Diskussion:Acceptance and commitment therapy

message: "Det kan sägas ske genom att man inte alltid tar sina tankar bokstavligt utan prövar dessas sanningshalt och trovärdighet." Det där är väl motsatsen till vad ACT är? Det är väl snarare traditionell KBT som funkar sådär? Jag kommer att ändra det här när jag kollat upp det noggrannare. --Devadatta 16 mars 2009 kl. 02.46 (CET)
Du har helt rätt Devadatta. ACT handlar om att se tankarna som "bara" tankar och inte sanningen, varpå man handlar utifrån sina värderingar istället för på basis av negativa tankar eller obehagliga känslor. Att ändra känslor eller tankeinnehåll är inte ett mål inom ACT.
/Christoffer
Nu har jag skrivit om allt. Det finns säkert en massa fel, men det är mycket bättre än den direkt felaktiga stubben som fanns tidigare. --Devadatta 8 november 2010 kl. 05.21 (CET)

message: Jag har inga bra källor, men vad jag hört är att KBT och ACT har gemensamma rötter snarare än att ACT är en variant av KBT. Enwp skriver inte heller att ACT är en sorts KBT. --Stighammar (diskussion) 3 maj 2014 kl. 18.28 (CEST)
replies: text: Jag tycker man kan kalla det för en form av KBT. Kolla tex på avsnittet Similarities på en-WP där det kallas "tredje vågens beteendeterapi". Det är också helt uppenbart att ACT innehåller kognitiva komponenter som samverkar med beteendeterapin och alltså är en form av KBT. Det är också vad ACT-organisationen skriver på sin hemsida. --Devadatta (diskussion) 10 maj 2014 kl. 16.23 (CEST)
ACT bygger på radikalbehaviorism och post-skinneriansk beteendeanalys av av verbalt beteende. Det står i samtliga grundböcker i ACT, ex Hayes Strosahl & Wilson: Acceptance and Commitment Therapy (1999) . ACT är en del av KBT. 192.44.242.21 17 augusti 2018 kl. 13.51 (CEST)
thread_title:  KBT 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Acceptance and commitment therapy. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20101205090708/http://www.unr.edu/psych/faculty/shayes.html till http://www.unr.edu/psych/faculty/shayes.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 21 augusti 2018 kl. 14.00 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Acceptance and commitment therapy. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20181015003034/http://contextualscience.org/the_six_core_processes_of_act till http://contextualscience.org/the_six_core_processes_of_act
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 21 november 2018 kl. 02.52 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Tack  för att du tog bort kritiken! För att fatta mig kort om varför den inte var relevant så skiljer ACT på smärta och lidande. Lidande är i stort sett oro för framtiden och ältande för vad som hänt och terapin går ut på att minska lidandet genom att acceptera smärtan (utan att fastna i det för då blir det ältande). Smärta kan och bör man aldrig undvika. Lidande kan undvikas. Vad gäller somatisk smärta har jag inte koll på forskningen men jag gissar att man lär sig styra uppmärksamheten via mindfulness så att inte smärtan dominerar all uppmärksamhet, en slags relativ minskning även om den är kronisk. Annars så älskar jag vetenskaplig kritik, särskilt metastudien av Lars-Göran Öst! :) Devadatta (diskussion) 14 augusti 2019 kl. 21.13 (CEST)
replies: text: jag tar bort rubriken och stub-mallen. Meningslöst att ha ett stubmallat avsnitt utan text Sigvid (diskussion) 30 juni 2020 kl. 19.23 (CEST)
thread_title:  Kritik