lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Hallon

message: Heter växten hallon? Jag tror att växten heter hallonbuske och att dess frukt heter hallon.
replies: text: Hmm... Man kan nog säga båda. "Hallonbuske" är nog det formella namnet. // Liftarn
I artikeln står det att blåhallon inte är en annan färg. I artikeln som länken blåhallon leder till finns dock en bild på blåa blåhallon. (Skrivet av 83.254.68.226 2008—08—06:1408)

text: 83.254.68.226:s bekymmer är tolkningssvårighet p g a oklar formulering i artikeln. Jag har förtydligat texten, och hoppas att avsikten är klar nu./ 82.182.149.179 8 september 2008 kl. 03.50 (CEST)

message: Vad är motivet till att Användare:Bruno_Rosta ändrad prefixet för bildhämtning från Bild till Image? Resultatet blir ju plus/minus noll./ 82.182.149.179 2 december 2008 kl. 00.04 (CET)
thread_title: Bildsyntax

message: I artikeln står följande: "Finska språket tillhör en helt annan grupp och har för hallon de helt annorlunda benämningarna vatukka och varain. Det finns även en tredje variant, nämligen hallain, som har en intressant ljudlikhet med hallon. Om det antyder ett verkligt släktskap med påverkan från svenska, eller endast skenbart är t v oklart." Men på finska WP hittar man hallon under vadelma. Vadelma används också i innehållsförteckningar, t ex hallonsylt. Kan någon finsk-kunnig reda ut begreppen? Jorva 19 maj 2009 kl. 22.42 (CEST)
thread_title: Hallon på finska

message: *Bland Externa länkar finns adressen  Broom - Oxford English Dictionary. (OED). Den fungerar inte. OED-sidan har nämligen numera (2012—09) omgjorts totalt. Ovanstående gamla länk ger visserligen omdirigering till den nya startsidan, men sedan kan man inte gå vidare för att få veta något om Broom utan att vara registrerad användare.
*Länken Brambär - Det svenska ordförrådets ålder och ursprung av Elof Hellquist. är också oduglig. Den är censurerad av Google och ger absolut ingenting. Dock är boken från 1929 och författaren död 1933, så 70-årsregeln för fri tillgång är ju uppfylld med råge. (1933 + 70 = 2003; nu 2012—09—18.) Obegripligt varför man inte kan läsa boken via Googles litteraturprojekt.
Bägge dessa länkar raderingskandidater?/ 82.182.149.179 18 september 2012 kl. 01.14 (CEST)
thread_title: Föråldrad länk
Diskussion:Volfram

message: Heter det Volfram eller Wolfram? // Liftarn
replies: text: ...undrade jag med, men enligt Svenska Akademins ordlista är Volfram rätt.uwezi 11 augusti 2009 kl. 23.48 (CEST)
thread_title: Namn

message: Tyska och Engelska Wikipedia har olika värden på de olika isotoperna. T.ex. är alla isotoper radioaktiva enligt en: och bara  enligt de:. Någon som vet vad som gäller? //Lelle1987 4 april 2005 kl.20.36 (CEST)
Ps. Jag har valt de tyska värdena så länge. Bättre en av varianterna än ingen.
replies: text: Det är en gräns man måste dra någonstans: hur långlivad ska en isotop vara för att den ska vara stabil? Det visar sig nämligen att även Au-197 (åtminstone teoretiskt, jag har aldrig gjort praktiska mätningar :) är (*mycket*) svagt alfa-strålande... Och enligt standardmodellen så lär väl protonerna ha en halveringstid på 10^32 -- 10^33 år...

text: Men som det står i engelska texten så är halveringstiderna för de här isotoperna så långa att de kan betraktas som stabila. \Mike 4 april 2005 kl.21.03 (CEST)
replies: text: :Då överlåter jag till nån annan att dra den gränsen... =) //Lelle1987 4 april 2005 kl.21.23 (CEST)
thread_title: Isotoperna?

message: Ändringarna 2018-02-25 av Voyager85 raderades. Jag har inte sett att metallen volfram kallas tungsten på svenska och Voyager85 har inte heller angett någon referens. Det går kanske att hitta en referens på svenska men i så fall bör den vara tillförlitlig och inte bero på missuppfattning eller att en författare exempelvis inte kan översätta engelskt namn till svenska. På svenska har namnet tungsten tidigare brukats om ett mineral som numera heter scheelit och är ett kalciumvolframat. Ännu tidigare skriver Axel Fredrik Cronstedt om Bastnäs tungsten och om Bisbergs tungsten i en avhandling från 1751. C.W. Scheele analyserade Bisbergs tungsten och hittade däri en ny jord (ämne) som han kallde tungstenssyra och betraktade den som ett grundämne enligt dåtidens vetande och uppfattning. De spanska bröderna Elhuyar hittade senare samma ämne i ett mineral från Tyskland. Efter anvisning från Sverige lyckades de reducera tungstenssyran till ett metalliknande ämne (troligtvis var nära hälften volframkarbid) med mycket hög densitet. Det tyska mineralet var wolframit varför bröderna gav metallen namnet wolframio. På svenska var tungsten inte en metall utan ett mineral. Däremot har metallen på några utrikiska språk fått heta tungsten (inklusive vissa stavningsvarianter).--Stenallan (diskussion) 4 mars 2018 kl. 22.49 (CET)
thread_title:  Motiv för radering 

message: Det står under introduktionen att metallen upptäcktes av Scheele. 
Under "Historik och namn" står det att de spanska bröderna upptäckte metallen, men att det felaktigt ofta är Scheele som föräras upptäckten. Onekligen 98.128.180.223 9 oktober 2022 kl. 09.54 (CEST)
thread_title:  Introduktion
Diskussion:Vinter

message: "Vintern är den kallaste av de fyra årstiderna i områden med tempererat klimat."
Vintern är den kallaste årstiden även i områden med subtropiskt klimat (t ex medelhavsklimat) eller i områden med arktiskt klimat. Dock ej i tropikerna där man ju ofta talar om regnperiod.
"När man vandrade norrut var man tvungen att använda eld och kläder, som sedan utvecklats till vinterkläder." Människan var ju främst tvungen att nyttja/utveckla en skyddande bostad samt kläder när man drog norrut. Eld var ju också gynnsam för t ex uppvärmning där så var möjligt. Observera att det i arktiska områden (t ex Alaska, norra Sibirien, Kanada, Grönland och Island) ofta inte fanns några träd och därmed ej heller någon ved att elda med. Man fick då lov att äta rått kött och bostaden värmde människorna upp med sina kroppar. 
Sammanfattning: 
Vinter är inte någon unik svensk företeelse utan finns över stora områden på vår jord. 
en:Winter
På vintern kan du bedriva gäddmete med angeldon eller den allt populärare metoden ismete. Förr i tiden bedrev många fiske med gäddsax men det är något som tack och lov börjar dö ut. Gäddsax är en alldeles för barbarisk metod och därför är den olaglig idag.

message: Varför har vi med en bild på just Sverige? Jag ser ingen vettig anledning, som följer Wikipedia:Globalt perspektiv, att ha med den bilden. Det vore kanske bättre med en bild för varje världsdel. "85" 24 september 2008 kl. 20.12 (CEST)
replies: text: Jovisst, men en bild på Sverige är bättre än ingen bild alls. Calandrella 22 november 2008 kl. 15.44 (CET)
replies: text: :Jo, det är OK med Sverige. Det handlar om att se Sverige som en del av världen, i stället för bara "Sverige-världen". Här råkar Sverige vara exempel. Dessutom förknippas Sverige ganska ofta i sydligare länder med vinter, snö och kyla så det hade varit konstigare med platser där det nästan alltid är varmt och bara faller en liten snöflinga någon gång vart 20:e år. J 1982 4 december 2008 kl. 17.59 (CET)
replies: text: ::Ja, exakt; det hade lika gärna kunnat vara Norge, Tibet eller Kanada. Calandrella 4 december 2008 kl. 19.29 (CET)
thread_title: Bild på Sverige

message: Nog räknas den månaden till hösten i det allmänna språkbruket. Vintern börjar idag enligt almanackan. Att det vädermässigt kan variera är en annan sak. Tostarpadius (diskussion) 1 december 2014 kl. 07.15 (CET)
thread_title:  November  

message: Ett begrepp "mildvinter" används i texten, är det allmänt vedertaget? Jag har aldrig hört uttrycket. Det vore intressant med en källhänvisning.--Zac (diskussion) 18 mars 2016 kl. 11.48 (CET)
thread_title:  Mildvinter
Diskussion:Själavandring

message: Texten Även kristendomen har haft detta begrepp i sina skrifter fram till ca 500-700 talet då detta togs bort från alla skrifter. togs bort. Det skulle vara intressant att veta vilka källor det finns för och emot detta påstående. // Liftarn

message: Reinkarnationsläran var inte ovanlig i den tidiga kristna kyrkan, men den har aldrig varit en dogm, vilket vissa tror, så därför har den heller aldrig ”tagits bort”. Men visst, man kan utan större problem finna reinkarnationsläran, i flera tidiga kristna skrifter och dokument. Det som är speciellt är att både den romerskt katolska kyrkan och de ortodoxa kyrkorna aldrig har varken konfirmerat eller förnekat reinkarnationsläran i sig (de han inte sagt någonting, allså), tillskillnad från majoriteten av de protestantiska. I detta sammanhang har vi ett problem. I Sverige (och även i andra länder, i alla fall till namnet, protestantiska) har element inom högkyrkliga grupperingar inom majortiteteskyrkosamfundet, utnämnt sig själva till talmän och språkrör för hela den kristna kyrkan, och ”domare” gällande vad som riktig och äkta kristendom, och inte. Dessa grupper, genom deras egentliga tillhörighet till den protestantiska rikningen, förnekar högljudt reinkarnationen. Men detta alltså ingenting med verkligheten att göra. Vad som verklighten hände i kyrkohistorien var att under det så mytomspunna konciliet i Nicea år 325, var att det fattades ett beslut, som var tämligen kontroversiellt, som sade att hädanefter skulle var förbjudet att predika själens preexistens (märka att beslutet avsåg inte huruvida själen var preexistent eller inte), och därmed drogs ju naturligtvis mattan undan också för reinkarnationsläran, men om den sades inget heller.
Vidare bör det i artikeln tilläggas i listan över reinkarnationsbekännade grupper:
1.	Ortodox och chassidisk judendom.
2.	Vissa delar inom shiitisk islam
--Carl Ek 20 oktober 2006 kl. 06.58 (CEST)
replies: text: Återfödelse och själavandring är inte synonyma begrepp. Själavandring (som är ungefär samma sak som reinkarnation) är en av flera former av återfödelse; det kan som i den buddhistiska läran vara något annat än själen som återföds. I stället för att slå ihop artiklar borde problemet kunna lösas genom tydligare definitioner på de sidor som finns. --Caspiax 19 oktober 2007 kl. 19.51 (CEST)
1. Jag har läst att alla teorier om vad de första kristna trodde bara är spekulationer.~
2. Jag skulle vilja att Carl Ek eller någon annan anger en källa till påståendet att judarna tror på själavandring, för jag trodde att jag var påläst om judendomen innan jag läste det.
-- Mordred 18 december 2007 kl. 12.23 (CET)
thread_title:  Reinkarnationsläran
Diskussion:Folke A. Nettelblad

message: {{NLP}}
Vilken överraskning, kul att du kikade över. Det ser lite annorlunda ut, men i det stora hela bygger det ju på samma princip. Språklänkarna skrivs istället för tyska och engelska enl: <nowiki> [[de:entysklänk]] och [[en:enengelsklänk]] </nowiki>och de hamnar sedan automatiskt här ovanför som du ser på artiklar där de finns.
Alltså välkommen Folken, vi synes, [[Användare:Dan Koehl|Dan Koehl]] 25 januari 2003 kl.13.30 (CET)

message: Hur intressant är det egentligen med hr vetenskapsskribentens avkomma i en encyklopedi? Dottern, som iofs säkert är ett duktigt barn och skicklig keybordist, har hon allmänintresse?
Rudolf 1922 14 april 2004 kl.11.49 (CEST)
replies: text: Nej, det har hon inte. Varför inte till Sidor som bör raderas? Jag ordnar det. /ShineB 14 april 2004 kl.12.11 (CEST)

message: Vem har kvalitetsmärkt sidan, och vad krävs för att skylten skall tas ner?
Är detta nan sorts avundsjuka för att en wikipediaanvändare gjort en sida om sig?
[[Användare:Dan Koehl|Dan Koehl]] 10 februari 2006 kl.23.29 (CET)

message: "en bakgrund" låter lite diffust; går den att specificera med ev examen? 81.224.253.60 15 februari 2014 kl. 06.27 (CET)
thread_title:  Bakgrunden? 

message: Artikeln om hustrun Karin Nettelblad förefaller lite omotiverad. Hon samarbetar med maken i ett gemensamt handelsbolag och har inga s k meriter utöver detta. Hon kunde gärna infogas i den här artikeln. Det är mannen som är mer framträdande. 217.213.158.125 18 maj 2024 kl. 11.53 (CEST)
thread_title:  Infogning av hustrun?
Diskussion:A-traktor

message: Fråga: 
Var det verkligen Vägverket och inte Trafiksäkerhetsverket?
Svar: Ska kolla men jag tror faktiskt det.
Kommentar: SFS 1988:282 2 §: "Trafiksäkerhetsverket ansvarar också för ... 4. frågor om fordons beskaffenhet och utrustning." Jag hittar ingen äldre förordning, men det bör ha varit TSV och inte Vägverket som hade hand om denna fråga. Ändrade i texten ovan. / David
Borde inte artikeln ligga under A-traktor? /Grillo 28 augusti 2006 kl. 14.15 (CEST)

message: Hela det här stycket känns slarvigt skrivet och löst kopierat från källor. Känns som om det behöver en rejäl redigering
81.229.75.175 27 mars 2021 kl. 14.36 (CET)
replies: text: Gör gärna en översyn. Men källor är  A och O som du säkert vet. --Snörstump (diskussion) 27 mars 2021 kl. 14.42 (CET)
thread_title:  Regler
Diskussion:Folke den tjocke

message: Lite flytande har jag skrivit regent här utan att jag nu hittar någon källa för detta, hittar du någon vore det bra. Sannolikt var han "kung" av Östergötland eller liknande, Roden gick tydligen vid denna tid ner till kusten utanför Östergötland, så det kan också tänkas att han regerat vissa delar sv Svitjod. Dan Koehl 12 februari 2003 kl.03.28 (CET)

message: Bo Johnson Theutenberg lär i Folkungar och Korsriddare ha framlagt nya teorier om att Folke den tjocke skulle vara den Folke V av Anjou som var kung av Jerusalem, samt att han grundat Forshems kyrka. Hur står sig sådana uppgifter? Är de värda att utreda?//--IP 2 februari 2007 kl. 13.39 (CET)
replies: text: Eftersom du varit inne på min användarsida så känner jag att jag måste skriva något om detta och att det helst ska vara seriöst. Men jag har en otrolig tur denna gång, eftersom jag på grund av tidsbrist inte har läst Theutenbergs bok om Folkungar och korsriddare och följaktligen inte har någon åsikt om sakinnehållet. Det är inte ofta jag låter böcker som handlar om medeltiden förbli olästa men ibland måste man göra undantag. ;o) Gregers 7 februari 2007 kl. 10.52 (CET)
Jag tycker att hela den här artikeln vilar på väldigt lös sand och därför bör revideras. Därför gör jag det, utan att ta bort de obelagda teorierna.
thread_title:  Bo Theutenberg
Diskussion:Von Mörner

message: det går inte att skapa ordet von Mörner, det blir Von Mörner...Dan Koehl 26 februari 2003 kl.11.34 (CET)

message: Jag brukar föra samman artiklar om släktgrenar till en artikel, för i litteraturen brukar inte grenarna särskiljas med namn; en Mörner af Morlanda kallas "Mörner". Vissa släktnamn, som Munck af Fulkila, innehåller särskiljningsleden, och då är det ju annorlunda. Jag tycker alltså att man kan göra Mörner af Morlanda, von Mörner och Mörner af Tuna till redirect till Mörner. Invänder någon?//--IP 22 april 2006 kl.10.44 (CEST)
thread_title:  Redirecta?
Diskussion:Upphovsrättslagen

message: Nordisk familjebok, Uggleupplagan, är ju fri från upphovsrätt och publiceras elektroniskt av Projekt Runeberg. Idag upptäckte jag att för del 32-34 har den scannade bilden läst in och publicerats som vanligt text. Det innebär att det går att kopiera texterna och lägga in dem här. Den fjättrade ankan 26 februari 2003 kl.13.25 (CET)
replies: text: Nja, läs först igenom Diskussion:Nordisk familjebok. Åsikterna går uppenbarligen isär om man ska använda den eller inte. // Liftarn
replies: text: :Nu var det närmast frågan om upphovsrätt jag tänkte på, inte om själva lämpligheten i att kopiera därifrån. Enligt vad jag förstår skall detta inte bryta mot upphovsrätten. I engelska Wikipedia sägs att en text som väl har förlorat upphovsrätten, kan inte någon annan kräva upphovsrätt på öven om de publicerar samma text någon annanstans.

text: :Men om man nu vill kopiera därifrån, så är det klart att man bör läsa igenom artikeln och modernisera språket först.

text: :Del 32-34 (som går att kopiera och klista in direkt) går från ordet Werth,. Länk: http://runeberg.org/nfcl/

text: :Den fjättrade ankan 26 februari 2003 kl.14.30 (CET)
replies: text: :: Såg en hel del OCR-missar som måste fixas också. Annars kan bilder därifrån också användas. // Liftarn

message: Jag föreslår att den här artikeln slås ihop med artikeln Upphovsrätt. Vad tycker Du? --Thavox 5 december 2007 kl. 13.21 (CET)
* Ja - Jag tycker den här artikeln ska tas bort och materialet läggas in i "Upphovsrätt". Detta eftersom "Upphovsrätt" är en så bra artikel och för att den här artikeln egentligen bara upprepar information som finns på "Upphovsrätt". --Thavox 5 december 2007 kl. 13.21 (CET)
replies: text: Jag kan se en poäng i att behandla upphovsrätt i Sverige separat från en generell beskrivning av upphovsrätt, och tycker att man snarare borde bryta ut Upphovsrätt#Svensk upphovsrätt till en separat artikel Upphovsrätt i Sverige i likhet med Upphovsrätt i Indien. Sedan kanske man skulle infoga upphovsrättslagen och internationell upphovsrättsförordning i den. //Essin 16 december 2007 kl. 18.09 (CET)
thread_title:  Slå ihop artikel med Upphovsrätt?
Wikipediadiskussion:Ting om redigeringskrig

message: For the record: Jag anser fortfarande att det är försvarbart att radera välskrivna och objektiva artiklar bara för att vi har någon som vill sabotera dom. Fortsätter man så kommer vi snart inte ha några artiklar kvar. När kommer artiklar som Grekland och Makedonien att försvinna? Jag ber er också notera vad det står på huvudsidan "Sabotage, och redigeringskrig stoppas genom blockering av IP-adresser och filer återställs eller raderas." Det kanske kan vara en idé att prova det först... //
thread_title:  Blockera hellre än radera
Diskussion:Råttor

message: OBS, jag väntar med att korrigera denna sida för att alla skall kunna se vad ibland händer när någon från Polen gjort en språklänk. Utan att vederbörande förändrat något i texten förändras å till aa, detta har med besökarens browser att göra. Dan Koehl 28 februari 2003 kl.16.00 (CET)
Jag har också märkt att när jag kör Windows 95 ändras Unicode-tecken till ?. Högst irriterande. // Liftarn

message: Jag fick se en bild av bekant där de i deras trädgård fångat en brunråtta stor som en stor huskatt, gissar huvud- till svansens början var 100 cm. Den var fet dessutom. Troligen vägde den långt mer än 500 gram som det står här. Jag blev chockad. Har aldrig trott att råttor kan bli så stora. Kvinnan visade på samma gång en nyhet på nätet om en råtta stor som en mellanstor hund, gissar ca 10 kg. 
 Musikliv (diskussion) 16 juli 2017 kl. 13.23 (CEST)
thread_title:  Brunråttan 
Diskussion:Johan Skytte

message: Släkten Nääf skrivs ibland Neaf eller Näf. Jag är osäker på vad som är korrekt.
Johan Skytte skall kanske benämnas Johan Bengtsson Schrodeus (Skytte)
Joakim Löfkvist 28 februari 2003 kl.21.31 (CET)

message: Hans bror Erik eller Ericus Schroderus, translator och inblandad i moderniseringen/omtryckningen av Bibeln, verkar inte ha någon artikel.
Det finns till på köpet ytterligare en Ericus Schroderus med artikel i :en:Ericus Schroderus. Se Sida:En_svensk_ordeskötsel.djvu/68. --LA2 13 april 2011 kl. 04.40 (CEST)
thread_title:  Brodern 

message: Snålt med källor (1 st), generöst med "vidare läsning" (15 st) ger inget förtroendeväckande intryck. Det hade varit bättre tvärtom! --Holger.Ellgaard (diskussion) 22 juli 2018 kl. 17.44 (CEST)
thread_title: Källor
Diskussion:1995

message: Hej!
Inte behöver väl sekler, decennier och decenniet med de övriga ingående årtalen vara med på sidan för ett specifikt år?
Undrar 217.215.149.20
replies: text: Varför inte? Det gör att man snabbt kan länka sig vidare om man vill ha en större översikt. // Liftarn
OK, men man kan utnyttja ingångarna 1900-talet och 1990-talet och sedan utnyttja "Vilka sidor länkar hit" för att uppnå samma syfte. 
Metoden vi diskuterar tar mycket 10 gånger så mycket utrymme. 
Hälsningar 217.215.149.20

message: Ovan som jag är vill jag inte gå in och pilla på sidan, men Tehilla Blad är född 5 sept inte 5 nov. Det står rätt på hennes egen Wikisida men inte i listan över födda -95. 90.230.251.19 19 oktober 2016 kl. 12.51 (CEST)
thread_title:  Tehilla Blad
Diskussion:Svenska landskapssymboler

message: Vi har en gång i tiden samlat ihop landskapssymbolerna istället för ha en sida för landskapsdjur en för landskapsblommor etc. Denna sida blir lite plottrig och inte så informativ och det är lite svårt att kommentera och skirva om de enskilda symbolerna. Skall vi dra isär det igen? Joakim Löfkvist 1 mars 2003 kl.08.40 (CET)
Det blir säkert bättre. Med lite info om landskapsymboler generellt och sedan länkar till landskapsdjur och  landskapsblommor, det blir nog bra.Dan Koehl 1 mars 2003 kl.18.19 (CET)
Jag anser att listorna inte behövs här. Dessutom hör länsvapnen absolut inte hemma här. Tostarpadius (disk) 19 februari 2014 kl. 11.22 (CET)
Diskussion:Natt och Dag

message: Det finns en Anna Natt och Dag som var gift med Lars Claesson Fleming. Någon som vet något där? Joakim Löfkvist 2 mars 2003 kl.19.23 (CET)
Eftersom det är en ip-redigering som gör gällande att släktforskaren är otilförlitlig diff så ändrar jag tills det finns belägg för att han skulles vara otilförlitlig. /Grön 17 december 2005 kl.13.30 (CET)
tycker det finns saker som behöver uppdateras, bland annat finns det ingen bild på natt och dag's vapensköld så som "se bild" påvisar, dessutom fungerar inte länken med natt och dag's vapen från numismatiska föreningen

message: Vore det inte trevligt att lägga in en bild på ättens vapensköld i den här artikeln? Kanske något för deltagarna i Projekt:Heraldik att ta tag i?
Hetaira 16 september 2007 kl. 14.07 (CEST)
thread_title:  Bild föreställande ättens vapensköld? 

message: "Släktmedlemmarna började använda sig namnet Natt och Dag först på 1700-talet, varför många personer skrivs med släktnamnet inom parentes, alltså (Natt och Dag)" Detta ter sig totalt intetsägande eftersom detta endast gäller medlemmar vars namn man refererar till, födda innan 1700-talet. Dessutom är detta kutym för all slags benämning av adliga personer vars släktnamn tagits i bruk först senare, och inte alls unikt för Natt och Dags medlemmar. Jag föreslår att detta tas bort av ovannämnda skäl. Fernandicus 26 mars 2008 kl. 15.49 (CEST)
thread_title:  Parentes 

message: Not/Ref.-länken dit funkar inte, någon...? --Ymer 26 mars 2008 kl. 18.06 (CET)
replies: text: lagad Palmerston 24 juli 2008 kl. 16.17 (CEST)
thread_title:  Numismatiska föreningen 

message: Fotnot för ätten Sture... jag svimmar. Klicka på Sidor som länkar hit, så kommer du till den kronologiska listan. Någon måtta får det väl vara.--90.233.181.184 30 maj 2011 kl. 11.27 (CEST)
thread_title:  Herre Gud...
Diskussion:Finlands flagga

message: Jag var på ett museum i Vasa (minns inte vilket) där man syboliserade valet av färger genom att hänga en Rysk flagga (blå-vit-röd) i taket och där den röda delen var på väg att rivas av. Väldigt symboliskt tycker jag. Joakim Löfkvist 2 mars 2003 kl.19.37 (CET)
Yep. Det har även jag läst om. I början rev man faktiskt det röda ur den Ryska flaggan för att skapa en blå-vit. Men detta var inte tillfredsställande.
Den första finländska flagga som någonsin vajade, var ett vitt lakan som hissades över slottet i Viborg!
Finland behövde en flagga som representerade nationen i sin helhet, de blå-vita färgerna må ha varit färdiga redan 1918. Men det var inte en självklarhet på det sena 1800-talet. Korsflaggan blev ritad efter finska inbördeskriget och representerade enighet med de andra nordiska bröderna.
Cheers 62.80.133.200 2 mars 2003 kl.22.00 (CET)~
thread_title:  Samband med Rysslands flagga 

message: Jag tog bort en mening om att segelföreningarnas specialflaggor skulle få användas istället för nationalflaggan i Östersjöländerna utom Ryssland och Polen. Jag hittar inget i lag, förordning eller i segelsällskapens föreskrifter som skulle hindra användning i enskilda länder, inte heller något med en snabb googling (anekdotisk evidens om problem är en annan sak, men jag hittade inte sådant heller den här gången). Däremot hittar jag upplysningar om att dessa flaggors status var på väg att ändras då lagen om Finlands flagga skrevs om på 1970-talet. Det är möjligt att stämningarna då hindrade mer explicit erkännande av flaggorna, medan man samtidigt ville behålla gammal praxis. Tyvärr har jag inte tillgång till den gamla lagen. --LPfi (disk) 12 maj 2013 kl. 17.28 (CEST)
thread_title:  Segelföreningarnas flaggor utomlands 