Diskussion:Brottsprevention

message: Jag är (lite) jävig, men rent spontant och övergripande tycker jag att artikeln ger en god insikt i ämnet, vad brottsprevention är, hur den kan gestalta sig, och hur den har sett ut över tid. Artikeln är inte helt färdig (saknas avsnitt om forskningen). Det är något jag ämnar ta tag i framöver. Men som jag bedömer är artikeln av "rekommenderad" kvalité. dnm (d | b) 15 februari 2011 kl. 20.32 (CET)
replies: text: En protokollsfråga för att värna kvalitetsarbetet: Om det bara är du som har skrivit och redigerat artikeln vore det väl bättre att lägga upp den på Kandidatsidan så att andra får ta ställning? Eller be t ex  som som lovat titta på den i morgon?--Mercurial 29 mars 2011 kl. 17.19 (CEST)''''
replies: text: : Ja absolut. Du har helt rätt i detta. Jag rådfrågade Tanzania rörande just detta då det begav sig 15 februari. Det finns ingen prestige i detta för min del. Ifall du läst artikeln och inte delar uppfattningen avför vi givetvis "rekommenderad". dnm (d | b) 29 mars 2011 kl. 17.22 (CEST)
replies: text: ::Jag har nu tittat igenom den. Strukturen ser jag är OK och substansen bra. Men jag ser en del problem med hur artikeln är upplagd. Det är för mycket av stilen eget resonemang/uppsats och för lite av de mer distinkta skrivningar jag helst vill se i en encyklopedisk artikel. I detta senare ser jag också behov av direkta källangivelser i vissa påståenden i artikeln. Så även om jag tycker artikeln ger ett värdfullt bidrag till vetande och i grunden är bra/mycket bra, så tar jag bort rekommenderad markeringen, då den har för mycket eget resonemang i sig och skriver om vissa ej självklara påståenden av andra som att det kan uppfattas som Sanningar. Yger 30 mars 2011 kl. 08.16 (CEST)
replies: text: ::: Tack så jättemycket för din genomgång! Det behövdes. Språket är ett problem och det är en av grejerna jag är hemmablind på. Skulle du vilja hjälpa mig med genomgång av det och markera där det upplevs som eget resonerande, uttryck av självklarheter och andra sådana problem? Sätt gära ut kb-mallar där du tycker det behövs.

text: ::: Det skulle vara trevligt att åtgärda dessa problem! :-) dnm (d | b) 30 mars 2011 kl. 11.47 (CEST)
Jag ber om ursäkt för sakfelet i redigeringskommentaren till Yger, men artikeln uppfyller nu kraven för rekommenderadmarkering och jag mallar därför artikeln. Obelix 9 september 2011 kl. 20.37 (CEST)
thread_title:  Rekommenderad 

message: Under rubriken "Preventionens tre effekter" så står det att "Preventiva insatser kan ha tre effekter, den minskar brottsligheten, den har ingen effekt, den ökar brottsligheten". Men kan man verkligen räkna med "ingen effekt" som en effekt? / Elinnea 13 augusti 2011 kl. 01.58 (CEST)
replies: text: En bra fråga. Jag har mött på just dessa tre grupper i litteratur, och en effekt är just utebliven effekt. dnm (d | b) 13 augusti 2011 kl. 02.03 (CEST)
replies: text: :Förslag: Förtydliga: t.ex. med "effekten kan utebli eller vara...".--Mercurial 13 augusti 2011 kl. 10.42 (CEST)
replies: text: :: Jag är lite seg i skallen just nu. Jag hoppas jag får besvära om ett förtydligande av förtydligandet? :) Skall punkterna göras om till löpande text? Vänligen, dnm (d | b) 13 augusti 2011 kl. 12.19 (CEST)
replies: text: :::Det går nog att omformulera så att man slipper den lexikala paradoxen. Det är nog detta de menar.--90.233.161.224 13 augusti 2011 kl. 12.25 (CEST)
thread_title: Är ingen effekt verkligen en effekt?

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i minst tre veckor och
* fått minst fem utmärkt-röster och
* dessa utgör minst 2/3 av det totala antalet röster.Kigsz 26 mars 2012 kl. 08.45 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Nominerad av Kigsz 2 mars 2012 kl. 09.27 (CET)
 
Väl källbelagd och utförlig.
 
;Stöder för utmärkt
#Ricjac 2 mars 2012 kl. 14.21 (CET) Uppfyller kraven för utmärkt. Några relevanta bilder/illustrationer i början vore dock önskvärda.
#Obelix (diskussion) 2 mars 2012 kl. 18.58 (CET) Som Ricjac. Bilder är inte rimligt att kräva i denna typ av artiklar.
#*Obak 10 mars kl 22.55 Upplevde artikeln som neutral med informativa källhänvisningar.  Se motovering längre ned. Oinloggade har inte rösträtt. Lophotrochozoa (disk) 11 mars 2012 kl. 18.44 (CET)
# dnm (d | b) 15 mars 2012 kl. 22.37 (CET) Efter genomfört förbättringsarbete (se nedan under rubriken åtgärder) avlägger jag min röst.
#Yger (disk) 17 mars 2012 kl. 14.40 (CET) När nu även väl illustrerad 
#Sjunnesson (disk) 18 mars 2012 kl. 11.03 (CET) Som Yger.
;Stöder för bra
#Yger (diskussion) 2 mars 2012 kl. 18.46 (CET) (diskussion)Välskriven och med bra bredd och bra källäge. Illustrationerna dock otillfredsställande varför jag läger min röst här.
#Sjunnesson (diskussion) 9 mars 2012 kl. 14.46 (CET) Inte tillräckligt bra illustrationer.
;Stöder inte
#Ace90 (diskussion) 3 mars 2012 kl. 08.04 (CET) NPOV-problem, viss skoluppsatskänsla
 
;Diskussion
Ricjac har rätt i att illustrationer eller bilder skulle vara bra. Jag har dock funderat mycket och ämnet är "teoretiskt" varför det blir svårt att hitta lämpliga bilder som just illustrerar begreppet Brottsprevention. Jag tar däremot gärna emot idéer eller förslag på illustrationer (så kan jag försöka "rita" en bild eller få en ritad). Jag tycker däremot att det känns konstigt att en artikel som behandlar exempelvis en teori inte ska kunna bli utmärkt ifall den inte har en bild. Det kan ofta vara svårt och i vissa fall omöjligt att sätta in bilder som på riktigt tillför sammanhanget värde. Detta ämne omfattar teoretiska tänkare, ska man ha bilder på dem? Eller ska man ha bilder på verksamheter (dagis, fängelse, nattklubbar, hemmets "lugna" vrå, trottoaren och gatlyktan utanför huset, bilar, vapen, fritidsgårdar, arbetslöshetsbekämpning, ekonomisk trygghet och så vidare)? Det är ett abstrakt begrepp som inte är helt enkel att sätta en bild på som ska illustrera hela ämnet (har tidigare sökt på Commons så jag tar gärna emot hjälp). Vänligen, dnm (d | b) 2 mars 2012 kl. 17.55 (CET)
replies: text: jag tor inte du skall rita något. Det är emr konkreta bilder som behövs. Visa en undergång under en väg som är mörk/upplyst, visa inpasseringskontroll, visa alkolås, visa en låst dörr, visa en polis som pratar i skolan etc.Yger (diskussion) 2 mars 2012 kl. 18.48 (CET)
replies: text: : Ok. Ska se vad jag kan hitta för bilder. Det var bra tips! Ser du någon passande bild på commons så kläm gärna dit den. Det borde ju finnas bilder på Stockholms tunnelbanesystems kontrollstationer. Jag gillade idén med viadukten, den fungerar nog bra som illustration för det mesta när det kommer till rädslan för att inte veta och där tillfällesbrottslighet gör sig bra. Jag funderade att låta den moderna preventionens utgångspunkt (kontrollmodellen) illustreras genom Panoptikon (fängelse) då den bygger på samma grundprincip: "du vet inte om någon ser dig, men på grund av risken att någon faktiskt kan se dig håller du dig i skinnet".

text: : Hur många bilder borde artikeln fyllas ut med? Vänligen, dnm (d | b) 2 mars 2012 kl. 18.54 (CET)
replies: text: ::Som jag sa tror jag mer på enkla bilder, kanske detta med mörk undergång tom kunde bli huvudillustration, om du hittar på en bra stödjande bildtext.Yger (diskussion) 2 mars 2012 kl. 19.00 (CET)
replies: text: ::: Jag ska göra vad jag kan. Det är en bra samtida illustration just när det kommer till rädslan och möjligheten till brott. Annars är det traditionella förmodligen en stadsmur eller något liknande. Jag ska ut och ta lite bilder i natten och se vad jag kan hitta. :) Vänligen, dnm (d | b) 2 mars 2012 kl. 19.13 (CET)
replies: text: :::: Jag tycker att det kommit fram bra förslag på tänkbara bilder ovan i tråden. Ämnet är ju emellertid inte såpass abstrakt som filosofi eller psykologi att det inte har påtaglig koppling till den fysiska verkligheten.Ricjac 3 mars 2012 kl. 16.49 (CET)
Efter den första titten såg artikeln mycket bra ut, men efter att ha läst igenom den några gånger är jag inte övertygad. Sättet som källor tas upp påminner mest om en inlämningsuppgift, inte en encyklopedisk artikel. Att hänvisa till källor direkt i texten är naturligtvis det bästa sättet, men under den första rubriken betyder det också att författaren speciellt lyfter fram den nämnda författarna. Det väcker frågan, varför just dem? I en skoluppsats är sådant OK, då går det ut på att visa att man kan göra källhänvisningar. Senare i artikeln finns det en mycket noggrann hänvisning i texten till en artikel i The Criminologist, men detta verkar inte ens vara en peer-review artikel och den har mera en editorial-karaktär. Det ger en falsk känsla av auktoritet som kanske inte finns.
Emellanåt behandlar artikeln ämnet på en mycket allmän nivå, med goda källor, vilket är bra, men emellanåt finns instucket mycket specifika källhänvisningar till vad jag skulle klassa som åsikter, bland annat det ovan nämnda criminologist-exemplet. Jag får ett intryck av NPOV-problem som också förstärks av språkbruket, t.ex. "Kriminologer till höger respektive vänster" (höger/vänster begreppet alltför brett att använda här) och "det nyliberala systemskiftet" (allför definitivt). --Ace90 (diskussion) 3 mars 2012 kl. 08.04 (CET)

text: Som jag ser det finns det rimliga förklaringar frågorna. Jag har i övrigt varit väldigt noga med att visa på ämnets bredd (politiska dimensioner och diskussion mellan vetenskapsmän).

text: # Ska försöka redogöra här för "urvalet" som inte är specifikt mitt. Det är så att dessa figurer ofta citeras i så kallade standardverk när dessa verk försöker redogöra för ämnets bredd och spridning i betydelse. Ska vi presentera Brottsprevention och det inte finns en absolut entydig definition måste detta redogöras för. Vi ska inte skriva "sanningen" vi ska skriva vetenskapen. Urvalet är alltså inte mitt, däremot ville jag i en artikel som ska redogöra för ett ämne också ska ge läsaren möjlighet att se att det inte bara finns en uppfattning (vilken uppfattning skulle jag ha valt som den riktiga?). Hade jag skrivit en uppsats i ämnet skulle texten som helhet presenteras på ett helt annorlunda sätt.

text: # I tidningen The Criminologist kan inte vem som helst skriva och urvalet till tidningen är rigoröst. Orsaken varför jag valde att ta med den är just för att Irvin Waller är en central personlighet i just utformandet av de policys som WHO har tagit fram. Givetvis kan hela den biten tas bort om så önskar. Informationen blir förvisso fattigare. Vad gäller peer-review är det osäkert om nästan någon av böckerna som utgör källor har utsatts för något sådant, så det kravet tycker jag känns synnerligen märkligt att hävda.

text: # Vad gäller NPOV vill jag försäkra om att det inte finns någon POV i det. Kriminologi är en tydligt politiserad vetenskap där vetenskapsmän tydligt tar politisk ställning och genom teorier förklarar världen utifrån helt diamentrala perspektiv. Ska vi inte låta detta framgå i artikeln? Blir det mer neutralt att inte ge läsaren den informationen? Vilken uppfattning skulle jag ha valt som den riktiga?

text: # Vad gäller det "nyliberala systemskiftet" är det en allmänt vedertagen händelse i hela västvärldens politiska/vetenskapliga tänkande (jag har nu också direkt källbelagt påståendet, med ytterligare en till källa). Termen används frekvent i sociologisk och kriminologisk litteratur. När skiftet inträffade är dock en lite flytande gräns där vissa menar att det var med Nixon och Järnladyn, andra menar att det var på 1990-talet, men samtliga talar om ett nyliberalt systemskifte/paradigmskifte, där de social demokratiska idéerna som dominerade övergavs i och med den "konservativa revolutionen" (som också är ett begrepp som ofta förekommer).

text: Nu har jag försökt förklara och bitvis försvara det skrivna. Jag är dock öppen för förslag för att få Ace90 att överväga en flyttad röst. Vad anser du konkret skulle behöva förändras? Vänligen, dnm (d | b) 3 mars 2012 kl. 13.27 (CET)
replies: text: :Nu är varken kriminologi eller sociologi några av mina specialämnen men generellt inom samhällsvetenskaperna förekommer det väldigt ofta hänvisningar till det "nyliberala paradigmskiftet" eller något i den stilen inom tidsspannet efter att Bretton Woods-systemet övergavs fram till ungefär mitten av 1980-talet. Jag ser det inte som missvisande eller som ett värderingsmässigt ställningstagande att hävda att något sådant har ägt rum. Ricjac 3 mars 2012 kl. 16.57 (CET)
replies: text: ::Svar till dnm: Om jag nu kort ska sammanfatta vad jag vill se för att anse artikeln föbättrad:

text: ::*Hitta på ett bättre sätt att hänvisa till källorna och skapa en allmän beskrivning av ämnet under rubriken "Definition och innebörd", just nu påminner det för mycket om en skoluppsats. Ta intryck av ett standardverk eller något liknande

text: ::*Skippa källhänvisningar till icke-auktorativa källor, som du har blandat med auktorativa källor, och därmed skapat falka auktoriteter. En "editorial"-artikel i en icke-peer review-journal har knappast någon vikt i en så här allmän artikel och den ger bara intrycket av att vara utvald för att få framföra en viss åsikt i artikeln. Kanske är journalen ändå strikt och författaren betydande, men det är din egen tolkning. Böcker kan vara auktorativa utan att vara peer-review, men när du använder böcker har du ju naturligtvis ett stort ansvar att presentera ämnet såsom de presenteras i ett standardverk.

text: ::*Ta inte ut svängarna med begreppen - det finns olika syn på fenomen som ett "nyliberalt systemskifte" (vilket du till och med själv konstaterar ovan), därför ska de inte skrivas ut som självklart. Att det skrivs ut i böcker betyder inte att det ska framställas på samma sätt på wikipedia. Och att du nu satt en källa efter ordet förbättrar väl ingenting, snarare tvärtom. Vad bevisar källan egentligen? Att något skedde i samband med detta systemskifte, eller att systemskifte inträffade? Har en författare inom kriminologi alltså forskat om ifall ett nyliberalt systemskifte inträffat? Det är det här jag främst ogillar med källhänvisningar på wikipedia - det är är lätt att sätta till noter i massor, men få vet vad en bra källhävisning egentligen innebär.

text: ::I korthet: Övertyga även den kritiske läsaren om att det är en neutral sammanfattning av ämnet.

text: :: --Ace90 (diskussion) 3 mars 2012 kl. 21.11 (CET)
replies: text: ::: Tack för de konkreta. Jag ska titta på det men jag vill ändå kommentera eftersom det känns som du tror att jag selektivt valt ut saker för att bedriva politik i artikeln, exempelvis att Ivin Waller skulle vara en framträdande person i WHO-arbetet.

text: :::* Det finns ingen allmän definition. Den är olika beroende på vem du frågar, varför det i standardverk aldrig finns bara en definition. Du säger att jag ska skapa en allmän definition, men det kan jag inte göra (WP:Originalforskning). Däremot genom att nämna flera definitioner från framträdande forskare inom området kan läsaren bilda sig en uppfattning i frågan, vilket är helt i linje med WP:Undvik försåtliga referenser och WP:Undvik försåtliga värdeomdömen. Forskarna är hämtade ur standardverk och kontrollerade mot sina respektive verk för att se ifall citaten är korrekt återgivna. Vill du att jag ska ta bort de olika kriminologerna som nämns framför respektive definition? Jag ser en liten risk med det ur läsarens tillgänglighetsperspektiv och möjlighet att bedöma innehållet. Ifall artikeln anger flera definitioner utan att ange vem som står för dem så kommer ju folk undra varför det finns så många? Jag ska dock se vad jag kan ordna där.

text: :::* Vilka källor är det som är icke-auktoritativa, förutom The Criminologist som du nämt? The Criminologist är en tidning med lång tradition, utgivet av ett av världens mest aktade kriminologiska samfund. Den har större auktoritet än flera källor som skulle anses som "standardverk". Jag kan givetvis ta bort källan den om det stör intrycket.

text: :::* Jag tar inte ut några svängar. Källorna använder exakt begreppen nyliberalt systemskifte/paradigmskifte. Det är ingen analys jag har gjort. Källan jag lade till tar hela utgångspunkten i slutsatsen i detta skifte, som beskrivs som nyliberalt. Det finns ingen forskning jag sett som bestrider det nyliberala paradigmskiftet, däremot framhålls alltid detta skifte (alltid skrivet som nyliberalt/nyliberalismen) som förklaring inom en rad olika politikområden där förhållningen mellan stat och individ förändrats och samhällets och individens roll. Det gäller för exempelvis statsvetenskap, sociologi, kriminologi och ekonomi. Det får därför anses som allmänt vedertaget, eller har du något skäl att ifrågasätta riktigheten i det, utifrån vetenskap? Att ta bort det blir ju att ta bort en stor bit av forskningen inom det kriminologiska fältet. Det är trots allt det skiftet som lett fram till hur brottspreventionen ser ut idag. Det finns däremot en förståelse att nyliberalt systemskiften per se skulle vara negativt, men det är en högst subjektiv uppfattning som inte kan styra för hur forskningen ska återges i våra artiklar. Jag ska dock se om jag kan dölja skrivningen på något sätt men jag tvivlar på det. Det är precis som Ricjac i inlägget ovan ditt.

text: ::: Även om jag nu bemött dig och inte håller med dina kommentarer i alla delar, tycker jag dina kommentarer är värdefulla. Vill bara säga det så du inte får en annan uppfattning om den biten. Vänligen, dnm (d | b) 3 mars 2012 kl. 21.50 (CET)
replies: text: ::::Mina ståndpunkter finns ovan och det verkar inte vara någon poäng med att fortsätta en diskussion där du uppenbarligen har en bestämd uppfattning. Vi tycks inte ha samma uppfattning om källhänvisningar. --Ace90 (diskussion) 4 mars 2012 kl. 07.51 (CET)
replies: text: ::::: Du sa att det i artikeln fanns textinnehåll med underlag som inte var autoritativt och på sina håll var detaljerat till den graden att det snarare handlade om åsikter än fakta. Finns det sådana brister är det allvarligt och måste åtgärdas. Det jag efterfrågar är om du skulle vilja vara mer precis/konkret, och peka på problemen så att jag kan åtgärda dem. Eftersom jag är hemmablind kan jag inte gå på generella oprecisa omdömen. Jag uppfattade inte denna fråga som specifikt hur källhänvisningen utformats, men det kan ha varit en missuppfattning från min sida. Om det handlar om hur det är hävisat, får du gärna ge konkreta exempel på det och förklara hur du tycker det borde se ut (jag är hemmablind). Vänligen, dnm (d | b) 4 mars 2012 kl. 09.14 (CET) 
Har ännu inte detaljgranskat artikeln, men den ser definitivt ut att ha potential för att bli utmärkt. Hade dock gärna sett en inledning som på ett utförligare sätt sammanfattar artikeln. Zaijaj 4 mars 2012 kl. 16.15 (CET)
Bra och djupsinnig artikel som belyser såväl historiska fakta som den moderna tidens problem i en global, postsovjetisk värld vars ständigt skiftande förutsättningar komplicerat relationen mellan brottsoffer, förövare och samhälle. Lätt att förstå och läsbart språk men jag saknar dessvärre fler historiska länkar till Amerikansk förbudstiden, Kinesiska opiumkriget,organiserad brottslighet, historiska avskräckande straff såsom stympning och brännmärkning samt hur synen på vad som är brottsligt skiftat med tiden och mellan kulturer. Sedan måste syftningsfelen åtgärdas, men det lämnar jag därhän åt bättre lämpade
Allt som allt ger artikeln en god beskrivning av ämnet.
Obak 10 mars 2012 kl. 22.55 (CET)
====Åtgärder====
Dessa är de åtgärder av de konkret påtalade brister som framförts. Kommentera gärna åtgärderna ovanför rubriken.
#  – Artikeln har genomgått två språkliga revisioner som inneburit förtydliganden och mer utvecklad text. Däremot är jag osäker på om jag lyckats få bort samtliga syftningsfel. Här behöver jag hjälp.
#  – Inledningen är förlängd och sammanfattar nu artikeln i sin helhet på ett mer utförligt sätt.
#  – Artikeln har försetts med utvecklad information gällande förebyggandet av brottslighetens skadeverkningar. 
#  – Artikeln har försetts med ytterligare sju illustrationer med koppling till textavsnitten. 
#  – Den påtalat icke-auktoritativa källan The Criminologist avfördes artikeln.
#  – Formuleringen "Kriminologer till höger respektive vänster förklarar paradoxen brott-välstånd på olika sätt" är nu omformulerad och lyder:"Det finns ingen entydig förklaring till paradoxen brott-välstånd från kriminologiskt håll". 
#  – I avsnittet som handlar straffrättsideologins brottspreventiva tänkande har nu historiska avskräckande straff (stympning, stegling och rådbråkning) blivit omnämnda och länkade till sina respektive artiklar.
#  – Frågan om varför de olika kriminologerna anges har numera tydliggjorts genom formuleringen Definitionen av "brottsprevention" skiljer sig mellan forskare, och i boken Introduktion till kriminologi återges fyra forskares olika förklaringar på begreppets innebörd.. Forskarna är hämtad ur boken Introduktion till kriminologi där fyra stycken forskares definitioner räknas upp Eftersom jag av erfarenhet vet att icke-originalkällor kan ha fel i sina citat har jag gått till just originalkällan för att verifiera riktigheten i citaten och därför angivit originalkällorna. Nu är dock även standardverket tydligt angiven som källa.
#* Rörande den allännna definition: orsaken till varför fyra forskare anges i boken är för att det inte finns en definition av begreppet brottsprevention. Definitionen skiljer sig mellan kriminologer, beroende på om man fokuserar på situationell brottsprevention eller social brottsprevention, men det stannar inte heller där. Det skiljer sig mellan exempelvis om du är sociologiskt skolad kriminolog, kliniskt skolad kriminolog, juridiskt skolad kriminolog och så vidare. Vi skulle kunna skriva Brottsprevention handlar om att hindra brott men det står redan. Skulle detta dock vara det enda som står riskerar det att bli allt för innehållslöst och oprecist.
#  – Frågan om paradigmskiftet är nu åtgärdad. Jag har nu skrivit om och utvecklat texten som givit förändringen sin kontext. Det sker ett paradigmskifte som förändrar hela den kriminalpolitiska inriktningen av vårt straffrättssystem, polisens arbetsmetoder, det preventiva arbetets konkreta utgångspunkter med mera. Problemet här är att standardverk pratar om detta skifte, och det anges som nyliberalt (vilket två påtalat är vanligt förekommande). Uppgifterna kring detta kriminalpolitiska skift är hämtat ur ett standardverk som helt fokuserar på just att beskriva denna samhällsförändring. Skiftet omnämns även i boken Introduktion till kriminologi och i Brottsprevention som begrepp och samhällsfenomen (och i en rad andra samhällsvetenskapliga standardverk - inget har förnekat skiftet vad jag vet).
#* Wikipedia ska återge forskning och den gemensamma uppfattningen. Det finns konsensus kring att detta skift ägt rum. Det skrivna är alltså helt i riktlinje med WP:NPOV ochWP:OVIKT.
#  – Att utveckla amerikanska förbudsstiden med fler länkar är oproblematiskt. Det behövs bara omskrivas lite mer utförligt. 
#  Neutralt – Synen på vad som är brottsligt och hur det skiftat med tiden och mellan kulturer tycker jag inte riktigt hör specifikt till artikeln om brottsprevention. Bör det skrivas i artikeln om brottsprevention eller lämnas åt den ännu inte allt för utvecklade artikeln brott?
#  Neutralt – Arbetet med organiserad brottslighet vill en användare ska omskrivas i artikeln. Jag har försökt hålla artikeln såpass generell som det går, där de stora förändringarna beskrivs och de olika metoderna presenteras. Jag är därför osäker på att just organiserad brottslighet ska tillmätas en egen rubrik i artikeln. Vad säger andra?

text: Jag kan inte bemöta med en lika stor mängd text, men det verkar helt enkelt som om vi har olika uppfattningar om hur källor ska användas och hänvisas till, och vad som är en bra källa. Jag håller inte helt med din tolkning om vad som är "vedertaget", jag tror du drar alltför långtgående slutsatser utifrån språkbruket i vissa akademiska verk. Varje ord kan inte användas som källa - i en vetenskaplig artikel är det t.ex. endast slutsatserna som kan användas. Jag vet även t.ex. att definitioner skiljer sig mellan författare (påpekade också det ovan), men tycker att hänvisningarna borde göras på ett snyggare, mera encyklopediskt sätt i denna artikel. En debatt mellan två personer med olika åsikter brukar dock inte leda någonstans, så jag ser ingen poäng att fortsätta diskussionen. --Ace90 (disk) 20 mars 2012 kl. 14.49 (CET)
</div>
thread_title: Antagen till utmärkt

message: Dessa är de åtgärder av de konkret påtalade brister som framförts. Kommentera gärna åtgärderna ovanför rubriken.
#  – Artikeln har genomgått två språkliga revisioner som inneburit förtydliganden och mer utvecklad text. Däremot är jag osäker på om jag lyckats få bort samtliga syftningsfel. Här behöver jag hjälp.
#  – Inledningen är förlängd och sammanfattar nu artikeln i sin helhet på ett mer utförligt sätt.
#  – Artikeln har försetts med utvecklad information gällande förebyggandet av brottslighetens skadeverkningar. 
#  – Artikeln har försetts med ytterligare sju illustrationer med koppling till textavsnitten. 
#  – Den påtalat icke-auktoritativa källan The Criminologist avfördes artikeln.
#  – Formuleringen "Kriminologer till höger respektive vänster förklarar paradoxen brott-välstånd på olika sätt" är nu omformulerad och lyder:"Det finns ingen entydig förklaring till paradoxen brott-välstånd från kriminologiskt håll". 
#  – I avsnittet som handlar straffrättsideologins brottspreventiva tänkande har nu historiska avskräckande straff (stympning, stegling och rådbråkning) blivit omnämnda och länkade till sina respektive artiklar.
#  – Frågan om varför de olika kriminologerna anges har numera tydliggjorts genom formuleringen Definitionen av "brottsprevention" skiljer sig mellan forskare, och i boken Introduktion till kriminologi återges fyra forskares olika förklaringar på begreppets innebörd.. Forskarna är hämtad ur boken Introduktion till kriminologi där fyra stycken forskares definitioner räknas upp Eftersom jag av erfarenhet vet att icke-originalkällor kan ha fel i sina citat har jag gått till just originalkällan för att verifiera riktigheten i citaten och därför angivit originalkällorna. Nu är dock även standardverket tydligt angiven som källa.
#* Rörande den allännna definition: orsaken till varför fyra forskare anges i boken är för att det inte finns en definition av begreppet brottsprevention. Definitionen skiljer sig mellan kriminologer, beroende på om man fokuserar på situationell brottsprevention eller social brottsprevention, men det stannar inte heller där. Det skiljer sig mellan exempelvis om du är sociologiskt skolad kriminolog, kliniskt skolad kriminolog, juridiskt skolad kriminolog och så vidare. Vi skulle kunna skriva Brottsprevention handlar om att hindra brott men det står redan. Skulle detta dock vara det enda som står riskerar det att bli allt för innehållslöst och oprecist.
#  – Frågan om paradigmskiftet är nu åtgärdad. Jag har nu skrivit om och utvecklat texten som givit förändringen sin kontext. Det sker ett paradigmskifte som förändrar hela den kriminalpolitiska inriktningen av vårt straffrättssystem, polisens arbetsmetoder, det preventiva arbetets konkreta utgångspunkter med mera. Problemet här är att standardverk pratar om detta skifte, och det anges som nyliberalt (vilket två påtalat är vanligt förekommande). Uppgifterna kring detta kriminalpolitiska skift är hämtat ur ett standardverk som helt fokuserar på just att beskriva denna samhällsförändring. Skiftet omnämns även i boken Introduktion till kriminologi och i Brottsprevention som begrepp och samhällsfenomen (och i en rad andra samhällsvetenskapliga standardverk - inget har förnekat skiftet vad jag vet).
#* Wikipedia ska återge forskning och den gemensamma uppfattningen. Det finns konsensus kring att detta skift ägt rum. Det skrivna är alltså helt i riktlinje med WP:NPOV ochWP:OVIKT.
#  – Att utveckla amerikanska förbudsstiden med fler länkar är oproblematiskt. Det behövs bara omskrivas lite mer utförligt. 
#  Neutralt – Synen på vad som är brottsligt och hur det skiftat med tiden och mellan kulturer tycker jag inte riktigt hör specifikt till artikeln om brottsprevention. Bör det skrivas i artikeln om brottsprevention eller lämnas åt den ännu inte allt för utvecklade artikeln brott?
#  Neutralt – Arbetet med organiserad brottslighet vill en användare ska omskrivas i artikeln. Jag har försökt hålla artikeln såpass generell som det går, där de stora förändringarna beskrivs och de olika metoderna presenteras. Jag är därför osäker på att just organiserad brottslighet ska tillmätas en egen rubrik i artikeln. Vad säger andra?
replies: text: Jag kan inte bemöta med en lika stor mängd text, men det verkar helt enkelt som om vi har olika uppfattningar om hur källor ska användas och hänvisas till, och vad som är en bra källa. Jag håller inte helt med din tolkning om vad som är "vedertaget", jag tror du drar alltför långtgående slutsatser utifrån språkbruket i vissa akademiska verk. Varje ord kan inte användas som källa - i en vetenskaplig artikel är det t.ex. endast slutsatserna som kan användas. Jag vet även t.ex. att definitioner skiljer sig mellan författare (påpekade också det ovan), men tycker att hänvisningarna borde göras på ett snyggare, mera encyklopediskt sätt i denna artikel. En debatt mellan två personer med olika åsikter brukar dock inte leda någonstans, så jag ser ingen poäng att fortsätta diskussionen. --Ace90 (disk) 20 mars 2012 kl. 14.49 (CET)
</div>
thread_title: Åtgärder