Diskussion:Keso

message: I disagree to the merge of cottage cheese and Keso - these should be kept separate as Cottage cheese is a product and Keso is a brand.
replies: text: Det är riktigt att Keso är ett varumärke (och en produkt). Cottage cheese är ett födoämne och har enligt Wikipedia:Att skriva om mat och dryck relevans för wikipedia. Det är däremot tveksamt om varumärket Keso är relevant för en egen artikel enligt riktlinjen "Kommersiell reklam och information" under Wikipedia:Neutral synvinkel. Det är möjligt att länka Keso till Cottage cheese och beskriva varumärket Keso där. Det är även möjligt att behålla kategorierna för Keso som varumärke. Isheden 27 oktober 2011 kl. 17.30 (CEST)
replies: text: :Man skulle kunna ge Keso en egen rubrik i Cottage cheese-artikeln och omdirigera dit. Niklas R (D#) 28 oktober 2011 kl. 08.52 (CEST)
replies: text: ::Jag tog bort ihopslagningsmallen enligt ovan. Jag uppfattar det som ett ganska känt varumärke, men ifrågasätts relevansen kan sidan märkas för relevanskontroll. Höstblomma 9 november 2011 kl. 20.07 (CET)

text: Man kan slå ihop artiklarna på samma sätt som Kesella nyligen slogs ihop med kvarg, där distinktionen mellan varumärket Kesella och födoämnet kvarg behållits. Fastän artiklarna Keso och cottage cheese är så korta överlappar de varandra kraftigt. Om bägge artiklarna ska vara kvar verkar det rimligt att cottage cheese beskriver enbart födoämnet och denna sida enbart varumärket. I så fall bör denna sida emellertid märkas för relevanskontroll. Isheden 9 november 2011 kl. 23.20 (CET)
replies: text: :Genomförde precis Ishedens fyra år gamla men utmärkta förslag. Visst blev det bättre - allt samlat på samma ställe, länk till Språkrådets utredning av skillnadena mellan Keso, keso och cottage cheese samt ett eget avsnitt om varumärket. Se även diskussionen om cottage cheese. Mvh Sappelle-gorre (disk) 22 januari 2013 kl. 12.05 (CET)
Sedan dessa ändringar beskrivs keso åter som ett varumärke i artikeln. Om distinktionen mellan cottage cheese och keso bibehålls bör artikeln byta namn till Cottage cheese med Keso beskrivet som ett varumärke för cottage cheese-produkter. Kommentarer? Isheden (disk) 9 september 2013 kl. 18.30 (CEST)

text: Ändringen har genomförts av Användare:Karin Granlund med motiveringen "Den tidigare texten var felaktig beträffande ordet Keso, som är ett varumärke och inget annat". Kan det vara samma Karin som är "Brand Manager at Arla Foods"? Om det är så använder hon Wikipedia för marknadsföring av sitt eget företag utan att tydligt uppge avsändaren och intresset som ligger bakom. Hur som helst har hon på ett mycket osnyggt sätt tagit bort etymologin bakom ordet (som som sagt finns med i SAOL). Jag försöker återställa detta igen med utgångspunkt från språkbruket (se återigen Språkrådets Keso, keso och cottage cheese) Mvh / Sappelle-gorre2 (diskussion) 1 mars 2014 kl. 11.44 (CET)

message: Borde artikeln om den generiska produkten verkligen ligga under det specifika produktnamnet Keso? POMMF i all ära, men artikeln om cola-läsk ligger inte under artikelnamnet Coca-Cola. - Tournesol (diskussion) 28 januari 2019 kl. 17.05 (CET)
replies: text: Ordet keso finns ju med i Svensk ordbok och SAOL, så ja, jag tycker artikeln har rätt titel. /NH 28 januari 2019 kl. 17.27 (CET)
replies: text: :Det är lite problematiskt, men eftersom det inte finns något annat generiskt namn på svenska, och keso faktiskt används generiskt och till och med letat sig in i SAOL som ett generiskt namn, så blir det bäst. Arla försöker och har försökt att etablera såna, utan att lyckas. Jag tror att med ökad konkurrens så kommer det skapas ett alternativt namn, för konkurrenterna kan ju inte använda Keso.--LittleGun (diskussion) 28 januari 2019 kl. 17.59 (CET)
replies: text: ::Här står lite från språkrådet: .--LittleGun (diskussion) 28 januari 2019 kl. 18.11 (CET)
replies: text: :::Jämför med Xerox synonym med kopia.-Wvs (diskussion) 28 januari 2019 kl. 18.23 (CET)
replies: text: ::::Det svenska generiska namnet för produkten som utbjuds under varumärket KESO är Stugost. Återgivelsen i Svensk ordbok och SAOL kommer enligt ingånget avtal att ändras i och med nästa tryck av ordböckerna på så sätt att det framgår att KESO är ett registrerat varumärke. Administratör får vid eventuellt fortsatt nekande av ändring gärna kontakta Svenska Akademien för att verifiera att detta stämmer alternativt kontakta undertecknad för att få en kopia av avtalet. Beksrivningen för uppslagsordet samt länkningen till generiska uppslagord på andra språk måste i vilket fall omgående ändras på så sätt att Wikipedia inte bidrar till en degeneration av ARLAs registrerade varumärke KESO, inbegripet dess ekonomiska värde. Undertecknad ser fram emot administratörs skyndsamma bekräftelse. Erikwasberg (diskussion) 29 januari 2019 kl. 15.42 (CET)
replies: text: :::::Nej det gör vi inte vi. Vi använder något vi kallar WP:POMMF, dvs namnsättning efter minsta förvåning, och KESO är det vanligaste namnet som används för denna produkt. OCh det har vi ett otal källor som bekräftar.Yger (diskussion) 29 januari 2019 kl. 15.46 (CET)
replies: text: ::::::@Erikwasberg: Wikipedia hanterar språket som språkbrukarna använder det. Jag vet inte om du noterat länken ovan: Orden tillhör alla.

text: ::::::Svenskspråkiga Wikipedia delar den statliga myndighetens syn på svenska språket. Det är det vi kallar POMMF, Wikipedia:Principen om minsta möjliga förvåning.

text: ::::::Notera att wikipediaartikeln Keso är mycket tydlig, i mitt tycke övertydlig, med att det är ett varumärkesnamn som används för den här typen av grynig färskost.

text: ::::::Sen är det inte administratörer som bestämmer hur artiklarna ska skrivas. Det är wikipedia-gemenskapen, administratörrena har sedan några extra verktyg för att hantera gemenskapens vilja men inget eget mandat att bestämma.

text: ::::::Jag förstår att det är mycket att sätta sig in i, men försök att göra det så att sakfrågan kan diskuteras, och så slipper du i onödan hänvisa till administratörerna.

text: ::::::Jag uppfattar din ton, "inbegripet dess ekonomiska värde", "omgående ändras", aningen hotfull. Jag hoppas att jag missuppfattar den. --LittleGun (diskussion) 29 januari 2019 kl. 16.10 (CET)
replies: text: :::::::Jag skulle gärna vilja se lite exempel på att ordet "stugost" faktiskt används. Det är när det är vanligare än keso som det kan kallas generiskt.--LittleGun (diskussion) 29 januari 2019 kl. 16.28 (CET)
replies: text: ::::::::Eftersom  uppenbarligen arbetar på patentjuristbyrån Zacco hoppas jag att såväl byrån som dess uppdragsgivare gjort en konsekvensanalys av vad det skulle innebära om man hävdade att det utgör degenerering av varumärket, inbegripet dess ekonomiska värde, att nämnas i världens största och mest använda uppslagsverk och därigenom på världens femte mest använda webbplats. Riggwelter (diskussion) 29 januari 2019 kl. 16.34 (CET)
replies: text: ::::::::: Det framgår av vår artikel att keso både är ett ord i egen rätt och ett registrerat varumärke. Stugost finns inte i någon ordlista/ordbok jag har tillgång till? Keso finns i SAOL, Svensk ordbok, NE. Googlar man på ”stugost -site:wikipedia.org” får man färre än 100 träffar. Många av dem handlar om Arlas försök att införa ordet stugost. Inte mycket att diskutera, alltså /NH 29 januari 2019 kl. 19.18 (CET)
replies: text: ::::::::::Jag tycker faktiskt att det är humor att de högst rankade träffarna på "stugost" inte handlar om ost utan om StuG III. /ℇsquilo 30 januari 2019 kl. 10.25 (CET)
replies: text: :::::::::::Daimler-Benz AG skickar säkert snart en advokat och klagar över att det faktiskt är ett varumärke och att det generiska namnet är infanterikanonvagn trots att alla människor säger "stugtre". - Tournesol (diskussion) 30 januari 2019 kl. 10.36 (CET)
Det skulle vara kul om det som kuriosa även stod i artikeln att arla försöker påverka Wikipedia genom hot hur vi skall skriva om keso. Kanske inte det mest positiva för företaget. .. men det är ju en intressant fakta. Adville (diskussion) 8 februari 2019 kl. 00.56 (CET)

text: Ja, vi kan raljera om företagens ängslighet, det är dessutom enkelt och slår in öppna dörrar. Men varumärken är viktiga för företagen och de ser degenerering som ett stort problem. De är normalt också till viss del medvetna om den badwill som framkommer om de framhärdar. Men, vi är Wikipedia. Vi kan väl åtminstone erkänna deras ängslan och försöka bemöta dem respektfullt med sakliga argument om språkutveckling, språkanvändning, svenska skriftsspråket, och Wikipedias perspektiv.

text: Med det sagt är jag dessutom lite nyfiken på det "avtal" som Arla påstår sig ha skrivit med SAOL. Jag vet inte vad som stipulerar ett avtal, men SAOL har åtminstone lagt till "jfr varumärket Keso" och "jfr varumärket Masonite" på uppslagsorden för keso och masonit, men inte för (bensin)mack. Att meningen "jfr varumärket .." adderats vittnar om att redaktionen uppmärksammats på frågan och genomfört en ändring. Erikwasberg verkar mena att ytterligare förändring är att vänta. Finns det pengar med i det avtalet? Klarar SA en sån badwill? Ett annat exempel på "avtal" är just att språkrådet strök "ogooglingsbar" från nyordslistan efter hot om stämning från Google. Börjar Arla stämma bidragsgivare som skrivit i artikeln så blir processen jobbig, kostsam och utgången inte självklar; juridiken följer sina egen obegripliga logik, eventuell badwill lägger Arla såklart i vågskålen och är inte en svensk myndighet säker på att vinna ett sånt mål, är inte jag det.--LittleGun (diskussion) 17 februari 2019 kl. 10.09 (CET)
replies: text: : Det är inte lämpligt att i en artikel ha ett avsnitt med ”kuriosa” som grundar sig på vad som utspelat sig på artikelns diskussionssida. Lite märkligt förslag. /NH 18 februari 2019 kl. 11.23 (CET)
replies: text: ::Jag är av den bestämda uppfattningen att artikeln skall flyttas i första hand till grynost, i andra hand till stugost, i tredje hand till hytteost, i fjärde hand till cottage cheese och först i femte hand behålla det nuvarande namnet keso. POMMF är inte tillämpbar i detta fall eftersom beteckningen keso skapar förvirringen att detta rör sig om en vara och inte om en vardaglig produkt. Produkten grynost är tämligen lätt att framställa, det vet alla som försökt framställa hårdost eller den indiska färskosten paneer själv. Så länge man använder varunamnet keso vidmakthåller man den falska föreställningen att denna sorts färskost är något märkvärdigt och inte något som är enklare att framställa själv än vad pannkakor är. Runt om i världen finns minst tiotals varianter av färskost, vi hör till de fattigaste kulturerna vad gäller detta. Inte minst en rysk vän förundras över vår fattiga färskostkultur. Han har låtit mig smaka på chokladpraliner fyllda med en speciell färskost av cheesecake-konsistens och med en vag yoghurtsmak som finns att köpa i en affär för ryska produkter på Odengatan i Stockholm. För övrigt är varan keso inte helt identisk med produkten grynost eftersom grädde tillsatts för smakens skull, därför är varubeteckningen keso felaktig som namn på produkten grynost. En parallell är varan kesella som nu allmänt ersatts av produkten kvarg. /Ascilto (diskussion) 23 februari 2019 kl. 16.51 (CET)
replies: text: :::PS. Grynost är enligt SAOB belagt i svenskan sedan 1780.  När det finns ett så etablerat namn finns inga skäl i världen att falla till föga för ett varumärke. /Ascilto (diskussion) 23 februari 2019 kl. 17.25 (CET)
replies: text: ::::Jag förstår inte varför inte pommf skulle vara tillämpbart. Se även varumärkesord. Att flytta från keso är att "falla till föga", se länken till språkrådet: Orden tillhör alla.--LittleGun (diskussion) 23 februari 2019 kl. 17.40 (CET)
replies: text: ::::: Som jag skrev är varumärket keso inte identiskt med den internationellt förekommande ostprodukten grynost/hytteost/cottage cheese eftersom grädde tillsatts. Det är alltså vilseledande att kalla grynost för keso. /Ascilto (diskussion) 23 februari 2019 kl. 17.45 (CET)
replies: text: ::::::Nej, men varumärkesordet keso är en svensk synonym och pommf.LittleGun (diskussion) 23 februari 2019 kl. 17.48 (CET)
replies: text: :::::::Jag håller med LittleGun om att "Keso" är ett varumärkesord och därmed POMMF. Det beror på just den fattiga färskostkulturen som vi har i Sverige. Keso är i princip den enda färskosten som finns att köpa och det är just därför som Keso har blivit ett varumärkesord på svenska. Jag har för övrigt inte sett någon annan färskost i Finland heller, men jag ska väl erkänna att jag inte har letat heller. /ℇsquilo 23 februari 2019 kl. 18.21 (CET)
replies: text: :::::::::Jaha, och vad är kvarg menar du!? /Ascilto (diskussion) 23 februari 2019 kl. 18.30 (CET)
replies: text: ::::::::::Kvarg är Kesella. Under ganska många år var Kesella den enda kvarg som fanns, så det tog ett tag innan jag fattade att det var samma sak. Däremot skulle jag aldrig kalla den för ost, möjligen mejeriprodukt. /ℇsquilo 23 februari 2019 kl. 18.43 (CET)
replies: text: :::::::::::Det visar hur långt från sanningen ditt resonemang är. Enligt NE:s artikel är "kvarg, kvark , detsamma som färskost". /Ascilto (diskussion) 23 februari 2019 kl. 18.47 (CET)

text: :::::::: I receptsammanhang har jag aldrig sett egenframställd färskost benämnas keso. Olika varianter finns i många grundläggande receptsamlingar. Slät färskost (kvarg) fås fram genom upphettning av yoghurt eller fil, grynig färskost fås fram genom upphettning av mjölk med tillsats av löpe. Den indiska varianten paneer fås fram genom upphettning av yoghurt blandad med mjölk och med tillsats av citrus. En komplikation är att grynost på svwp har reserverats för en lokal norrländsk variant smaksatt med kanel, men det är som sagt en lokal variant som är en underavdelning till huvudordet. /Ascilto (diskussion) 23 februari 2019 kl. 18.28 (CET)
replies: text: :::::::::Aldrig är väldigt sällan, jag vill påstå att det är vanligt. Här är några exempel: , , , , . All färskost är inte keso, men språkligt vill jag påstå att folk både säger keso om KESO-lik keso, och "typ som keso" om den avviker något, eller "typ ricotta" om det är ricotta den påminner, etc. Oavsett, SO och SAOB är tydliga. Liksom språkrådet.--LittleGun (diskussion) 23 februari 2019 kl. 19.34 (CET)
replies: text: :::::::::: Dina exempel visar tydligt att Sveriges Radio, Matklubben et cetera inte bevakar sina ordval tillräckligt noga. I princip skulle nog alla de som står bakom dina källor kunna bli stämda för varumärkesintrång. Som framgår av språkrådsartikeln betyder inte det faktum att varumärkesnamn börjar användas generiskt att ägarna förlorar sin ensamrätt till namnet. Detta betyder att ingen annan än rättighetsägaren har rätt att kalla den kvark de tillverkar för keso, lika litet som någon annan än rättighetsägarna kan kalla fordon de tillverkar för jeepar eller vespor.

text: ::::::::::Jag använder här ordet "kvark", därför att det var det ordet som användes i reformkostkretsar i min barndom (på 1950-talet). (Jag ser att SAOB redan år 1938 ansåg att ordet vore "numera knappast brukligt"; men företeelsen var nog inte heller "bruklig" i , innan lanseringen av Keso.) "Kvark" råkar alltså vara det generiska namn jag är bekant med. "Stugost" har jag aldrig sett förut; är detta månne en modernt översättningslån? Vi bör definitivt flytta artikeln till ett icke varumärkesskyddat namn, så att vi utan juridiska problem kan skriva även om kvark tillverkad av andra än Arla; men vi behöver inte använda just det ord jag var van vid. Termen "grynig färskost" är kanske idag litet lättare att förstå.

text: :::::::::: Jag tror att du vänder litet på historien här. Arla lanserade nog helt medvetet sin produkt enbart under det varumärkesnamn de registrerat. Företag har ofta ett visst egenintresse av att potentiella köpare uppfattar deras märkesnamn som generiska; det minskar problemet med konkurrens.

text: ::::::::::Jag tror att man skall vara litet försiktig med hur man tillämpar POMMF i fall som dessa. Att en tillverkare lyckas förvirra "det allmänna medvetandet" rörande dess produkt betyder inte att vi skall försöka anpassa våra artiklar till ett kommersiellt lyckat men juridiskt tveksamt språkbruk. Vi behöver ge en bredare bild, och det får vi egentligen inte göra om vi använder varunamnen.

text: ::::::::::Jag upprepar: Att ett varunamn "blivit generiskt" i det allmänna språkbruket upphäver inte alls varumärkesägarens ensamrätt till namnet. Läs språkrådsartikeln! Jörgen B (diskussion) 27 februari 2019 kl. 20.13 (CET)
replies: text: :::::::::::Du har missförstått vad varumärkesskydd är. Att jag kallar en Volvo för en jeep är inte varumärkesintrång så länge jag inte försöker sälja den eller på annat sätt marknadsföra den.

text: :::::::::::Det är heller inte vår uppgift att varken hjälpa eller hindra varumärkesjurister när de försöker förhindra varumärken att förvandlas till vanliga ord.

text: :::::::::::andejons (diskussion) 27 februari 2019 kl. 21.15 (CET)

text: Som svar på frågan: Ja, "stugost" är en modern direktöversättning. Användaren som påstår sig representera Arla menar att det ska användas som ersättningsord.  Konkurrenterna (liksom Arla på sin förpackning) använder Cottage Cheese. Ska den här artikeln flyttas bör det vara till "cottage cheese" tycker jag.

text: Sen verkar det inte somvi läst samma artikel: . Punkten "Något kan vara både varumärke och vanligt ord – samtidigt", till exempel. Ingen har påstått att ett ord som är ett varumärkesord dessutom automatiskt innebär att varumärkesägaren blir av med  ensamrätten till namnet. Namnstrider för produkter sköts av domstolar, Wikipedia försöker inte sälja en produkt. Däremot väger en bred användning av varumärkesordet hos folket in i en sån dom.

text: Vi beskriver en maträtt som på svenska är ett varumärkesord. Jag är iofs inte säker på utgången om Arla stämmer bidragsgivarna på Wikipedia eller receptskrivarna, men det lär inte Arla heller vara. Enligt språkvårdsartikeln finns ingen fällande dom för att använda ett varumärkesord utanför produktförsäljning.

text: Därför får vi POMMF och en tillräckligt bred bild om vi använder varumärkesord när det är tillämpligt, som till exempel termos för "isoleringskannan".--LittleGun (diskussion) 28 februari 2019 kl. 08.30 (CET)
replies: text: :Angående ersättningsord: Hur vanlig är beteckningen "grynost" i Finland? Vet någon om kvark fortsatte att användas i större omfattning där än här, innan Mjölkcentralens/Arlas lansering här i Sverige? (Detta är ju som bekant svenskspråkiga, inte svenska, wikipedia; och om språkbruket och företeelsen skulle råka ha fastare förankring i svenskspråkiga Finland än här, så kanske det finlandssvenska namnet kan övervägas som artikelnamn.)

text: :Angående rättsläget: Jag är inte jurist. Jag får av språkvårdsartikeln en klar känsla av att om vi använder termen "keso" om produkter tillverkade av konkurrenter till Arla, så är vi (helt i onödan) ute på hal is. Jag ser också att språkvårdarna gör en skillnad på beskrivningen av en mer allmän företeelse å ena sidan, och ett varumärkesnamn å den andra, och menar att ett försvagat varumärkesnamn bör kunna användas generiskt, även om namnet inte är så degenererat att varumärkesskyddet har upphört.

text: :Diskussionen är i sig intressant; men skillnaderna mellan att använda ett eventuellt generiskt parallellord till ett fortfarande giltigt varumärkesnamn eller att göra ett varumärkesintrång är inte solklara. Det verkar inte heller som om Språkrådet för närvarande är intresserat av att testa gränserna; de drog ju tillbaka sin användning av "ickegooglingsbar". Observera också att fallet med "bostongurka" ju inte heller löstes i domstol, utan genom en förlikning, där företaget som ett tag använt termen mot (den tidigare eller fortsatta) märkesnamnsinnehavarens vilja avstod från att använda termen.

text: :Vi är såvitt jag förstår alltså ute i ett juridiskt gränsland, om vi använder dessa omtvistade termer när vi beskriver varuproduktion. Det finns dock ett argument till mot att kalla kvark för "keso" eller inlagd hackad gurka för "bostongurka". Vi understöder därmed det intryck märkesinnehavarna försökt ge av att just deras produkt är den enda riktiga produkten. Här är POMMF inte särskilt användbar; jag gissar att flertalet av dem som använder ordet "keso" skulle bli förvånade över att lära sig dels att ordet också är ett skyddat varunamn, och dels att ordet inte hittades på för en ny produkt i Sverige, utan att det kommit att ersätta äldre under lång tid använda ord (som "kvark") för samma företeelse. Där det finns förhållanden som i sak är ägnade att förvåna, bör våra allmänna principer om verifierbara fakta ha företräde visavi POMMF. Jörgen B (diskussion) 3 mars 2019 kl. 22.07 (CET)
replies: text: ::Varken Valio eller Ålandsmejeriet tillverkar någon annan färskost än Cream cheese. Jag kan inte heller påminna mig att jag har sett något Keso-liknande på K-market. /ℇsquilo 4 mars 2019 kl. 09.42 (CET)
replies: text: ::: Nu upprepar jag mig, men så länge NE.se, Svensk ordbok och Svenska akademiens ordlista alla kallar keso för keso (och de berättar alla, precis som vår artikel, att det också finns ett varumärke som heter Keso), tycker jag det behövs väldigt goda argument för att Wikipedia ska kalla keso för något annat. De ovan nämnda verken är liksom de tyngsta referensverken vi har kring vad saker och ting kallas med modernt och korrekt språkbruk. Vad som står där är vad jag kallar verifierbara fakta i frågor som denna. /NH 4 mars 2019 kl. 17.46 (CET)
replies: text: ::::Ja, det tål att upprepas.

text: ::::Jag noterar att "googla" finns med i SAOL som ord för att söka via Google eller annan sökmotor. Antingen har det gått under radarn eller så var det den negativa klangen i "ogooglingsbar" som var problemet för nyordslistan. Notera också att språkrådet gör en poäng av att de inte tog fighten för att det "bara" var en nyordslista.

text: ::::ℇsquilo: Valio tillverkar både kvarg (då som motsvarighet till Arlas "KESELLA") och Cottage Cheeese (alltså "keso", motsvarighet till Arlas KESO). För ordningens skull, det har inte så mycket med saken att göra.

text: ::::Jörgen B: Kvarg har en smalare betydelse, det är  varje fall idag en slätare form av färskost som motsvaras av Arlas "KESELLA" och som saluförs under ordet "kvarg" skilt från det som konkurrenter och Arla kallar Cottage Cheese. KESELLA hade helt enkelt inte fått samma fäste för produktypen som "KESO" när kvarg så snabbt fick ett uppsving det sista decenniet.

text: ::::POMMF är inte att förvåna våra läsare/användare med ny kunskap. POMMF är att vid en sökning komma till, och snabbt få förklarat, det man söker efter. T ex googlar man på David Bowie ska man inte komma till en artikel om David Jones (artist). Man ska komma till artikeln David Bowie, som sprider kunskapen att den kända sångaren egentligen heter David Jones, och att Bowie är ett artistnamn. Det är naturligtvis inte alltid självklart vad som är POMMF, men i fallet den här typen av grynig färskost är det tydligt att POMMF är varumärkesordet keso. Tills vi vant oss vid nyorden cottage cheeese eller stugost eller varumärket visar sig upphöra som varumärke på grund av degenerering. Och, det är fortfarande en enorm skillnad på att använda ett ord för något och att saluföra detta något med det ordet som varunamn.--LittleGun (diskussion) 4 mars 2019 kl. 18.50 (CET)
replies: text: :::::( För ordningens skull, notera att jag inte använde kvarg utan det gamla ordet kvark, vilket som jag minns det definitivt var mer kesolikt än kvarglikt. Jörgen B (diskussion) 13 april 2019 kl. 20.49 (CEST))
replies: text: ::::::Åh, slarvigt läst av mig. Aldrig hört kvark, utanför kärnfysiken. Sorry.--LittleGun (diskussion) 15 april 2019 kl. 20.54 (CEST)
replies: text: :::::::Det kan vara värt att tänka på att kvarg på engelska blir quark. Av det vill jag dra slutsatsen att kvarg och kvark står för samma ost. Jag kan bara upprepa mitt ursprungliga förslag om att artikeln om den här avsedda osten bör byta namn till i första hand grynost, i andra hand stugost, i tredje hand hytteost. Stugost och hytteost är svenska motsvarigheter till cottage cheese och grynost är vad det handlar om trots vissa receptvariationer. /Ascilto (diskussion) 15 april 2019 kl. 21.13 (CEST)
replies: text: :::::::: För mig var det tvärtom... Första gången jag hörde talas om (kärnfysiska) kvarkar tyckte jag att det var litet lustigt med artiklar med ett mejeriproduktnamn.

text: :::::::: Jag använder inte ordet kvark för att förespråka att vi byter artikelnamnet till just detta ord, utan därför att det råkar vara det ord jag "alltid använt", och för att påvisa att produkten faktiskt fanns "i levande tradition" innan "Keso" började saluföras. Jag argumenterade för ett namnbyte, men är helt medveten om att "kvark" i dag knappast är det naturligaste namnet för personer som inte (som jag) var i kontakt med reformkoströrelsen i min barndom.

text: ::::::::(Vad gäller "kvark" contra "kvarg" uppger SAOB att ordet "kvark" härstammar från ett tyskt "quark" eller "quarg" med betydelsen "ostmassa, färskost" men också (bildligt)"smuts, lort, skräp", samt att det på svenska förutom ("numera knappast brukligt") för "ostkram, färskost" också kunde användas med betydelsen "bedrägeri" i ett stående uttryck "det är förseglat med en kvarg", där i det senare (men inte det förra) fallet alltså stavningen med -g användes. Jag håller ju inte riktigt med om detta "numera knappast brukligt"; jag misstänker starkt att reformkoströrelsen använde termen även "numera", alltså 1938; se ovan. Däremot hörde jag i min bardom aldrig formen "kvarg" för färskost, och inte heller SAOB verkar att kännas vid exakt denna form i exakt denna betydelse.)

text: ::::::::Det möjligen relevanta från SAOBuppslaget skulle vara att "färskost" genomgående användes i förklaringen av det som många i dag skulle kalla "keso" eller "cottage cheese". För mig är vilket som av "färskost" eller "grynost" ett bra alternativ till "keso". Jörgen B (diskussion) 16 april 2019 kl. 23.04 (CEST)
thread_title:  Artikelnamn 

message: Jag såg nu att Erikwasberg erbjudit sig att skicka en kopia av avtalet med SO och SAOL, så jag har mailat och bett att få en sån. Det är ju inte helt hundra att det är just den personen som skrivit här, så det kommer kanske också att visa sig:
replies: text: Hej Erik,

text: du skrev på diskussionssidan för Wikipedia-artikeln om Keso att det finns ett avtal med Svensk Ordbok och Svenska Akademins Ordlista om deras hantering av varumärkesordet Keso.

text: Du skrev också att det gick att kontakta dig för att få en kopia. Jag är väldigt nyfiken på att se hur det avtalet är formulerat och vad det går ut på. Så jag ber därför om den kopia du som så beredvilligt erbjöd dig dela.

text: Jag är administratör på Wikipedia, men administratörer har ingen makt över innehållet. Det kanske låter konstigt, men vi är ungefär som målare. Vi är utsedda att utföra måleriet, men det är inte vi som bestämmer vilken färg det ska vara.

text: Det finns alltså ingen redaktion, inga moderatorer eller någon utsedd grupp som bestämmer innehållet. Det gör vi gemensamt med öppna diskussioner på Wikipedias diskussionsidor, där vem som helst kan delta, vilket du också gjort. Med tiden har en meritokrati utvecklats, och en del användare har fått individuell status som det lyssnas mer på och nya användare måste visa seriositet först. Men det finns ingen utsedd grupp.

text: Diskussionen på Keso har fortsatt lite grand efter att du lämnade den, jag vet inte om du sett det. Jag vill ändå passa på att be om ursäkt för den något raljerande tonen som förekommit där. Wikipedia genomsyras av personer, som jag, med stark tro på det fria ordet och fri kunskap och vi blir lätt förfärade över försök till extern påverkan och önskan om ägande av ord, innehåll och språk.

text: Med vänlig hälsning och hopp om positiv återkoppling!

text: [Mitt förnamn] a.k.a LittleGun
Hoppas erbjudandet står kvar!
Vi får se om det kommer något.-- LittleGun (diskussion)18 februari 2019 kl. 09.29 (CET)

text: Jo, det hade väl varit kul att få veta. Men jag har svårt att se hur det skulle kunna ha någon betydelse för artikeln. I beskrivningen av ordet keso följer vi SAOL, SO, NE. /NH 18 februari 2019 kl. 11.21 (CET)
replies: text: : Ja, det är av nyfikenhet, som jag också skrev i mailet. Avtalet påstås ju ändra ordalydelsen i SAOL och SO, så om det blir uppdateringar enligt avtalet i dessa kan ju det tänkas ändra delar i artikelinnehållet, eftersom vi nu refererar till SAOL.--LittleGun (diskussion) 18 februari 2019 kl. 11.30 (CET)
replies: text: ::Jag har tyvärr inte hört något. Det blir nog inget. Jag antar att det var lite vidlyftigt att lova ut ett avtal, om det nu finns något.--LittleGun (diskussion) 4 mars 2019 kl. 18.53 (CET)
thread_title: Avtalsförfrågan

message: Det känns som om det borde kunna bli ett vettigt avsnitt om Keso som varumärke och generisk term och hur Arla försöka separera de två.
replies: text: Arla Foods lanserade under våren 2009 en kampanj som enligt Skuncke utformades för att de ville försvara Keso som varumärke. De ville trycka på att Keso är ett av Arla Foods registrerat varumärke för produkten cottage cheese och att målet var att kommunicera Keso som varumärke. ”Vi måste ha ett inifrån och ut tänk, vi måste få fram att det här är vårt varumärke och hur kan vi göra det på ett sätt som ändå känns trevligt för konsumenten?”, utvecklar [Hanna] Skuncke. Hon fortsätter "ordet cottage cheese lyftes fram otroligt mycket, vi vände helt enkelt på det och presenterade produkten som cottage cheese med Keso som varumärke".
(ur en C-uppsats om varumärke och produktkategori)
- Tournesol (diskussion) 21 januari 2022 kl. 15.45 (CET)

text: Tänkbar källa: Grynig färskost (Dagens Nyheter 2009-02-23) om hur Elin Peters fick ett brev från Arla som ville att DN inte kulle skriva ordet "Keso" i recepten utan istället använda termen "cottage cheese". - Tournesol (diskussion) 21 januari 2022 kl. 15.48 (CET)
replies: text: :Vi kan förvisso ha olika artiklar om allmänord och varumärke med särskiljning, men Arla har ingen egenmakt över vad som är POMMF och står i ordböcker. Med åren kanske det kommer ett annat ord i ordböckerna. Kyllo (diskussion) 10 november 2023 kl. 23.00 (CET)
thread_title:  Nytt tänkbart avsnitt: varumärke och produktkategori