Diskussion:Högre lärarinneseminariet

message: I artikeln står: Från 1871 hade seminariet och normalskolan sina lokaler i en av Erik Gustaf Sjöberg ritad byggnad på Riddargatan 5, vilket hus 1875 genom köp övergick i seminariets ägo.
Tror att det skall vara dåvarande kvarteret Riddaren 5
replies: text: Enligt Andersson och Bedoires "Stockholms byggnader", 4:e upplagan (1988), sid. 320, har f.d. Högre lärarinneseminariet adressen Riddargatan 5. Över entrén till Riddargatan 5 finns enligt hitta.se gatuvy än i dag texten "Kungl. Seminarium". /Annika 1 januari 2011 kl. 12.44 (CET)
Intressant. Dåvarande rektorn för Seminariet och Normalskolan skriver från 1868 (båda institutionerna låg då på Berberidarbansgatan): "En av mina första åtgärder blev att försöka anskaffa ny tidsenlig lokal för Seminariet och Normalskolan. Efter åtskilliga svårigheter och sedan ritningar och kostnadsförslag blivit uppgjorda träffades överenskommelse med byggmästare Elfling, att han å en lämplig, av honom inköpt tomt vid Riddargatan skulle uppföra läroverksbyggnad, vilken till en början skulle förhyras av Seminariet och Normalskolan mot en hyressumma av 8.000 kronor per år, men med rätt för Seminariets direktion att när som helst inlösa byggnaden mot en inköpssumma av 118.000 kronor." ...."det hela stod färdigt till inflyttning i augusti 1871." ... sedan en del lån ordnats "inlöstes byggnaden för det överenskomna priset och blev högtidligen invigd 1871" ...."den 16 juni 1871 föddes vår andra dotter i det nya läroverkshuset, dit vi redan då kunnat inflytta i rektorsbostaden å nedre botten"
I Rotemansarkivet uppges familjen bo i kv. Riddaren 6, Riddargatan 32 (ägare Kungl. Lärarinne Seminariet). Om man tittar på en Stockholmskarta från den här tiden ser man att gatunumreringen ändrats sedan dess. Jag menar att allt tyder på Seminariet och Normalskolan från 1871 hade sina lokaler på den av rektorn nämnda adressen men troligen att huset på Riddargatan 5 införlivades under tiden mellan 1871 och 1988.  
Hälsningar Göran Olbers

text: Andersson och Bedoire (1988) ger i varje fall följande besked om byggnaden på Riddargatan 5: "Högre lärarinneseminariet, Riddargatan 5, 1870-72, arkitekt E.G. Sjöberg, 1943 ombyggnader, fasadförenkling,  1959 inredning för KTH arkitekturavdelning, nu reklamskola". /Annika 1 januari 2011 kl. 14.14 (CET)
replies: text: :På Lundgrens karta från 1885 se här framgår att den T-formade byggnaden som kallas där "Seminarium" låg i kvarteret Riddaren VI med adress Riddargatan 32. Numera heter kvarteret Riddaren 6 och adressen är Riddargatan 5, där ligger samma T-formade byggnad (enligt Stockholms Registerkarta, från 1982, blad 46). Hälsningar --Holger.Ellgaard 1 januari 2011 kl. 14.43 (CET)

text: :PS. I min något tidigare utgåva "Stockholms byggnader" Andersson och Bedoire (1977) uppges Ludvig Hawerman som arkitekt. --Holger.Ellgaard 1 januari 2011 kl. 14.48 (CET)
replies: text: ::Arkitekturmuseets arkitektregister ger samma besked som 1988 års upplaga. /Annika 1 januari 2011 kl. 15.04 (CET)
Själv lämnar jag nu debatten ovan med ett konstaterande av att två samtida källor:
Rektorn för seminariet och Karta från 1885 visar att diskuterade verksamheter (1871 resp. under kartans framtagande fram till 1885) låg på dåvarande Riddargatan 32 (nu motsvarande nr 5). Mot det står två uppgifter från 1888 (troligen samma källa). 
Behövs det avancerad källkritik för att anta att de samtida uppgifterna är de rätta. 
Slutsats: I Wikipedia (ett uppslagsverk) bör texten att seminariet och normalskolan redan från 1871 hade sina lokaler i en av Erik Gustaf Sjöberg ritad byggnad på Riddargatan 5 bör rättas eftersom den inte är korrekt.
Mvh / Göran Olbers

text: Du inledde med att hävda att seminariet låg vid nuvarande Riddargatan 11, ett påstående som du redigerat bort ur diskussionen . Detta är uppenbart felaktigt. Jag tolkar dig som att du nu är kritisk mot att endast fastighetens nuvarande adress anges och att även adressen enligt den gamla numreringen bör anges. Är det korrekt? /Annika 1 januari 2011 kl. 19.25 (CET)
Du har nog rätt. jag har antgligen blandat ihop gamla och nya numreringen. Har inte något yrkande.
Mvh. Göran Olbers  
Ps Om något kommit bort i mitt debattinlägg är det av misstag vid redigeringen. Ds

message: Kanske vore det lämpligt med en lista på institutionens föreståndare? Hitills känner jag bara till följande: 
* 1861-1863: Hilda Elfving
* 1863-1868: Jane Miller Thengberg
* 1868-1879: Ernst Olbers
* 1879-1889: Julius Humble
* 1889-1903: Leonard Magnus Wærn
* 1904-1930: Rudolf Fåhraeus
* 1909-1910: Leonard Magnus Wærn (tf)
* 1910-1914: Olof Josephson (tf)
* 1919-1922: Gustaf Malme (tf)
* 1931-1943: Sven Grauers
Kanske kan någon komplettera listan? --Aciram (disk) 23 juni 2013 kl. 04.21 (CEST)
replies: text: Det ser ju bra ut. Lägg gärna in det i artikeln med källa så kan det ju kompletteras i efterhand. I99pema (disk) 23 juni 2013 kl. 11.31 (CEST)
replies: text: : Den som önskar sommmarläsning kan låna Valter Fevrells historik över seminariet på 334 sidor från 1943. /Annika (disk) 23 juni 2013 kl. 12.39 (CEST)
replies: text: ::Komplettering: Julius Humble var rektor 1879-1889 enligt []. De övriga uppräknade har egna artiklar och förstås källa på saken i sina artiklar. Då fattas föreståndarna tiden 1904-1943. Tack för tipset Annika! Om du har boken själv och känner att du vill och kan, så lägg gärna in de namn som fattas! --Aciram (disk) 23 juni 2013 kl. 16.04 (CEST)
replies: text: :::Nej, jag har inte boken, men den som är intresserad kan enkelt göra en beställning av fjärrlån på närmaste folkbibliotek. /Annika (disk) 23 juni 2013 kl. 16.11 (CEST)
Jag har hittat två ytterligare namn: Rudolf Fåhraeus och  Gustaf Malme./Annika (disk) 23 juni 2013 kl. 19.26 (CEST)

text: + Olof Josephson 1910-14 och Sven Grauers 1931-43. Då är väl listan komplett? /Annika (disk) 23 juni 2013 kl. 19.58 (CEST)
replies: text: :Bra arbete! Ett problem när det gäller 1868-1870: Miller Thenberg ska utryckligen ha utsett Olbers till sin efterträdare enligt källan för hennes artikel, och hennes rekomendation accepterades. Ändå uppges hon avgått 1868 och Olbers inte tillträtt förrän 1870. Ingen nämns ha haft tjänsten mellan dem. Vad är svaret? Kanske var Olbers tillförordnad eller liknande 1868-1870?--Aciram (disk) 23 juni 2013 kl. 22.48 (CEST)
replies: text: ::Vid närmare granskning verkar det vara Nordisk Familjebok som har fel. Både Gullberg-Ugglas biografiska kalender från 1919 och SBL uppger att han tillträdde 1868, så med största sannolikhet är detta korrekt. /Annika (disk) 24 juni 2013 kl. 08.13 (CEST)

text: ::Dessutom skall Malme bort från listan då han var vice, inte t.f./Annika (disk) 24 juni 2013 kl. 09.06 (CEST)
thread_title:  Föreståndare 

message: Det måste vara Per Siljeström och Alfred Fock som avses i det senaste tillägget i artikeln, men vem var professor T. A. Cederschiöld? Har någon sådan existerat eller skall det vara Fredrik August Cederschiöld? /Annika (disk) 17 januari 2014 kl. 16.42 (CET)
thread_title:  Professor T. A. Cederschiöld?