än (blev lite ofokuserad och gled in på mitt lilla område med några ytterligare översättningar)... Texten i stort bekräftas dock av våra artiklar om Hertzsprung-Russell-diagramet och huvudserien (som tyvärr är källösa) så det handlar troligtvis bara om att hitta en källa på det hela. Kanske finns det något om det i den engelska artikeln om solen måhända? Ska försöka hinna ta en titt på det senare ikväll om ingen hinner före mig... :) Jopparn 12 maj 2009 kl. 19.01 (CEST)
thread_title: Smart ''et al''

message: :en:small Solar System bodies ska väl sammanfatta kometer och småplaneter. Men har vi något svenskt namn? - Har skrivit runt det tidigare, men jag vet inte om jag kommer billigt undan under Terminology. -- Lavallen 16 maj 2009 kl. 08.41 (CEST)
IAU's definition från 2006 -- Lavallen 16 maj 2009 kl. 08.43 (CEST)
replies: text: Skrivit runt det tills vidare.. -- Lavallen 21 maj 2009 kl. 17.48 (CEST)
thread_title:  small Solar System bodies 

message: Planetary scientists - någon? 
Planetologer? -- Lavallen 23 maj 2009 kl. 20.18 (CEST)
thread_title:  Planetary scientists 

message: Efter en del puts idag tyckte jag att texten var värd att ligga på rätt plats. Kom dock på att det inte var så bra att flytta som jag förespråkade förut eftersom en stor del av historiken blir på engelska vilket kanske inte var helt lyckat. Men jag har försökt attribuera er så gott jag kunnat i redigeringskommentaren. 
Fortsatt finns förbättringspotential förstås, men det är i alla fall betydligt bättre än det var.. Njaelkies Lea (d) 25 juli 2009 kl. 17.54 (CEST)
replies: text: Sedan måste kanske försäkra oss om att denna sida bevaras på ngt sätt och inte raderas i framtiden av misstag... -- Lavallen 25 juli 2009 kl. 18.00 (CEST)
replies: text: :Mm, det går ju i värsta fall att återställa, men jag kan förstås flytta ändå om du tycker att det vore bättre? Själv har jag ändrat åsikt lite sedan jag skrev inlägget ovan. Historiken kan bli väldigt förvirrande när man slår samman artiklar, då är det ofta bättre med en permlänk, tycker jag. Njaelkies Lea (d) 25 juli 2009 kl. 18.08 (CEST)
replies: text: ::I fortsättningen kan vi ju hålla till på en undersida till Projekt astronomi istället. Sådana projektsidor brukar man ju ändå inte få radera för att man då sägs bedriva "historierevision". :) Njaelkies Lea (d) 25 juli 2009 kl. 18.16 (CEST)
replies: text: ::: Den piken var fin... :) -- Lavallen 25 juli 2009 kl. 18.18 (CEST)
replies: text: ::::Jadå, det skulle vi absolut kunna göra. Exempelvis skulle Månen behöva en liten uppfräschning. ;) Jopparn 25 juli 2009 kl. 21.21 (CEST)
Vad kul att den äntligen blev färdig! Bra jobbat! Jopparn 25 juli 2009 kl. 21.04 (CEST)
thread_title:  Utlagt! 

message: Artikel är utförlig, har bra illustrationer och referenser. Den förefaller väl möta kraven för att bli rekommenderad, och jag har därför märkt upp den som det.--Ankara 25 juli 2009 kl. 18.24 (CEST)
thread_title: Rekommenderad artikel

message: Det mesta av solsystemets massa trodde jag utgjordes av solen (som har en massa i storleksordningen 10^30 kg), och inte av planeterna(Omkring 10^27 kg) som det står i inledningstexten. Jag vill dock inte ändra i en nominerad artikel utan att först ta upp det på diskussionssidan. --Korall 13 september 2009 kl. 16.31 (CEST)
replies: text: Lite mer exakt var hittar du den formuleringen? Det första om detta jag hittar är: Den dominerande kroppen i solsystemet är solen, en huvudseriestjärna av spektralklass G2, som innehåller 99,86% av solsystemets totala kända massa och dominerar det gravitationellt. Och det är helt korrekt.

text: Men, att påstå det som du säger ovan är inte heller helt fel om man tänker bort just solen som en del av själva "systemet". --  L a v a l l e n  13 september 2009 kl. 16.51 (CEST)
replies: text: :"Det mesta av solsystemets massa hittar man i de åtta planeterna, vars omloppsbanor är nästan cirkulära." Fjärde meningen i artikeln. Det står inget om att solen skall tänkas bort. --Korall 13 september 2009 kl. 17.11 (CEST)
replies: text: ::Ah! där, nu är jag med. Ditt resonemang är helt rätt! Hur vill du formulera det? --  L a v a l l e n  13 september 2009 kl. 17.28 (CEST)

text: ::Det var en lite olycklig formulering, har ändrat. Njaelkies Lea (d) 13 september 2009 kl. 20.38 (CEST)
thread_title:  Det mesta av solsystemets massa 

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt kriteriet:
* Varit nominerad  i minst två veckor och 
* fått enbart och minst 5 utmärkt-röster./Ronny W 27 september 2009 kl. 12.45 (CEST)
---- 
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Solsystemet
Nominerad av Grundin 13 september 2009 kl. 15.51 (CEST) 
En välskriven och väl källbelagd rekommenderad artikel med bra bilder.
;Stödjer för utmärkt
#Sofokles 13 september 2009 kl. 15.53 (CEST)
#Helt klart! Med önskan om en trevlig helg från  Calken 13 september 2009 kl. 18.18 (CEST)
#Njaelkies Lea (d) 14 september 2009 kl. 19.22 (CEST)
# /Ronny W 14 september 2009 kl. 19.33 (CEST) Snyggt arbete
# Jopparn 16 september 2009 kl. 16.11 (CEST) Artikeln är heltäckande och har vidareutvecklats från enwp:s version, som även den är utmärkt. Majoriteten av källorna är kontrollerade och språket tycker jag är bra rakt igenom. 
#Elfsborgarndisk.↔ 16 september 2009 kl. 16.50 (CEST)
# Evalowyn 17 september 2009 kl. 15.07 (CEST)
# Idunius 19 september 2009 kl. 09.30 (CEST) Mycket bra artikel. Inga anmärkningar
# Fredde...talk? 19 september 2009 kl. 09.45 (CEST) som ovan.
#//Tanzania Diskutera med mig 20 september 2009 kl. 15.28 (CEST) Källbelagd och mycket fint utformad. Kan bara påpeka meningen "Den är dock relativt stor och ljusstark, och solen är dock större än 85 procent av stjärnorna i Vintergatan." Dock två meningar i rad är inte så bra...
#Fin artikel. »Wolfgangus Mozart 23 september 2009 kl. 20.45 (CEST)
#Julle 26 september 2009 kl. 19.54 (CEST)
;Stödjer för bra
 
;Stödjer ej
replies: text: *Korall 13 september 2009 kl. 16.35 (CEST)
;Diskussion
Innehåller ett allvarligt faktafel som jag som inte är särskilt insatt i ämnet hittade i inledningstexten. Se diskussionssidan. --Korall 13 september 2009 kl. 16.35 (CEST)
</div>
No a kap 2 rymden
Solsystemet består av 8 planeter. De fyra inre mindre planeterna är Merkurius, Venus, Tellus och Mars. De kallas för stenplaneterna och består mest av sten och metall. De fyra yttre planeterna är Jupiter, Saturnus, Uranus och Neptunus, de kallas gasjättarna och består av väte och helium och är mycket tyngre och större än stenplaneterna.
thread_title: Antagen till utmärkt

message: Artikeln Solsystemet planeras visas i rutan "Utvald artikel" på huvudsidan 14 augusti. Kolla gärna upp sammanfattningen, så att den ser seriös och inbjudande ut.
BoivieBot 3 augusti 2011 kl. 02.47 (CEST)
thread_title: Huvudsida

message: I löptexten omnämns fem kända Plutomånar. I bildtexten står det att det finns tre kända månar. Den kon (diskussion) 14 augusti 2018 kl. 23.45 (CEST)
replies: text: Fixat. Plumbum208 (diskussion) 15 augusti 2018 kl. 07.14 (CEST)
thread_title:   Bildtext till Plutobild inkonsistent. 

message: Det står att Pluto omdefinierades när Eris upptäcktes, eftersom Eris var större än Pluto. Men det stämmer väl inte längre? Eris väger väl mer men Pluto har större volym?
”… Eris, en dvärgplanet i Kuiperbältet som är större än Pluto.[66]” Leifmagnus (diskussion) 6 september 2021 kl. 00.56 (CEST)
replies: text: Ja, vi verkar vara lite mer tvärsäkra än NASA, trots att vi anger flera olika storlekar både för Pluto och Eris. Fast även NASA verkar vara lite svävande:

text: * Här; NASA, Eris in depthanges Eris radie till 1 163 km, och här;NASA, Pluto in depth anges Plutos radie till 1 151 km. Alltså Eris större.

text: * På samma sida om Eris, NASA, Eris in depth som anger en radie som är större än Pluto skriver man "At first, Eris appeared to be larger than Pluto. " Alltså: "Först uppfattade man att Eris var större än Pluto".

text: * På sidan "By the numbers" anges inte radie och massa för Eris, vilket de gör med väldigt många värdesiffror för Pluto Så det verkar inte helt fasställt.

text: Men, vad som stämmer är ju att det var upptäckten av dvärgplaneten Eris, som man uppfattade som större som direkt ledde till omdefinieringen. Det hade ju diskuterats länge då och man visste att det fanns himlakroppar i samma storleksordning inom solsystemet. Och fortfarande är man inte helt överens om att det var det bästa beslutet att degradera, så det kan ju ändras.

text: Jag ändrar till "verkade uppenbart större".-- LittleGun (diskussion) 6 september 2021 kl. 07.36 (CEST)
replies: text: :Öndrade till detta:  "..en dvärgplanet i Kuiperbältet som verkade vara större än Pluto, vilket ledde till en vetenskaplig debatt som reviderade definitionen av en planet." och kompletterade med sidan NASA, Eris in depth som källa. En uppstyrning av våra siffror vore välkommen. LittleGun (diskussion) 6 september 2021 kl. 07.43 (CEST)
thread_title:  Eris VS Pluto