Diskussion:Sömn

message: varför behöver man sömn???
Alltså! d står att REMsömn är den djupaste sömnen!!! 
men om man trycker på REMsömn står det att det är den "ytligaste" sömnen.
I just don't get it... 
Det beror på att det finns olika sätt att definiera sömndjup. Jag håller på med en stor revision av sömnartikeln just nu, där jag ska gå in på detta mer i detalj, eftersom jag sett att just denna punkt väckt en del frågor. 
Varför behöver man sömn? Det enkla svaret är att vi inte vet. Det innebär ju inte att det saknas hypoteser, givetvis, och de vanligaste är att man tänker sig att det hänger samman med upprätthållande av homeostas (fr a temperaturreglering), eller att det handlar om att konsolidera och rensa bland minnesinformation, eller att det handlar om någon form av återhämtningsprocess för hjärnan. När Rechtschaffen och Bergmann hindrade råttor från att sova i en klassisk studie som publicerades i februarinumret (tror jag det var) av Sleep 1989 dog de av sepsis, dvs helt enkelt att deras immunförsvar lade av. Kanske har det nåt med saken att göra? Vi vet ju att mängden djupsömn ökar vid infektioner, och att flera av de ämnen som ingår i immunförsvaret, som t ex IL1 och IL6, inducerar djupsömn hos försöksdjur. Det hela kompliceras dock av att fynd hos människa delvis skiljer sig från djurstudierna. Men som sagt, jag gör en stor revision av hela artikeln nu där jag ska försöka gå in på det här också. Är det nåt mer du tycker artikeln saknar så skriv det gärna på diskussionssidan så ska jag försöka få in det i artikeln. // MVH Artikelförfattaren Nitramus 8 oktober 2007 kl. 22.45 (CEST)
thread_title: Fattar inte

message: Den som orkar kanske borde ta o dela in det här i flera stycket. Och sätta in nån länk också?
Simon 14 maj 2006 kl.00.28 (CEST)
Tycker lite fotnoter inte vore fel..
/Sara 
Har ordnat upp artikeln lite. / Jaentz 17 juni 2007 kl.15:07
thread_title: Sortera

message: "Medicinsk vetenskap bevisar att sömnen fås bäst på morgonen / förmiddagen. Det är alltså en myt att man sover bäst på natten."
Var kommer all fakta ifrån? Stämmer verkligen detta påstående? Vill ha det mer utförligt förklarat.
replies: text: Stämmer knappast med medicinsk vetenskap. Därav faktakontrollmallen. /Eribro 11 januari 2007 kl. 00.58 (CET)
replies: text: : Helt rätt Eribro. Men då dessa uppgifter nu försvunnit ur artikeln tog jag mig friheten att ta bort faktakollmallen. MVH Nitramus 17 december 2007 kl. 20.31 (CET)
Hej igen på er alla. Uppgiften har nu ånyo införts, men saknar fortfarande källa. Jag har därför kb-märkt den. Jag misstänker att det hela härrör ur någon form av missförstånd, eftersom jag inte känner till att detta skulle vara en myt eller vilken den medicinska forskningen är, som det hänvisas till. Det vore väldigt värdefullt om du som skrev detta kunde ta del i den här diskussionen, så att vi kan hitta en lösning på detta. Har du några källor (tidningar, tidskrifter, radio- eller TV-program eller internet) som du fått uppgiften från, så kan vi ta en titt på det tillsammans och fundera över det? Nitramus 3 januari 2008 kl. 19.37 (CET)

text: Jaha, så så fort det dyker upp en uppgift som du inte känner till sedan tidigare, så är det alltså den som har skrivit det som har missförstått nåt? Är det så per definition eller? Och hur kommer det sig att det är just min ändring som du anser behöver källa?  Det enda jag gjorde var att lägga in en uppgift som hade funnits tidigare i artikeln men tagits bort (av dig kanske???). Så även om jag inte har nån källa så har ju den som skrev det från början haft en källa, även om den inte angav den. Och det kanske var fel när den inte angav den, men det verkar inte som en klotteruppgift eller hur? Jag vet inte mer om det än du, och det vet jag att du vet. Så därför tycker jag att det är lite taskigt av dig att gå på mig, som förutom är nybörjare här, se här, och kräva att just jag ska ange en källa. Varför vill du att just jag ska göra det? Leta upp en källa själv om det är så viktigt för dig. MVH NordicLight Nordiclight 3 januari 2008 kl. 21.03 (CET)
replies: text: :Hej. Det är givetvis inte så, att bara för att jag inte känner till en viss uppgift skulle det betyda att den andre har fel. Dock råkar det vara så att eftersom jag arbetar med sömn- och vakenhetsstörningar och även bedriver egen forskning inom området så tycker jag att jag borde ha känt till om ett påstående som är så centralt som det om skulle vara allmänt vedertaget. Jag hjälper dig gärna med att hitta källor; anledningen att jag inte själv lagt till någon källa är att jag som sagt inte känner till grunden för själva påståendet. Att jag vill ha en källa har inget med att du är nybörjare eller inte att göra; det är jag också. Det är bara en allmänt vedertagen regel, och den finns för att andra ska kunna kontrollera det som står. <BR>

text: :Jag förstår att det kan vara svårt för dig att hitta källor, så jag har funderat lite kring vad som kan tänkas ligga till grund för påståendet, och har lite källor till det. Det kan dels syfta på det faktum att sömnbenägenheten, dvs vakna människors benägenhet att somna, är som störst tidigt på morgonen vid 04-05-tiden, den sk vargtimmen. Det beror på att man dagtid delvis får hjälp att hålla sig alert tack vare vakenhetshöjande signaler som utgår från den sk "inre klockan" i ett område av hjärnan som kallas nucleus suprachiasmaticus. Om det är det här du tror åsyftas kan du t ex referera till t ex Dijk DJ, von Schantz M (2005): Timing and consolidation of human sleep, wakefulness, and performance by a symphony of oscillators; J Biol Rhythms 20(4):279-90. Vill du ha en experimentell studie finns t ex Lack LC, Lushington K (1996): The rhythms of human sleep propensity and core body temperature; J Sleep Res 5(1):1-11.<BR>

text: :En annan möjlighet är att det som syftas i meningen du lade till i sömnartikeln är studier om att unga som får sovmorgon har bättre skolprestationer än de som inte får sovmorgon. Detta hänger samman med att unga, framför allt i puberteten, får en förändring av sin inre klocka så att deras dygn blir något längre, vilket gör att när den riktiga kvällen kommer är deras inre klockor fortfarande ställda på eftermiddag och när den riktiga morgonen kommer är deras inre klockor ställda på efternatt. Detta kallas med ett finare ord att den inre klockan är fasförsenad. Vill du ha referenser till detta kan du t ex hänvisa till Carskadon MA, Acebo C, Jenni OG (2004): Regulation of adolescent sleep: implications for behavior;  Ann N Y Acad Sci 1021:276-291, som beskriver den biologiska bakgrunden, och för studier om skolprestationer och starttid kan du t ex citera Wahlstrom KI(2001).. School Start Time Study, Technical Report, Volume I1 Analysis of Student Survey Data. Center for Applied Res and Educational Improvement (CAREI) - University of Minnesota. De studerade tre skoldistrikt i USA med olika starttid, och fann att de som började 8.30 hade signifikant bättre prestationer än de som började tidigare. 7168 elever ingick i den studien.<BR>

text: :Tja, jag vet inte vad du tycker. Kan det vara något? Nitramus 3 januari 2008 kl. 22.30 (CET)
replies: text: ::Men seriöst nu, lägg ner va. Tror du ärligt talat jag bryr mig om dina källtips. Nordiclight 3 januari 2008 kl. 23.15 (CET)
replies: text: :::Lyssna nu här: jag har försökt vara vänlig mot dig hela tiden, och det tänker jag fortsätta med, men det är sannerligen inte lätt alla gånger. Så här är det: först lade du in ett inlägg i sömnartikeln som figurerat där tidigare men strukits då det saknat källor och dessutom på goda grunder har antagits bygga på ett missförstånd. Du hade inga nya källor, och blev sur när jag - vänligt - påpekade för dig att det behövdes källor. Istället sade du att du tyckte att jag skulle leta upp en källa om det nu var viktigt för mig(vilket det är; källor är en av mina käpphästar), trots att det inte varit jag som lagt in påståendet. Då jag förstår att det kan vara svårt att hitta den typen av källor om man inte känner till fältet sedan tidigare och inte är skolad i hur man söker sådan litteratur hjälpte jag dig dock med detta och angav ett antal källor utifrån vad jag tänkte att uppgiften om morgonsömn kunde syfta på egentligen. Egentligen hade jag lika gärna kunnat radera ditt tillägg till sömnartikeln när du inte kunde presentera källor, men jag valde att försöka hjälpa dig istället. Och tacken är alltså att du ber mig att "lägga ner". Jag tycker, precis som Jiesdeo och MiCkE, att du allvarligt borde fundera på en liten timeout och fundera på hur du vill göra med WP i framtiden. Det finns många sidor på nätet man kan delta i, och om man är intresserad av att hjälpa till med en nätbaserad encyklopedi är WP ett idealiskt val. Men frågan är om det verkligen är det du vill göra. Och du - om du trodde att din falska redigeringskommentar skulle hindra att jag lade märke till den här redigeringen så trodde du fel, och det börjar dra ihop sig till en WP:BOÅ mot dig. Vänliga hälsningar Nitramus 4 januari 2008 kl. 18.55 (CET)
replies: text: ::::Wikipedia är inte en sida för egen forskning, så det så. Det står tom här. Så om du forskar om det har du inte här att göra med dina redigeringar. Förresten är du anmäld till Micke nu. MVH Nordiclight 5 januari 2008 kl. 11.34 (CET)
replies: text: ::::::(Beklager at jeg ikke kan skrive på svensk.)
replies: text: ::::::Det er helt klart at man ikke skal presentere egen forskning på Wikipedia.  Men forskere må være særdeles velkommen til å skrive her om andre forskningsresultater på de områdene som de kjenner best.  Det kommer bare an på om de kan skrive forståelig for folk flest, eller ikke.  Jeg sier hurra! for fagfolk som er villig til å tolke sitt fagfelt for oss andre.  Takk.  --Hordaland 5 januari 2008 kl. 18.36 (CET)

text: :::::Jag tror du har missförstått den policy du hänvisar till. Den säger inte att man inte får vara aktiv här inom områden man forskar inom, utan att man inte ska publicera obestyrkta originalpåståenden. Det vill säga: allt man säger måste kunna styrkas genom att man hänvisar till en trovärdig källa. Med andra ord: jag skulle bryta mot regeln i fråga om jag sade att "Det är si och så för det har jag forskat fram och därför ska ni tro på mig", utan jag måste kunna styrka med en källa som är verifierbar också för andra. Som jag tolkar riktlinjen är granskade tidskrifter att betrakta som en trovärdig källa, dvs jag får hänvisa till egna forskningsresultat om jag gör det genom att hänvisa till ett pek(t ex en tidskriftsartikel) som jag har medförfattat, till exempel. Då är det ju också en(ofta två) oberoende bedömare som har granskat manuskriptet. Det viktiga är att det finns en trovärdig källa som andra kan leta reda på och läsa själva. <BR>

text: :::::Ang din anmälan av mig till MiCkE så har han redan skrivit till mig på min diskussionssida, och vad jag har förstått av diskussionen på hans sida är du nu blockerad. Jag är ledsen att det var tvunget att sluta på ett så här tråkigt sätt, men kanske kan det vara bra för dig också att hitta något annat att sysselsätta dig med (istället för att sluta som mig som har utvecklat ett Wikipediaberoende ;-) ). Bästa hälsningar Nitramus 5 januari 2008 kl. 18.30 (CET)
thread_title: Mer info tack?

message: Den normala sömnen har en arkitektur, där vi vanligtvis delar in sömnen i 5 olika stadier. Dessa benämnes REM-sömn (av engelskans Rapid Eye Movement) samt stadierna 1, 2, 3 och 4. De två sistnämnda stadierna är de som domineras av långsamma s k delta-vågor i EEG:t, och de benämnes ibland därför delta-sömn. REM-sömnen, då vi drömmer, uppträder med ca 90 min intervall, och avgränsar därmed en sömncykel. Varje natt har vi 3-5 sömncykler. Den första delen av natten domineras av delta- sömn, och den senare delen av natten av mer REM-sömn och ytligare sömn (stadium 1 och 2).
thread_title:  Sömnen stadier 

message: Yo ppl. Jag håller på att skriva om artikeln som jag sade ovan, men jag är inte så wikikunnig, vilket gör att jag inte vet riktigt hur man ska göra. Mitt mål är att få sömnartikeln att stiga i status från ok till utmärkt, men det kommer inte att ske utan en massa hjälp från mer erfarna wikipedianer. Därför har jag några frågor som jag skulle vilja lyfta till diskussion för att höra vad ni säger:
1. En lång artikel eller flera små?
Kort sagt: ska man satsa på en enda bamsemaffelång artikel med "allt om sömn" eller ska man satsa på en relativt kort artikel på en enkel nivå och sedan hänvisa vidare folk i liksom nån slags "sökträd" till alltmer djupgående artiklar som de intresserade kan klicka på? Det känns som om man ska få med allt så blir det en väldigt lång artikel, men samtidigt kommer en kort artikel att få svårare att stå sig om man vill få den nominerad.
2. Vilken nivå?
Ska man rikta sig till den trettonåriga skolarbeteseleven, till läkarstudenten, till patienten som söker info om sömnbesvär på nätet eller till journalisten som vill ha snabba fakta till en faktaruta vid sin tidningsartikel?
3. Vilken approach?
Ska det vara skrivet som nån form av undervisande text, dvs att folk förväntas börja läsa högst upp och sedan bygger det som står längre ner på det som nämnts tidigare, ungefär som i en lärobok, eller ska det bestå av mer fristående stycken oberoende av varandra?
Tacksam om några smarta hjärnor där ute har något klokt att säga mig. Nitramus 8 oktober 2007 kl. 22.45 (CEST)
replies: text: Försöker svara :)

text: 1. En blandning: Ta med korta avsnitt om alla delarna i den här artikeln, men ha också länkar till mer djupgående artiklar om ämnet. Ungefär som i artikeln Frankrike, under geografi, så står det: "Huvudartikel: Frankrikes geografi", vilket är ett bra exempel på det jag menar.

text: 2. Främst till läkarstudenten och juornalisten skulle jag vilja säga. Men patienter ska också kunna hämta lite fakta här, dock är inte wikipedia en sjukdomsbok, utan ett uppslagsverk. Tolka som du vill :)

text: 3. Bra fråga. Är inte så bra på det här med att skriva texter, men en kort inledning som bara sammanfattar det viktigaste, sen lite om varje grej. Lite mer fristående skulle jag tro, men ändå inte helt osammankopplade.

text: Någon annan aktiv användare får gärna svara också :) //моралист моралистович 17 december 2007 kl. 21.14 (CET)
replies: text: :Flera svar:

text: :1. Angående längd vill jag säga att jag föredrar att hålla ihop texter på en sida, om artikeln blir alltför låg (säg tre-fyra skärmlängder) kan man börja lyfta ut avsnitt till egna sidor och lämna en sammanfattning +  vid respektive rubrik.

text: :2. Gå från det enkla till det svåra, börja med att skriva ut det självklara och gör texten mer och mer komplex allt eftersom artikeln växer. Fördjupande texter på egna sidor måste också ha självklarghter med i början men kanske kan vara mer "pang på". Jag tror rent generellt att det är farligt att lägga ribban för lågt, folk som kommer hit vill lära sig något, och då skall de också få något att bita i :-)

text: :3.Folk börjar automatiskt läsa från början och jag tror att det är bra att ta det som utgångspunkt. Man bör tänka på det sättet vad gäller artikeln som helhet, men också för de olika underrubrikerna. Gå från det enkla till det svåra och försök få det mest väsentliga med i början, så är vi vana att läsa tror jag. MiCkE 17 december 2007 kl. 22.31 (CET)
replies: text: ::Tack för era tips, och om någon annan har tips så är ju ni också varmt välkomna! Som ni kan se har jag gjort så som ni båda tipsade om med sömn hos djur. Jag har också fått välbehövlig hjälp med wikifieringen av denna artikel av Rex Sueciae, vilket jag tackar ödmjukast för. Jag tar mig friheten att göra om lite i rubrikerna i den ordinarie sömnartikeln, så nästa stycke tänker jag får handla om sömnens neurobiologi. Jag håller just nu på att skriva den lite mer omfattande huvudartikel med denna titel, och sedan så sammanfattar jag den och lägger in i sömnartikeln. Om någon kunde ta och läsa min sammanfattning av "sömn hos djur" i huvudartikeln så får ni gärna göra så och ha synpunkter. Är det något jag ska stryka eller ta mer ytterligare i huvudartikeln sömn om just sömn hos djur?  MVH Nitramus 18 december 2007 kl. 22.56 (CET)
replies: text: :::Du verkar kunna mycket om sömn så det är bara att vara djärv! Jag tycker att det ser bra ut. Jag skulle dock vilja lämna förslaget att rubrken "Sömn hos djur" flyttas ned lite, så att det allmänna om sömn kommer först och det mer specifika längre ned, men det är ju en smaksak, förstås. MiCkE 22 december 2007 kl. 14.12 (CET)
replies: text: :::: Tackar! Håller med om att det allmänna ska stå först, och det blir lite påfyllnad under definition och sånt sen; sen ser jag lite sömn hos djur som relativt allmänt. Sömn hos människor tänker jag mig är lite tyngdpunkten på artikeln, dels för att det sannolikt är det folk är mest intresserade av och dels för att det är ändå där den mesta forskningen finns, så det finns helt enkelt mer att skriva. Dock: Sömn hos människor ser jag lite som ett specialfall av sömn hos djur(sömn hos en specifik art snarare än hos organismer i allmänhet), så som jag tänker mig börjar man med en definition kopplat till en underartikel om olika sätt att definiera och klassificera sömn, sen kommer sömn hos organismer i allmänhet(dvs sömn hos djur) och sömnens neurofysiologi; det är liksom det mest allmänna basala som jag ser det. Sen kommer man in på olika sömnstadier, (aktuella teorier och hypoteser om) sömnens funktion och sen kanske något om sömnstörningar, och så är varje sånt stycke länkat till en fördjupningsartikel på samma sätt som sömn hos djur är nu. Men det kanske är fel? Är det nån mer här som tycker som MiCkE, dvs att sömn hos djur är mer specifikt och ska komma längre ner? Nitramus 22 december 2007 kl. 16.57 (CET)
replies: text: :::::Nu är det arrangerat som MiCkE önskade ovan, så vad tycker ni? Ska det vara så här eller ska man ha det på något annat sätt? Jämför gärna med hur det var tidigare om vad som känns mest logiskt. Nitramus 3 januari 2008 kl. 19.37 (CET)
thread_title:  Ny artikel 

message: Nu har jag skrivit klart avsnittet om sömn hos olika djurarter till den nya sömnartikeln. Men innan jag lägger in det i den riktiga artikeln skulle jag vilja ha lite kommentarer från folk om upplägget, balansen i texten, svårighetsnivån, om den är encyklopediskt skriven etc. Obs att det nedanstående textavsnittet inte är wikifierat än, och att siffrorna inom parenteser hänvisar rtill referenser som jag inte tagit med i den här versionen jag lägger ut här, men de finns i originalversionen. Då texten ska passa till flera olika läsargrupper vill jag gärna ha kommentarer från olika personer. Så håll till godo: Nitramus 13 december 2007 kl. 21.21 (CET)
replies: text: OBS Jag har publicerat hela texten nu, med referenser, som en egen artikel som heter Sömn hos djur, där vi kan fortsätta diskussionen. Nitramus 17 december 2007 kl. 22.48 (CET)

text: I read, write and speak Norwegian, but Swedish is very difficult to read.  Even so, I found this article fascinating!  Perhaps someday we'll have all the answers about why we sleep.  In the meantime it is very interesting to learn about how various organisms sleep and what areas are being studied.  I'm looking forward to checking out some of your references, when they are available.

text: I think there may be a misprint here:  "Hos dessa katter observerades både tillstånd där ena hjärnhalvan sov icke-REM och den andra var vaken, och tillstånd där den ena hjärnhalvan som icke-REM och den andra sov REM."  Shouldn't som be sov in this sentence?

text: Thanks for this interesting read! Hordaland 15 december 2007 kl. 13.56 (CET)
replies: text: : Thanks for your comments, very kind of you. I'll publish the references as soon as some more people have had the chance to comment on the text, and I'll add the text to the article as well. Yes, I also find sleep a very fascinating subject, as it's something we all do yet we don't even know why we have to do it. You are right about the typo, I'll fix that immediately. 15 december 2007 kl. 18.40 (CET)
thread_title:  Del ur ny artikel 

message: Bland referenserna återfinns Kavanau JL (1998) och Kavanau LJ (2002). Är det fråga om två olika Kavanau, eller är den ena en felskrivning? Dvs syftar båda på J. Lee Kavanau (http://www.eeb.ucla.edu/indivfaculty.php?FacultyKey=1566)--sanna 18 december 2007 kl. 10.48 (CET)
replies: text: Oops, detta skulle stått på diskussionssidan till Sömn hos djur, men jag tror artikelförf. hittar det ändå...--sanna 18 december 2007 kl. 10.52 (CET)
replies: text: :Det trodde du helt rätt i, att jag hittade det ändå alltså. Artikeln i Neurosci Biobehav Rev är skriven av J Lee Kavanau, alltså samma person, och om man plockar fram artiklarna och kollar på Corresponding author så är det samma person. Således felskrivet i referenslistan, vilket nu är åtgärdat. Tack för hjälpen. Vilken tur att andra wikipedianer har skarpare ögon än jag! Nitramus 18 december 2007 kl. 23.06 (CET)
thread_title:  Kavanau 

message: Skriv gärna lite mer om drömmar. Drömmar orsaks ofta under Rem sömnen och även lite gran under djupsömn. Sömn brist kan orsaka sämre minne! Det här kan vara något som man kan lägga till i en sån här artikel.--Fanny SImplePlan 30 december 2009 kl. 23.27 (CET)
replies: text: Jag sätter upp på min att göra-lista att du vill ha mer om drömmar. Det har en egen artikel som jag hoppas du hittat till som... ehrm... man nog kan förbättra inser jag när jag kollar igenom den. Ska göra detta när jag någon gång får tid. Sömn och minne är ett rätt komplext fält där det är svårt att säga något helt enkelt, så det kanske nästan får bli en egen artikel. Just minne är kanske inte den kognitiva funktion som påverkas allra mest av sömnbrist, då påverkas bland annat koncentrationsförmåga och sk exekutiva funktioner mer. En del forskning finns ju om sömnens betydelse för inlärning, dels där man studerat sömn hos folk som försökt lära sig saker och dels där man på olika sätt försökt störa sömnen hos folk som försökt lära sig saker och jämfört resultatet med folk som inte fått störd sömn, eller jämfört folk som fått vila med folk som fått sova mellan inlärnings- och testtillfället och så vidare. Ska skriva om det också. Någon gång. Förhoppningsvis. Nitramus 25 januari 2010 kl. 23.04 (CET)
thread_title:  Lägg till lite mer 

message: Mikrosömn är inte alltid en sekund utan det är några sekunders omedveten sömn. Lägg gärna till det! --Fanny SImplePlan 23 januari 2010 kl. 17.28
replies: text: Stämmer visserligen att det kan vara ett par sekunder; man ska vakna spontant dock. Mikrosömn på svenska bör stavas med k, i linje med Terminologicentrums och Svenska läkarsällskapets språknämnds rekommendationer. Så bör det också vara i artikeln. Nitramus 25 januari 2010 kl. 22.58 (CET)
thread_title:  Mikrosömn 

message: Man skulle kunna lägga till en artikel som skulle berätta om sömnbrist. Även bättre vore det om någon skulle hitta någonstans ifrån fakta om konsekvenserna av sömnbrist. Konsekvenserna av oregelbundna insomningstider vore viktigt att ha där med. Jag hade själv litet undersökt saken men jag kunde inte hitta någon nätsida som skulle berätta om det.
thread_title:  Konsekvenser av sömnbrist