Diskussion:Bureätten/Arkiv 2012

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i minst två veckor och 
* fått starkt konsensus för utmärkt.Ace90 1 februari 2012 kl. 17.35 (CET)
---- 
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
=== Bureätten ===
Nominerad av Mange01 18 januari 2012 kl. 18.29 (CET)
 
Sedan omskrivningen i maj 2011 har artikeln vilat på vetenskaplig grund, och redigeringskrigen har upphört. Välillustrerad och mycket omfattande notapparat. 
 
;Stöder för utmärkt
#Yger 18 januari 2012 kl. 20.01 (CET) Fantastiskt gediget innehåll, väl skriven, strukurerad, källförsedd och illusterarad. OCh numera också uppfyllande min käpphäst, substans som ger värde för redan insatta men också en lättfattlig ingress som oinsatta kan ta till sig
#Kalleo 19 januari 2012 kl. 16.55 (CET) Heltäckande, källbelagd och fina bilder.
#Sjunnesson 20 januari 2012 kl. 09.03 (CET) Välskriven, välillustrerad, väl källbelagd.
#Kigsz 20 januari 2012 kl. 09.08 (CET)
#--Lundgren8 (d · b) 20 januari 2012 kl. 22.22 (CET) Mycket välskriven, väl länkad och källbelagd med noter, stabil, väl illustrerad, verkar uttömmande och källorna verkar även bra.
#Obelix 24 januari 2012 kl. 22.45 (CET) Som Yger.
#Sten Rigedahl 31 januari 2012 kl. 05.32 (CET) Mina bästa lovord! Så skönt att denna artikel och "ätt" äntligen kan få litet välförtjänt ro!
;Stöder för bra
 
;Stöder ej
#Luttrad 20 januari 2012 kl. 16.13 (CET) Vårdslös användning av begreppet "elit". En släkt eller en identifikation. Men ingen motsvarighet till skotsk klan.
 
;Diskussion
Svar till Luttrad: Jag kanske ska förtydliga mig lite. "Elit" är ett vitt och relativt begrepp och jag använder det inte i artikeln i betydelsen klan utan för att beteckna någon form av kollektiv som utövar någon form av makt eller inflytande, det kan vara kulturellt, ekonomiskt eller politiskt. (Jämför historikern Thomas Lindkvists kommentarer om vad som utgör en elit i Historisk Tidskrift 1997:4, temanumret »Eliternas historia», sid. 588 f.) Det finns eliter som är mycket geografiskt begränsade som by- eller sockeneliter. Under 1500-talet och 1600-talet kan ofta en elit definieras utifrån släktskap eftersom börden då hade sådan stor betydelse för en persons sociala ställning. (Jag kan hänvisa till min artikel »Om den goda bördens betydelse under stormaktstid och frihetstid» i Svensk genealogisk tidskrift 2011:1, där jag går in närmare på ämnet. Se också till exempel Åsa Karlssons artikel »Enväldets politiska elit. Släkt och vänskapsband inom rådskretsen 1680–1718» i Historisk Tidskrift 1997:4. Och förstås Peter Englunds avhandling Det hotade huset.) Adeln med sina ätter och furstehusen är extrema exempel på detta, men längre ner i hierarkin hittar man liknande eliter inom skråna, bland prästerskap och ofrälse ståndspersoner, och också bland allmogen på landsbygden. Man ser till att gifta in sig i varandras familjer – eller med släktingar – för att bibehålla släktens sociala ställning. Det gör det förstås svårt ibland att avgöra om eliten utgörs av kollektivet eller enskilda medlemmar av eliten, så att säga.
För Bureättens del är det inte i första hand elitens roll i förhållande till staten jag avser utan dess kontext inom de stora områden som dominerades av självägande bönder och där adeln hade föga insteg. Man kan utifrån antagandet av tillnamn visa att den gemensamma härstamningen från Bure betonades och framhölls redan vid 1500-talets mitt av personer som var mycket avlägset släkt med varandra, och Johan Bure visar i sin stora släktbok från 1600-talets första årtionde att föreställningen om förment överhöghet utifrån tillhörigheten till denna släktkrets på fädernet eller mödernet var utbredd. Bureätten eller åtminstone flera grenar av denna släktkrets hade som kollektiv betraktat under 1500-talet en särställning i övre Norrland och i Österbotten och uppges ha varit överdimensionerad i antal i de högre sociala skikten bland allmogen (i betydelsen den ofrälse delen av befolkningen) som underlagmän, präster, borgare och välbärgade skattebönder. Alla medlemmar eller släktgrenar hade inte samma inflytande, men det gäller överallt. Därför anser jag att begreppet elit är motiverat. / Urban Sikeborg, --Minor 20 januari 2012 kl. 17.40 (CET)
Ett litet post scriptum. Om det bara är en term man inte förstår kanske det är mer konstruktivt att ta upp det på artikelns diskussionssida i stället. Jag svarar gärna på frågor som rör artikeln och Bureätten som sådan. --Minor 20 januari 2012 kl. 18.25 (CET)
replies: text: :Jag förstår termen alldeles utmärkt men tycker fortfarande att en annan definition av Burarna än "elit" vore bättre. Alla släktmedlemmar var inte en del av samhällets elit hur man än definierar det varför jag tycker att just begreppen släkt eller identifikation vore bättre, därefter följt av beskrivning av att många släktmedlemmar var framstående, självbilden etc. Du behöver 3000 tecken för att förklara valet av ordet elit, det tycker jag illustrerar varför det är ett olyckligt val. Och med en dålig definition redan i första meningen tycker jag inte artikeln är utmärkt. Luttrad 29 januari 2012 kl. 02.20 (CET)
replies: text: ::Min ordrikedom kom sig av att jag inte förstod av din kortfattade kommentar vad det var du egentligen menade – det där med skotska klaner förvirrade mig. Att inte alla medlemmar av en elit är en elit ligger i sakens natur; det gäller alla eliter. En elit kan definieras som en grupp som har en verklig särställning eller som har en självbild av att ha en särställning och vara förmer, oavsett hur nergången och utfattig man kunde tänkas vara. --Minor 29 januari 2012 kl. 23.40 (CET)
replies: text: :: Det blev för sent för mig igår så jag försöker förtydliga mer ingående vad jag menar i efterhand, eftersom jag får uppfattningen att vi talar om två skilda saker. Jag ser denna släktkrets som en social elit (vilket inte är synonymt med samhällselit, ekonomisk elit, politisk elit eller meritokratisk elit). Johan Bures mycket omfattande kartläggning av sin mormors släktkrets i norra Sverige gör det möjligt att följa ett stort antal ofrälse släktgrenar under hela 1500-talet. I en miljö som dominerades av självägande skattebönder med stark social skiktning ser man hur den ena familjen efter den andra rör sig i den övre skalan av allmogen med med ständiga inhopp i borgar- och prästestånden. Påtagligt ofta återkommer olika uppdrag i kronans tjänst inom många av familjerna. Under andra delen av seklet finns till och med flera exempel på ingiften i lågfrälset. Jag tolkar det som att där finns ett påtagligt socialt kapital bakom som konverteras på olika sätt till konkreta tillgångar, bl.a. genom äktenskapliga allianser; sedan att det sociala fältet inte är lika omfattande för alla individer är en annan sak. Johan Bures intervjuanteckningar indikerar att ett av de viktigare sociala kapitalslagen inom den stora släktkrets som redan hans samtid tycks ha kallat Bureätten var nedärvd i form av den gemensamma härstamningen och släktförbindelserna. Ett av kitten tycks ha varit föreställningarna kring denna börd. Detta menar jag gör det motiverat att betrakta Bureätten som en elit, kollektivt sett, under åtminstone en del av 1500-talet utifrån såväl Thomas Lindkvists definition av elitbegreppet (ovan) som Bourdieus. --Minor 30 januari 2012 kl. 06.33 (CET)
</div>
----
thread_title: Antagen till utmärkt

message: Nominerad av Mange01 18 januari 2012 kl. 18.29 (CET)
 
Sedan omskrivningen i maj 2011 har artikeln vilat på vetenskaplig grund, och redigeringskrigen har upphört. Välillustrerad och mycket omfattande notapparat. 
 
;Stöder för utmärkt
#Yger 18 januari 2012 kl. 20.01 (CET) Fantastiskt gediget innehåll, väl skriven, strukurerad, källförsedd och illusterarad. OCh numera också uppfyllande min käpphäst, substans som ger värde för redan insatta men också en lättfattlig ingress som oinsatta kan ta till sig
#Kalleo 19 januari 2012 kl. 16.55 (CET) Heltäckande, källbelagd och fina bilder.
#Sjunnesson 20 januari 2012 kl. 09.03 (CET) Välskriven, välillustrerad, väl källbelagd.
#Kigsz 20 januari 2012 kl. 09.08 (CET)
#--Lundgren8 (d · b) 20 januari 2012 kl. 22.22 (CET) Mycket välskriven, väl länkad och källbelagd med noter, stabil, väl illustrerad, verkar uttömmande och källorna verkar även bra.
#Obelix 24 januari 2012 kl. 22.45 (CET) Som Yger.
#Sten Rigedahl 31 januari 2012 kl. 05.32 (CET) Mina bästa lovord! Så skönt att denna artikel och "ätt" äntligen kan få litet välförtjänt ro!
;Stöder för bra
 
;Stöder ej
#Luttrad 20 januari 2012 kl. 16.13 (CET) Vårdslös användning av begreppet "elit". En släkt eller en identifikation. Men ingen motsvarighet till skotsk klan.
 
;Diskussion
Svar till Luttrad: Jag kanske ska förtydliga mig lite. "Elit" är ett vitt och relativt begrepp och jag använder det inte i artikeln i betydelsen klan utan för att beteckna någon form av kollektiv som utövar någon form av makt eller inflytande, det kan vara kulturellt, ekonomiskt eller politiskt. (Jämför historikern Thomas Lindkvists kommentarer om vad som utgör en elit i Historisk Tidskrift 1997:4, temanumret »Eliternas historia», sid. 588 f.) Det finns eliter som är mycket geografiskt begränsade som by- eller sockeneliter. Under 1500-talet och 1600-talet kan ofta en elit definieras utifrån släktskap eftersom börden då hade sådan stor betydelse för en persons sociala ställning. (Jag kan hänvisa till min artikel »Om den goda bördens betydelse under stormaktstid och frihetstid» i Svensk genealogisk tidskrift 2011:1, där jag går in närmare på ämnet. Se också till exempel Åsa Karlssons artikel »Enväldets politiska elit. Släkt och vänskapsband inom rådskretsen 1680–1718» i Historisk Tidskrift 1997:4. Och förstås Peter Englunds avhandling Det hotade huset.) Adeln med sina ätter och furstehusen är extrema exempel på detta, men längre ner i hierarkin hittar man liknande eliter inom skråna, bland prästerskap och ofrälse ståndspersoner, och också bland allmogen på landsbygden. Man ser till att gifta in sig i varandras familjer – eller med släktingar – för att bibehålla släktens sociala ställning. Det gör det förstås svårt ibland att avgöra om eliten utgörs av kollektivet eller enskilda medlemmar av eliten, så att säga.
För Bureättens del är det inte i första hand elitens roll i förhållande till staten jag avser utan dess kontext inom de stora områden som dominerades av självägande bönder och där adeln hade föga insteg. Man kan utifrån antagandet av tillnamn visa att den gemensamma härstamningen från Bure betonades och framhölls redan vid 1500-talets mitt av personer som var mycket avlägset släkt med varandra, och Johan Bure visar i sin stora släktbok från 1600-talets första årtionde att föreställningen om förment överhöghet utifrån tillhörigheten till denna släktkrets på fädernet eller mödernet var utbredd. Bureätten eller åtminstone flera grenar av denna släktkrets hade som kollektiv betraktat under 1500-talet en särställning i övre Norrland och i Österbotten och uppges ha varit överdimensionerad i antal i de högre sociala skikten bland allmogen (i betydelsen den ofrälse delen av befolkningen) som underlagmän, präster, borgare och välbärgade skattebönder. Alla medlemmar eller släktgrenar hade inte samma inflytande, men det gäller överallt. Därför anser jag att begreppet elit är motiverat. / Urban Sikeborg, --Minor 20 januari 2012 kl. 17.40 (CET)
Ett litet post scriptum. Om det bara är en term man inte förstår kanske det är mer konstruktivt att ta upp det på artikelns diskussionssida i stället. Jag svarar gärna på frågor som rör artikeln och Bureätten som sådan. --Minor 20 januari 2012 kl. 18.25 (CET)
replies: text: :Jag förstår termen alldeles utmärkt men tycker fortfarande att en annan definition av Burarna än "elit" vore bättre. Alla släktmedlemmar var inte en del av samhällets elit hur man än definierar det varför jag tycker att just begreppen släkt eller identifikation vore bättre, därefter följt av beskrivning av att många släktmedlemmar var framstående, självbilden etc. Du behöver 3000 tecken för att förklara valet av ordet elit, det tycker jag illustrerar varför det är ett olyckligt val. Och med en dålig definition redan i första meningen tycker jag inte artikeln är utmärkt. Luttrad 29 januari 2012 kl. 02.20 (CET)
replies: text: ::Min ordrikedom kom sig av att jag inte förstod av din kortfattade kommentar vad det var du egentligen menade – det där med skotska klaner förvirrade mig. Att inte alla medlemmar av en elit är en elit ligger i sakens natur; det gäller alla eliter. En elit kan definieras som en grupp som har en verklig särställning eller som har en självbild av att ha en särställning och vara förmer, oavsett hur nergången och utfattig man kunde tänkas vara. --Minor 29 januari 2012 kl. 23.40 (CET)
replies: text: :: Det blev för sent för mig igår så jag försöker förtydliga mer ingående vad jag menar i efterhand, eftersom jag får uppfattningen att vi talar om två skilda saker. Jag ser denna släktkrets som en social elit (vilket inte är synonymt med samhällselit, ekonomisk elit, politisk elit eller meritokratisk elit). Johan Bures mycket omfattande kartläggning av sin mormors släktkrets i norra Sverige gör det möjligt att följa ett stort antal ofrälse släktgrenar under hela 1500-talet. I en miljö som dominerades av självägande skattebönder med stark social skiktning ser man hur den ena familjen efter den andra rör sig i den övre skalan av allmogen med med ständiga inhopp i borgar- och prästestånden. Påtagligt ofta återkommer olika uppdrag i kronans tjänst inom många av familjerna. Under andra delen av seklet finns till och med flera exempel på ingiften i lågfrälset. Jag tolkar det som att där finns ett påtagligt socialt kapital bakom som konverteras på olika sätt till konkreta tillgångar, bl.a. genom äktenskapliga allianser; sedan att det sociala fältet inte är lika omfattande för alla individer är en annan sak. Johan Bures intervjuanteckningar indikerar att ett av de viktigare sociala kapitalslagen inom den stora släktkrets som redan hans samtid tycks ha kallat Bureätten var nedärvd i form av den gemensamma härstamningen och släktförbindelserna. Ett av kitten tycks ha varit föreställningarna kring denna börd. Detta menar jag gör det motiverat att betrakta Bureätten som en elit, kollektivt sett, under åtminstone en del av 1500-talet utifrån såväl Thomas Lindkvists definition av elitbegreppet (ovan) som Bourdieus. --Minor 30 januari 2012 kl. 06.33 (CET)
</div>
----
thread_title:  [[Bureätten]] 

message: När jag bedömde artikeln som utmärkt glömde jag bort att en artikel egentligen inte får bli utmärkt efter två veckor om det har kommit en röst på stödjer ej. Jag valde dock att inte återställa beslutet eftersom det ändå fanns ett starkt konsensus för utmärkt. Beklagar det skedda. --Ace90 1 februari 2012 kl. 17.41 (CET)
thread_title:  Kommentar till utmärkt status 

message: Artikeln Bureätten planeras visas i rutan "Utmärkt artikel" på huvudsidan 18 mars. Kolla gärna upp sammanfattningen, så att den ser seriös och inbjudande ut.
BoivieBot (diskussion) 9 mars 2012 kl. 02.47 (CET)
thread_title: Huvudsida

message: Det fanns ju en adlig släkt von Burman nr 1296, som är något omskriven i SBL. I von Stiernmans matrikel står att den adlade Gerhard von Burman var son till magister Gerhardus Henrici Burman från Arboga, och hänvisar till 
Jacob Benjamin Lohmans Arboga känning s. 196. Namnet på fadern stämmer uppenbarligen inte med SBL:s uppgifter (som har samma som Anrep), eftersom SBL kallar fadern vid von Stiernamns uppgivna patronymikon. Pga av släktnamnet vore det intressant om någon ser vad Arboga känning har att berätta, om någon skulle ha den till hands, även om källvärdet är lågt.--78.78.196.182 27 juni 2012 kl. 23.39 (CEST)
Jag kan inte finna att något av ovanstående namn omtalas på sid 196 i Arboga känning. Denna sida handlar om släkten Cupp. Bautil (disk) 9 januari 2013 kl. 16.42 (CET)
thread_title:  von Burman