Diskussion:Ras och intelligens/Arkiv 2014

message: *"Frågan har rönt uppmärksamhet från det att intelligenstester började användas brett vid slutet av första världskriget fram till 1980- och 1990-talet." Studerades tidigare (bland annat med skall- och hjärnvolummätningar). Diskussionen har på inget sätt upphört efter 1990-talet. Publicerats hela tiden ett stort antal studier som diskuterar frågan. Exempelvis denna uppmärksammade litteraturöversikt: 
*"1950 publicerades en rapport av Unescos vetenskapspanel[3], som skriver att det saknas bevis för skillnader mellan folkgruppers medfödda mentala egenskaper, vare sig i fråga om intelligens eller temperament". En gammal och och hårt kritiserad deklaration som inte angav några som helst källor för påståendena. Unesco hade helt öppet fått det politiska uppdraget att producera en rapport som skulle innehålla argument mot "rasliga fördomar" och få dessa "att försvinna". Det var i förväg beslutat att deklarationen med detta i förväg bestämda innehåll sedan skulle användas för en propagandakampanj. Deklarationen skrevs inte av "Unescos vetenskapspanel" utan av en särskilt tillsatt kommission som antagligen handplockades för att skriva just det som UNESCO hade blivit tillsagd att skriva i förväg. Deklarationen blev omedelbart så kritiserad att man fick ge ut en reviderad version år 1951. Om man ska ta upp denna deklaration utan någon som helst kritik, borde man inte också i nästa sektion om människoraser nämna att i synnerhet det reviderade versionen öppet erkände att människoraser existerar? 
*"Forskning från 1990-talet har resulterat i konsensus om att rasbegreppet inte är applicerbart på människor" och "Man fann att något väldefinierat rasbegrepp utifrån genetiska egenskaper inte går att påvisa." Se diskussionssidan om människoraser för att det inte finns något vetenskapligt konsensus för detta.
*"Dagens biologer föredrar att använda begreppet genetiska kluster" och "Istället för rasbegreppet begagnar forskare i västvärlden begreppet haplogrupper". Klusteranalys och analys av haplogrupper är analysmetoder av genetiska data och inte benämningar på olika folkgrupper. Finns även andra analysmetoder som de idag ofta använda PCA-analyserna. Har sällan sätt genetiska vetenskapliga artiklar använda något annat term än "population" för olika folkgrupper.
*"Flera organisationer, främst i USA, har uttalat att de uppvisade undersökningarna inte kan visa något medfött samband mellan etnicitet och intelligens, även om det verkar finnas en skillnad." Syftar på relativt gamla deklarationer av amerikanska antropologförbunds ledningar som förkastade begreppet människoras. Som nämnts ovan finns det ingen konsensus om detta bland forskare, i synnerhet när man går utanför USA. Och även om det nu bara finns en ras människor så finns det fortfarande bevisligen genetiska variationer inom arten människan mellan olika folkgrupper.
*"Enligt en forskningspublikation av tre amerikanska psykologer finns "inget empiriskt stöd för en genetisk tolkning, och ingen adekvat förklaring till de genomsnittliga skillnader i IQ som för närvarande finns mellan etniska grupper". Nej, den felciterade texten kommer från det amerikanska psykologförbundets rapport "Intelligence: Knowns and Unknowns" från år 1996. Denna avvisade inte bara genetik utan även ett stort antal andra förklaringar som då hävdades sakna stöd. Mer fullständigt citat: "does not result from any obvious biases in test construction and administration, nor does it simply reflect differences in socioeconomic status. Explanations based on factors of caste and culture may be appropriate, but so far have little direct empirical support. There is certainly no such support for a genetic interpretation. At present, no one knows what causes this differential."
*Så vad säger IQ-experterna själva när dessa tillfrågas anonymt? Det har bara gjorts en enda sådan undersökning. Detta var en undersökningen som publicerades år 1987 i det amerikanska psykologförbundets officiella tidskrift American Psychologist. I denna undersökning var det vanligaste svarsalternativet att både miljö och genetik bidrar till den vanligen diskuterade gruppskillnaden i USA. (Snyderman M,Rothman S (1987) Survey of expert opinion on intelligence and aptitude testing. Am Psychol 42:137–144.)
*Nu senast börjar det även dyka upp studier som tittar på individuella gener/haplogrupper associerade med IQ och gruppskillnader. 
Webster4088 (disk) 5 januari 2014 kl. 20.21 (CET)
replies: text: Denna artikel är inte rätt platsfördjupa sig i Unescorapporten, utan vilka konsekvenser den fick. Det står också i denna artikel Rapporten kom att mötas av kritik, men medverkade ändå till att forskning kring samband mellan ras och intelligens~i det närmaste upphörde vilket på inget sägs motsägas av dina kommentarer, du säger ju också den möttes av kritik.Yger (disk) 5 januari 2014 kl. 20.42 (CET)
replies: text: :Fast den okritiska och prominenta placeringen i artikelns inledning ger intryck av att deklarationen säger någonting viktigt om vad vetenskapen anser om frågan idag. Om någon sådan rapport/deklaration/undersökning alls ska nämnas i inledningen borde det antagligen vara det amerikanska psykologförbundets rapport "Intelligence: Knowns and Unknows" från år 1996 (utförlig rapport som gav källor för påståendena till skillnad från Unesco) och/eller den enda opinionsundersökning om frågan som har utförts bland IQ-experter ("Survey of expert opinion on intelligence and aptitude testing" från år 1987"). Webster4088 (disk) 7 januari 2014 kl. 10.58 (CET)
replies: text: ::Diskussionen om ras och intelligens ser helt olika före och efter den rapporten, den är en vattendelare och ingen rapport har betytt så mycket för detta ämne. Och detta oberoende av om den är bra eller ej. runt 1950 lydde man Auktoriteter och FN var Högsta Auktoriteten. En politiker i Norden som skulle uttalat sig emot en sådan rapport skulle gjort sig omöjlig (liksom en universitets rektor).Yger (disk) 7 januari 2014 kl. 13.19 (CET)
replies: text: :::Till att börja med är det oklart varför du kallar deklarationen för en "rapport". Den innehåller inga som helst källor utan listar bara ett antal påståenden. Till och med Unesco kallar texten för ett "statement" och då är den korrekta översättningen "deklaration" och inte "rapport". Att den skulle vara den viktigaste händelsen är tveksamt i synnerhet med tanke på man var tvungen att omedelbart ge ut en reviderad version pga av omfattande kritik. Viktigare för utvecklingen var nog att rasbiologi blivit helt associerat med nazism. Hursomhelst talar inte inledning om deklarationen som någon gammal historisk vattendelare utan ger intryck av att deklaration skulle ha någon relevans för vad vetenskapen anser idag vilket är missledande. Webster4088 (disk) 7 januari 2014 kl. 14.33 (CET)
Eftersom de flesta av mina påpekanden om grova felaktigheter i artikeln inte har fått något svar alls så tänker jag snart lägga jag till en problemmall till artikeln. Några invändningar? Webster4088 (disk) 14 januari 2014 kl. 20.51 (CET)

text: Dina påpekanden är tänkvärda! Skulle du kunna tänka dig att spara ett förslag till ny version av artikeln som en undersida till din användarsida Användare:Webster4008/Ras_och_intelligens? Sedan gäller det att hitta bra balans när man implementerar dina förslag, och Yger brukar ha gott omdöme att hantera sådana avvägningar.Mange01 (disk) 14 januari 2014 kl. 22.15 (CET)
replies: text: :Yger har meddelat att han inte tänker besvara mina argument i fortsättningen: . De problem jag nämnt ovan är bara några av de som finns med artiken. Att skriva om hela artikeln i ett svep verkar tveksamt då säkert alla ändringar kommer att ifrågasättas. Tror att det är bättre att diskutera enskilda problem som jag gjort ovan. Om ingen har någon konkret invänding föreslår jag att ovannämnda problem korrigeras till att börja med och att vi därefter kan diskutera andra problem med artikeln. Webster4088 (disk) 21 januari 2014 kl. 01.20 (CET)
Har nu kommit ännu en vetenskaplig studie som funnit genetiska bevis för gruppskillnader.  Se även den jag nämnde ovan beträffande haplogrupper. Webster4088 (disk) 27 januari 2014 kl. 13.10 (CET)

text: Följ Mage01:s rekommendation istället för att skriva ytterligare diskussionsinlägg i denna fråga. dnm (d | b) 27 januari 2014 kl. 13.49 (CET)
replies: text: : Har du någon konkret invändning mot någon av de källor eller argument jag angett? Annars föreslår jag konkret att jag åtgärdar var och en av de problem jag angett ovan. Webster4088 (disk) 7 februari 2014 kl. 18.40 (CET)

text: :Det är bara med exempel det går att bedöma. Och som flera föreslagit är det bättre du skriver in det hela som förslag ev i en arbetsversion eller här på diskussionssidan innan du för in det i artikeln så vi undviker redigera fram och tillbaks i artikeln.--Yger (disk) 7 februari 2014 kl. 18.51 (CET)
replies: text: ::Artikeln har en gigantisk mängd problem och skulle egentligen behöva skrivas om helt och hållet. Bara nämnt några av problemen ovan. Givetvis skulle inte någon sådan total omskrivning accepteras så det är bättre att diskutera varje förändring för sig. Börjar med ett konkret exempel och föreslår att den problematiska mening som nämns i min första punkt ändras till "Frågan har rönt uppmärksamhet från det att rasskillnader började diskuteras och studerats med allt mer avancerade metoder fram till idag." Webster4088 (disk) 10 februari 2014 kl. 15.51 (CET)
replies: text: :::Instämmer absolut inte. Att man studerat kan vara korrekt men det är mycket stor skillnad i hur dessa studier betraktas inom vetenskapliga kretsar, "tas på allvar". --Yger (disk) 10 februari 2014 kl. 16.11 (CET)
replies: text: ::::Som jag nämnt ovan har det bara gjorts en enda undersökning om vad experter anser. Där var det vanligaste svarsalternativet att både genetik och miljö bidrog till den vanligen diskuterade rasskillnaden i USA. Således tas studierna på mycket stort allvar av experterna. Webster4088 (disk) 10 februari 2014 kl. 16.15 (CET)
replies: text: :::::Den normala gången vid redigeringar är att man diskuterar och skriver förslag på förändringar, antingen i artikeln eller här på diskussionssidan. Att tro att alla andra som redigerar skall skriva in rakt av utifrån dina källor i artikeln är fel. Tag istället och gör på följande sätt (eftersom det blir ohållbart att diskutera alla de saker som du anse är fel under samma rubrik): Antingen skapar du en undersida som föreslagits eller skapar du ny rubrik och diskuterar ETT påstående och visar de källor du åberopar. Tänk på att många anser detta ämne är kontroversiellt och därför är det extra viktigt att du anger var i källan som det står som visar att det du säger stämmer. Tänk även på att det ställs höga krav på källornas tillförlitlighet, vilket jag påpekade för dig på denna diskussion och användare:NH förklarade här. MVH Adville (disk) 11 februari 2014 kl. 14.10 (CET)
thread_title:  Några problem med artikeln 

message: Eftersom denna artikel är ganska kontroversiell anser jag att påståendet här under, som jag råkade se när jag språkgranskade artikeln igår, inte kan stå i den förrän anmärkningen korrigeras (stod sist i avsnittet Försök till mätningar utan miljöfaktorer):
Dock så pekar tvillingstudier på att de ärftliga skillnaderna i IQ mellan två individer först börjar synas när personen åldras, sagda test utfördes när försökspersonerna fortfarande var unga.IQ Testing 101, Alan S. Kaufman, 2009, Springer Publishing Company, 
Är det egen tolkning av vad som skrivs i arbetet så kan det inte stå kvar. Står det så i arbetet kan det läggas tillbaks, men med tydlig notering i vilken sida det står. Jag har hittat arbetet här men har inte tid att läsa igenom hela själv. Adville (disk) 11 februari 2014 kl. 14.27 (CET)
replies: text: :Helt okontroversiellt. Från det amerikanska psykologförbundet rapport "Intelligence: Knowns and Unknowns": "We now know that the heritability of IQ changes with age:  h2 goes up and  c2 goes down from infancy to adulthood (McCartney, Harris,  & Bemieri, 1990; McGue, Bouchard, Iacono,  & Lykken, 1993). In childhood  h2 and  c2 for IQ are of the order of .45 and .35; by late adolescence  h2 is around .75 and  c2 is quite low (zero in some studies)... ...Why should individual differences in intelligence (as measured by test scores) reflect genetic differences more strongly in adults than they do in children? One possibility is that as individuals grow older their transactions with their environments are increasingly influenced by the characteristics that they bring to those environments themselves, decreasingly by the conditions imposed by family life and social origins. Older persons are in a better position to select their own effective environments, a form of genotype-environment correlation. In any case the popular view that genetic influences on the development of a trait are essentially frozen at conception while the effects of the early environment cumulate inexorably is quite misleading, at least for the trait of psychometric intelligence." Webster4088 (disk) 11 februari 2014 kl. 14.42 (CET)
replies: text: ::Frågan är inte om första delen av påståendet står i arbetet, utan den andra delen om just den specifika rapporten och ålder på tvillingarna... Adville (disk) 11 februari 2014 kl. 15.04 (CET)
replies: text: :::Påståendet är delvis felaktigt/oklart skrivet. Sambandet är lågt i barndomen och ökar sedan. Enligt den källa jag redan angivit. Webster4088 (disk) 11 februari 2014 kl. 15.23 (CET)
replies: text: ::::Tar någon av dessa två källor upp den undersökning som det hänvisades till i artikeln, dvs källa 37? Här är hela stycket: I en stor studie av utomäktenskapliga barn till ensamstående tyska (vita) mödrar och med amerikanska soldater (vita eller svarta) som fäder kunde man inte påvisa någon signifikant betydelse av faderns etnicitet.[37] I denna typ av undersökning undvikes beroende av skillnader i miljö under fosterutvecklingen. Dock så pekar tvillingstudier på att de ärftliga skillnaderna i IQ mellan två individer först börjar synas när personen åldras, sagda test utfördes när försökspersonerna fortfarande var unga.[38][citat från källa efterfrågat]
replies: text: ::::Gör det inte det så är det irrelevant i denna artikel, eftersom det då blir egen forskning med formuleringen "dock så pekar..." Adville (disk) 11 februari 2014 kl. 16.14 (CET)
replies: text: :::::Inte just den källa jag nämnt men andra källor gör detta och kritiserar den tyska studien för att inte ha haft någon uppföljning i vuxen ålder då man vet att heritabiliteten ökar med stigande ålder. Exempelvis denna:   Webster4088 (disk) 11 februari 2014 kl. 16.21 (CET)
replies: text: ::::::Webster, jag vet inte om du läste hela mitt inlägg här om källkritik. Att då genast ta fram källor skrivna av Pioneer Fund:s ordförande sedan 2002, John Philippe Rushton, känns konstigt. Pioneer Fund grundades med bland annat syfte att förbättra den vita rasen genom forskning kring rashygien. Rushton själv kritiserades såhär, enligt enwp "Rushton's controversial work came under attack within the scientific community for the quality of the research". Även Arthur Jensen har kritiserats för sin forskning om just raser, och fått stora stipendier från just Pioneer Fund. Kan du ge något annat exempel från en källa som har lite mer validitet? Adville (disk) 11 februari 2014 kl. 21.26 (CET)
replies: text: :::::::Fantastiskt bra exempel på ett irrelevant ad hominem-argument. Ignorerar de grova felaktigheterna om Rushton och PF eftersom de är irrelevanta för de vetenskapliga argumentens validitet. Angrip argumenten, inte personen. Artikeln har publicerats i en ansedd peer-reviewed tidskrift utgiven av det amerikanska psykologförbundet och är således så pålitlig som det möjligt för en källa att vara. Webster4088 (disk) 11 februari 2014 kl. 21.59 (CET)
replies: text: :::::::::Svarar i tråden under. Adville (disk) 12 februari 2014 kl. 08.13 (CET)
thread_title:  Tvillingstudier 

message: Startar en ny sektion om en specifik fråga enligt önskemål ovan. Således, artikeln anger att "Frågan har rönt uppmärksamhet från det att intelligenstester började användas brett vid slutet av första världskriget fram till 1980- och 1990-talet." Påståendet är felaktigt beträffande diskussions början som började långt tidigare med exempelvis skallvolymmätningar. Se exempelvis Stephen Goulds bok "The Mismeasure of Man". Diskussion har på inget sätt upphört efter 1990-talet utan bara intensifierat i takt med att allt noggrannare genetiska mätmetoder blivit möjliga: Webster4088 (disk) 11 februari 2014 kl. 16.35 (CET)
replies: text: Vad är ditt förlag till annorlunda formulering och var i artikeln? (och den du förslog ovan har jag redan meddelat jag inte ser som korrekt eller acceptabel).--Yger (disk) 11 februari 2014 kl. 17.05 (CET)
replies: text: :Mitt förslag var "Frågan har rönt uppmärksamhet från det att rasskillnader började diskuteras och studerats med allt mer avancerade metoder fram till idag." Något bevis för att någonting med förslaget är felaktigt har du inte presenterat. Har du något bevis nu? Webster4088 (disk) 11 februari 2014 kl. 17.24 (CET)
replies: text: ::Som jag nyss skrev i följande inlägg så ställer vi höga krav på källorna. Första källan du nämner här ovanför är samma som jag kritiserar i det länkade inlägget. Den källan sponsrades av Pioneer Fund som jobbar för att stärka den vita rasen. Den andra källan, samma författare. Källa 3 till 5 kan jag inte öppna, men är de på samma nivå som de två första behövs inte det. Den sista källan är publicerad av en forskare som jag inte kan hitta mycket om. Den undersökningen skrev Fria Tider om, och den är publicerad på ett ställe som kanske är bra, men "author-initiated open peer-review..." i rubriken får mig att tro att nästan vem som helst kan publicera där för att få arbetet peer-review, men jag kan ha fel. Snälla, för oss andra, som försöker redigera här och få ett bra uppslagsverk, var mer källkritisk när du letar källor. Adville (disk) 11 februari 2014 kl. 21.51 (CET)
replies: text: :::Som jag redan sagt, ett av de bästa exempel på ett irrelevant ad hominem-argument jag sett:  Vad menar du med "sponsring"? Anklagar du Pioneer Fund för att ha mutat den ansedda peer-reviewed tidskrift som publicerade den första artikeln? Ingen av de fyra sista källorna har någon koppling till Pioneer Fund och är alla vetenskapliga artiklar. Snälla, kom inte med irrelevant kritik.Webster4088 (disk) 11 februari 2014 kl. 22.09 (CET)
replies: text: ::::de "grova felaktigheterna" om författarna i de två första källorna, och om pioneer fund står på flera ställen på nätet. Det är inte jag som "anklagar" dem för rasism och ovetenskaplighet. Jag påpekar vad som står. Eftersom alla tre är så kritiserade väntar jag fortfarande på att du skall komma med oberoende källor som säger samma sak. Ge inte bara en källa i form av en pdf på flera hundra sidor, utan skriv även var det står i källan. Det säger sig själv att det är svårt att hitta i alla dina källor när du inte visar var (och om du läst hela mitt inlägg ovanför så ser du att källa tre till fem inte gick att öppna. Källa sex har jag också kommenterat). Om du inte märkt det än så ställs det höga krav på källor, vilket jag påpekat för dig flera gånger. I flera artiklar. Det hjälper inte att säga att det är irrelevant, eller ad hominem argument. Det är den som anger en källa som måste påvisa dess neutralitet. Att Jensen fick ekonomiskt stöd för sin forskning av en organisation som anses rasistisk är mycket viktigt i sammanhanget. Jag tror inte han behövd mutas, det är dina ord. Att hans alster publicerades är heller inte konstigt eftersom han var ansedd inom andra grenar, och hans bell kurva skulle diskuteras... Den fick massiv kritik, jag vill ha oberoende källor. Adville (disk) 12 februari 2014 kl. 08.28 (CET)
replies: text: :::::Märkligt att du ospecifikt citerar "nätet" som källa. Jag noterar även att svenska Wikipedias artikel om PF innehåller grova sakfel som jag redan angett där. Vilket är vanligt inom detta område där man gärna angriper forskarna istället för deras argument. Hursomhelst är detta irrelevanta ad hominem-argument. Rushtons och Jensens artikel blev publicerad i en peer-reviewed vetenskaplig tidskrift utgiven av det amerikanska psykologförbundet och är därmed en pålitlig källa av högsta kvalitet enligt Wikipedias egna kriterier. Artikeln blev enormt uppmärksammad och fick en rad efterföljande positiva och negativa artiklar som kommenterade innehållet men i den vetenskapliga debatten angrep man artikelns argument, inte genom att göra personangrepp på personerna som skrev artikeln. Sedan är det märkligt att du kräver en "neutral" källa. Wikipedia citerar källor som Expo och boken "Den felmätta människan" som definitivt inte är neutrala källor utan som öppet deklarerar att man ensidigt argumenterar utifrån ett visst oneutralt perspektiv. Nej, Jensen skrev inte "The Bell Curve".

text: :::::Finns inget krav på man gratis ska kunna "öppna" riktiga vetenskapliga artiklar för att dessa ska vara en pålitlig källa. Sådana artiklar är bara i undantagsfall gratis för allmänheten då artiklarna ingår i dyra tidskrifter. Dessa kan dock vanligen läsas på universitetsbibliotek och på deras datorer. Webster4088 (disk) 12 februari 2014 kl. 09.38 (CET)
replies: text: :::::::Läs mitt inlägg om källor. Oberoende källor, tack, och var i källan det. Står. Vi diskuterar inte expo här. Pf artikel och "grova sakfel" , såg dina kommentarer. Säkert fel i engelska artikeln med då, som var den jag tittade i. Märkligt att alla källor som är felaktiga enligt dig. Om Jensen: feluttryckt av mig, läs hans enwp artikel så förstår du vad jag menar. Kanske du märker att det inte går att få konsensus utifrån de källorna du har, så för att komma vidare i diskussionen är det bättre du hittar sådana som inte fått så massvis kritik för ovetenskaplighet och stipendierade av nära "vit makt" organisationer., spelar ingen roll om du försöker kalla mitt argument för ad h. Kritiken är massiv och det måste vi utgå ifrån. Adville (disk) 12 februari 2014 kl. 10.52 (CET)
replies: text: ::::::::Rushton och Jensen har fortsatt att publicera en mängd artiklar som publicerats i peer-reviewed vetenskapliga journaler. Kan det vara så att forskarvärlden har en annan syn på deras forskning än  den som ges av hysteriska "antirasister" och som använder personangrepp istället för sakargument? Som sagt har jag gett en källa ovan som visar att bland experter på IQ är den vanligaste åsikten att både genetik och miljö orsakar den vanligen diskuterade rasskillnaden i USA.
replies: text: ::::::::Oavsett detta, vad är för märklig regel om "oberoende" källor du pratar om? Förbjuder denna regel Expo och boken "Den felmätta människan"? Och alla andra källor som argumenterar från en viss synvinkel? Eller är det fråga om någon slags dubbelmoral? Vad jag kan se är peer-reviewed vetenskapliga artiklar den allra bästa sortens källa i Wikipedia.

text: ::::::::Sedan har du inte gett någon förklaring på vad som är fel med andra källor jag gett. Att du inte kan öppna dessa gratis är normalfallet för vetenskapliga artiklar men man brukar kunna läsa dessa på universitetsbibliotek. Webster4088 (disk) 12 februari 2014 kl. 12.39 (CET)

text: ::::::::Lite fler källor som visar att debatten fortsätter och inte upphört under 1990-talet. För övrigt räcker det med att läsa sammanfattningarna för att se att debatten fortsätter.  Webster4088 (disk) 12 februari 2014 kl. 12.54 (CET)
replies: text: ::::::::: När forskning genomförts och de har gjort att alla förutsättningar är lika, har inga betydande skillnader i intelligens kunnat spåras. Naturliga variationer som finns inom hela världspopulationen lämnas utanför. Jag tycker också denna artikel ("Ny DNA-teknik visar att det inte finns raser") är intressant. Den är skriven av skriven av Ulf Pettersson forskare i medicinsk genetik. dnm (d | b) 12 februari 2014 kl. 13.41 (CET)
replies: text: ::::::::::Ännu ett exempel på dubbelmoral. Peer-reviewed vetenskapliga artiklar med utförliga källor men med "fel" åsikter förkastas men en debattartikel i DN utan källor men med politiskt korrekta åsikter är en pålitilig källa... Webster4088 (disk) 12 februari 2014 kl. 14.48 (CET)
replies: text: :::::::::::Om en artikel är publicerad i en lektörsgranskad och ansedd tidskrift så är den, då kan vi inte tillbakavisa artikeln med hänvisning till författarnas politiska hemvist, utan får fundera på hur stort utrymme vi ska ge artikelns forskningsrön i den här artikeln. Eventuella genmälen bör komma från publikationer av samma rang (inte dagspressen) och det finns några ledtrådar var dessa kan hittas i den engelska versionen av denna artikel. Föreslår att dnm, Webster och Adville skriver ihop ett stycke här där de olika ståndpunkterna vägs mot varandra.--ボスニア (disk) 13 februari 2014 kl. 01.42 (CET)
Avintenderar: Bothnia. Som jag skrev på kaw: det är många som har föreslagt för webster att hen skall skriva förslag på texter till det hen anser är fel. Min diskussion i slutet är bara en liten del av allt. Sedan är det bra att du litar på dnm, som inte varit inblandad i diskussionen, men bäst är att Webster sgör som det påpekats i första tråden, sedan kan diskussionen utgå från det. Då slipper vi evighetsdiskussioner, och läggs förslagen in här så kan det diskuteras. Adville (disk) 13 februari 2014 kl. 07.09 (CET)

text: Nu har jag redan gett ett konkret förlag beträffande denna fråga: . Du kanske inte gillar förslaget men att jag inte skulle ha föreslagit något konkret är felaktigt. Webster4088 (disk) 13 februari 2014 kl. 19.38 (CET)
replies: text: : Förslaget är en radikal omstöpning och jag instämmer med tidigare talare i frågan, att det inte är korrekt eller acceptabelt. dnm (d | b) 13 februari 2014 kl. 20.14 (CET)
replies: text: :: Exakt vad är felaktigt med förlaget? Konstruktiv kritik tack istället för oklara påståenden som inte anger något specifikt. Har redan angett källor ovan som visar att den tidigare formuleringen är felaktig. Webster4088 (disk) 13 februari 2014 kl. 20.28 (CET)
replies: text: ::: Lsj har i andra trådar visat på att det vore en vinkling att ha med att "raser" är ett begrepp som används om människor idag. - Averater (disk) 15 februari 2014 kl. 08.39 (CET)
replies: text: :::: Nu har han inte visat detta. Men låt oss anta att biologiska människoraser inte existerar. Går det enbart att studera IQ-skillnader på biologiska människoraser? Nej, det går alldeles utmärkt att studera IQ-skillnader (liksom många andra skillnader) mellan grupper som kriminella och icke-kriminella, religiösa och icke-religiösa, osv. Det går även att studera en mängd olika skillnader exempelvis mellan olika etniciteter och sådana skillnader används exempelvis för att hävda diskriminering. De uppmätta IQ-skillnaderna "försvinner" inte bara genom att hävda att biologiska människoraser inte existerar.Webster4088 (disk) 15 februari 2014 kl. 12.37 (CET)
thread_title:  När har frågan diskuterats?