lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Nomader

message: Jag har flyttat beduin och nomad till beduiner och nomader, eftersom det är allmän praxis att ord som används för kollektiv anges i plural som uppslagsord.//--IP 29 april 2005 kl.09.48 (CEST).
Ladonien är ingen nation. Det hela är ett dåligt skämt! För övrigt är definitionen av nomader felaktig, men i en sån föga encyklopedisk artikel är det en bisak.  Luke 12 februari 2008 kl. 20.56 (CET)

message: Artikeln innehåller för närvarande meningen: "Eftersom ett liv i konstant rörelse kräver inte bara en annan inställning till jorden, utan även till andra varelser, har också ofta nomaderna utvecklat en mer lyhörd och omsorgsfull relation till den plats där de lever." För mig är resonemanget underligt. Rent logiskt borde det krävas större omsorg om en plats av den som bor där stadigvarande än av den som drar vidare om en månad eller två. Det låter som en romantisering av nomadkulturen. (Påståendet kb-märkt.) /Dcastor 22 november 2009 kl. 08.10 (CET)
thread_title:  Romantik? 

message: Vänstersympatisörer hävdar att nomadiserande boskapsuppfödning är ett bra sätt att få fram kött, eftersom djuren går fritt och letar efter sin egen föda, och då behöver man inte köpa foder på marknaden. Det gäller hursomhelst inte de nomadfolk i Amazonas som driver runt och bränner ner regnskog för att låta djuren beta på marken i en säsong för att sedan dra vidare.
Hela detta stycke är en ganska vag och svepande kritik mot "vänstersympatisörer" och deras förmodade förespråkande av nomadisk livsstil. Jag ser ingen poäng med att ha det kvar.
Ermeno 19 mars 201o kl. 08.42
replies: text: Det verkar vara en omskrivning av en text, utan källhänvisningar, som lades in av en anonym skribent i november 2010. Ingen av dessa båda texter håller måttet.

text: Nomadiserande boskapsuppfödning är ett väldigt miljövänligt sätt att få fram kött. Nomaderna låter sina djur gå fritt och leta efter sin egen föda. Därför är det ett av de bästa sätten att få fram kött utan att behöva köpa dyrt foder till djuren. Nomadiserande boskapsuppfödning bedrivs på ett hållbart långsiktigt sätt. Om man satsade på nomadiserande boskapsuppfödning tror vi att flera människor skulle få föda till ett pris som inte skadar miljön. Både djuren och miljön mår bättre om djuren går fria ute på betesmarkerna än om de står inne i lador hela dagarna. Betesmarkerna blir också bättre tack vare att nomaderna rör på sig hela tiden. Marken får då tid att återhämta sig tills nomaderna återvänder. Dessutom blir gödsel och kväveutsläppen mindre.--AHA 19 mars 2011 kl. 14.40 (CET)
thread_title:  Är det hållbart? 

message: Vad är det som behöver göras i denna artikel för att kvalitetskontroll-mallen ska kunna tas bort? / Elinnea 24 augusti 2011 kl. 18.36 (CEST)
replies: text: Det finns en bättre artikel: Pastoralister. Ta bort Nomader och använd krutet på att utvidga den första artikeln. Luke (disk) 12 maj 2012 kl. 22.32 (CEST)
replies: text: : Det är två olika begrepp som inte har riktigt samma innebörd. Aprilpeggy (diskussion) 4 januari 2017 kl. 21.29 (CET)
thread_title: Kvalitetskontroll
Diskussion:Bat Masterson

message: Visst borde det heta Dodge City och inte Doge City?
Bindler 29 april 2005 kl.13.54 (CEST)
replies: text: Har ändrat. Kollade med engelska Wikipedia. Amerikanska orter skrivs dessutom alltid med delstatsnamnet även på svenska Wp. /ShineB ® 29 april 2005 kl.14.01 (CEST)
Diskussion:CS

message: Jag tog bort #[[Teknologföreningen CS]] vid [[Chalmers tekniska högskola]]. Föreningen känns inte viktig nog att nämnas här.
thread_title:  Teknologföreningen CS 

message: Jag tror nog inte att CS är den vetenskapliga benämningen för tårgas (kolsulfid? näe...) / Habj 29 november 2005 kl.00.38 (CET)
thread_title:  Tårgas
Kategoridiskussion:Yrken inom religion

message: Nej, ett yrke kan inte vara religiöst, i alla fall inte i den betydelse jag lägger i ordet religiös. /RaSten 29 april 2005 kl.22.28 (CEST)
thread_title:  Religiösa 

message: Min språkkänsla säger likt ovan att kategorin bör heta något annat. Kanske :Kategori:Yrken inom religion?  4 september 2020 kl. 05.43 (CEST)
replies: text: Jag förstår invändningen, men riskerar inte "Yrken inom religion" att blanda Kyrkogårdsarbetare med Rabbiner och Folkbokföringstjänstemän med Dalai lama?  Onödigt klater (diskussion) 31 juli 2023 kl. 15.42 (CEST)
thread_title:  Flytt
Diskussion:Kungsträdgården

message: Borde inte denna artikel heta Stockholms Kungsträdgård, då det finns fler av dem? Exempelvis Linköpings Kungsträdgård Chr[†]zz 30 april 2005 kl.10.26 (CEST)
replies: text: I så fall "Kungsträdgården, Stockholm",  men tills dess att det finns artiklar om andra platser med samma namn finns det ingen anledning att ändra. Eftersom denna betydelse är den dominerande (om man t.ex gör en googlesökning) bör vi då inledningsvis skriva "Denna artikel handlar om Kungträdgården i Stockholm, se även Kungsträdgården (olika betydelser" och så lägger vi en gaffel där, men eftersom det inte finns några artiklar om andra kungsträdgårdar än, så kan man vänta tills dess. / Elinnea 30 april 2005 kl.10.53 (CEST)
Diskussion:Sista april (studentfest)

message: Jag betvivar att Uppsalsstudenterna känner sig hemmastadda med den här sidan. Här i mellansverige säger vi sista april. /RaSten 30 april 2005 kl.16.59 (CEST)
replies: text: Och här säger vi båda :) Men det blir nog bra så här så man kan söka på båda varianterna. /ElGrillo 30 april 2005 kl.17.09 (CEST)
replies: text: :Skall man sedan använda den lundensiska benämningen (vilket man naturligtvis skall ;) ) undrar jag om inte formen Siste April med -e är mer vedertagen än den med -a. FredrikT 22 juli 2005 kl.14.44 (CEST)

text: Det heter Valborg i Uppsala, ingenting annat. Denna artikel kan bara handla om festligheterna i Lund och bör i så fall heta Siste april (Lund). (Sedan kan man förstås diskutera värdet av mikroartiklar om varje delämne, när man skulle kunna börja med en större översiktsartikel om Valborgsfirande och bryta ut underartiklar när den blir för lång.) °C 16 augusti 2005 kl.09.13 (CEST)
thread_title:  Siste 

message: Borde inte artiklarna Sista april, Valborgsmässoafton och 30 april slås ihop till en enda? --Dewil 22 juli 2005 kl.14.39 (CEST)
replies: text: Nja, jag tycker nog att dom har sin betydelse alla tre. Men för att sära lite på dom skulle man kunna byta namn på denna sida till Sista april (studenfest) eller nåt liknande. /--Max Speed 7 augusti 2005 kl.04.46 (CEST)
thread_title: Dubblett? (Triplett?)
Diskussion:Frank

message: Detta kan inte vara korrekt. Frankerna och deras rike är betydligt äldre än det vi idag kallar Frankrike. Detta är blott en del av Frankernas rike. Detsamma gäller Tyskland, dagens Tyskland var blott en del av Frankernas rike.
Frankrike (France) = Västra delen av Frankerna rike; Tyskland = Östra delen av Frankernas rike.
Detta innebär att namnet mest troligen betyder man av frankisk börd. Det frankiska kärnlandet ligger i dag utspritt över Frankrike, Luxemburg, Belgien, Holland, Tyskland. 
replies: text: Och det är inte sant heller. Frankerna var ursprungligen ett germanskt folkslag, om erövrar dagen Frankrike och grundar Frankeriket. Överklassen talade länge tyska, men blev med tiden alltmer förfranskad och övergick till det franska språket. Att döma av tyskspråkiga verkar namnet vara en kortform för Frankobert och liknande namn, och ha så hög ålder att det snarare betyder av frankisk härstammning än syftar på geografisk hemvist.--FBQ 19 november 2011 kl. 23.29 (CET)
thread_title: Fransman - frankisk man?
Diskussion:Södertälje syd

message: Trevliga tågbilder i artikeln är det. Men jag förstår inte vad de har med stationen Södertälje Syd att göra. Speciellt inte interiörbilderna. Det kanske är intressantare med bilder på stationen än att se hur de tåg som trafikerar stationen ser ut? Bilderna på tågen är inte ens tagna på stationen Södertälje Syd. Bilden på ett X2000-tåg är istället tagen i Skåne vilket gör det ännu mer felaktigt. /E70 1 maj 2005 kl.07.57 (CEST)
replies: text: Pendeltågen har väl en egen station (Södertälje Syd nedre). Det verkar inte omnämnd i denna (långa) artikel. Ska ta reda på mer fakta. --Andhanq 30 oktober 2006 kl. 14.36 (CET)
thread_title: Tågbilderna

message: Under Lokalt finns Nykvarn med. Gäller inte "lokalt" pendeltåg, då alla andra stationer (Södertälje C, Järna, Östertälje etc.) är just pendeltågsstationer, vilket Nykvarn inte har. Så är det buss som avses, eller? /Kattegatt (disk) 6 november 2012 kl. 16.17 (CET)
replies: text: Jag tror man avser avståndet med "lokalt" och "regionalt", inte vad tågen kallas. --BIL (disk) 6 november 2012 kl. 22.37 (CET)
thread_title:  Restidsexempel från Södertälje syd
Diskussion:Sinnelagsetik

message: KK: Behöver skrivas om i neutral form och behöver wikifieras. /ElGrillo 1 maj 2005 kl.17.13 (CEST)
Heter det inte sinnelagsetik? Lamré 1 maj 2005 kl.21.43 (CEST)
Är det självklart att bibelcitatet ska tolkas som uttryck för sinnelagsetik? Kan man inte lika väl se den åtrående blicken som en handling? Men jag kanske bara har dålig koll på hur bibeln brukar tolkas på den här punkten. Men om man inte har någon avsikt att göra något av åtrån verkar det inte vara sinnelagsetiskt fel. Snarare att Jesus moraliserar över hur vi tänker, vilket är en större kategori än vad vi avser.

message: Åtminstone på tyska finns Gesinnungsethik. Det är nog bara en terminologisk förvirring att sinneslagsetik bara skulle finnas i Norden. 83.253.111.34 17 januari 2023 kl. 21.22 (CET)
thread_title:  Utanför Norden
Malldiskussion:KategoriTOC

message: ÅÄÖ? / Elinnea 1 maj 2005 kl.19.57 (CEST)
replies: text: ÅÄÖ! :-) Väsk ✎ 1 maj 2005 kl.20.01 (CEST)

text: Åh! : ) Tack! (Konstigt att Ä skulle vara före dock, vem har bestämt ngt sånt?) / Elinnea 1 maj 2005 kl.20.17 (CEST)
replies: text: :Egentligen ordnas inte artiklarna i bokstavsordning, utan efter vilket nummer teckena har i ISO/IEC 8859 (se den sidan för ordningen). Därför är det ordnat på så konstigt sätt att alla de stora bokstäverna kommer före de små (Stora S kommer före lilla e). Det märker man främst i Wiktionary, men även här om man skulle sortera en artikel efter små bokstäver. Exempelvis om man skulle sorterat Carl von Linné på [Kategori:Botaniker|von Linné, Carl] så skulle han inte hamnat bland andra efternamn på V, utan allra sist i ordningen efter Z, men före Å, Ä och Ö. Väsk ✎ 1 maj 2005 kl.22.31 (CEST)

message: Jag har försökt byta plats på bokstäverna, men då fungerar inte Ä alls, så gör inte detta.
thread_title:  Ä före Å
Diskussion:Meridian (alternativmedicin)

message: Det är ju varken NPOV att kalla det här äkta eller falskt... På nåt sätt måste det förklaras neutralt, och eftersom jag inte kan nåt om ämnet är jag nog inte rätt person, men plagiatet måste bort! /ElGrillo 1 maj 2005 kl.21.04 (CEST)
replies: text: "Pseudomedicin" tycker jag är en elak beskrivning. Jag tror inte ett smack på meridianer i kroppen, men det vore mera neutralt att flytta artikeln till "meridian (alternativmedicin)" eller liknande. // habj 23 december 2006 kl. 15.54 (CET)
replies: text: :Håller med, och har därför flyttat.

text: :andejons 23 december 2006 kl. 17.15 (CET)
Diskussion:Kyrkofastighet

message: Boställe och bostad har ju inte samma betydelse heller. /RaSten 1 maj 2005 kl.21.24 (CEST)
replies: text: faktiskt så vet jag inte skillnaden på dem, men jag kan ju tänka mig att komministerbostället kanske hade samma slags speciella regler som gäller än för prästboställena... men båda orden verkar användas parallellt, kanske just för att inte så många vet skillnaden (jag vet den inte!) --Damast 1 maj 2005 kl.23.59 (CEST)
replies: text: :Nog är det väl så att en bostad kan vara en lägenhet i flerfamiljshus, medan ett boställe är något liknande ett torp. Så uppfattar jag det iaf /RaSten 2 maj 2005 kl.00.23 (CEST)

text: som sagt var, jag vet inte den faktiska skillnaden men vi hade komministerboställe och klockarbostad som var två väldigt likadana hus, men komministerbostället var ett något större hus... det blir väl den som skriver artikeln/arna som får kolla skillnaden... prästgårdarna har ju i alla fall rätt lattjo regelverk väl värda att notera... "tjänstebostadsplikt" därtill... --Damast 2 maj 2005 kl.01.00 (CEST)
replies: text: :Självklart går betydelserna i varandra. /RaSten 2 maj 2005 kl.03.24 (CEST)

message: Är kyrkofastighet ett formellt begrepp och i så fall vad betyder det – kyrkobyggnad eller fastighet ägd eller brukad som kyrka? Edaen 24 januari 2012 kl. 14.18 (CET)
thread_title:  Formellt eller informellt
Diskussion:Läroverk

message: Varför skulle Högre allmänt läroverk ha en egen sida? Och varför skulle läroverken i Finland inte kunna inkluderas? Varför skulle en länk till handelsläroverk vara onödig? /RaSten 2 maj 2005 kl.07.21 (CEST)
Diskussion:Ordklass

message: Hur ska förstavelser, dvs ordbildande ord som inte kan användas självständigt, placeras? T ex multi- och o- i multimeter och oförmögen.
replies: text: Eftersom de inte är hela ord, hör de inte till någon ordklass. Men de kan kallas prefix. /RaSten 3 maj 2005 kl.00.11 (CEST)

text: Nu ska förstås oförmögen helst inte delas på det sättet. Historiskt offer-maugen dvs över-mäktig.
--Moskoviten (diskussion) 30 oktober 2016 kl. 23.31 (CET)
Varför finns subjunktionerna på listan över svenskans ordklasser när det är en undergrupp till konjunktionerna?

text: det beror på hur du vill indela. de flesta moderna grammatikböcker har dom som egen ordklass Viktorvoigt 28 november 2006 kl. 11.42 (CET)

message: Jag vet inte om det är så jätteviktigt i sammanhanget. Jag vet inte heller om jag har rätt.  I matematiken så är ordet "uppräkningsbar" viktigt. Läs detta:
"Cantor kallade sina oändliga mängder transfinita kardinaltal, och betecknade dem med , Alef, den första bokstaven i det hebreiska alfabetet. Den enklaste, om man så vill "minsta", oändligheten kallade han Alef noll. Det är den uppräkningsbara oändliga mängden, exempelvis alla heltal." citat från http://www.nyteknik.se/efter_jobbet/kaianders/article23840.ece
Exempel på slutna ordklasser, vilka ibland beskrivs som UPPRÄKNINGSBARA, är pronomen, artiklar och prepositioner.
Betyder det att de öppna ordklasserna inte är uppräkningsbara? dvs det finns fler ord än oändligheten. Icke uppräkningsbar betyder att man inte kan mappa varje tal (ex bland de naturliga talen 0,1,2,3,...) till ett ord. Om man räknar upp alla orden (ex på alla språk) och ger dem ett index...så borde det väl inte vara några problem...
Därför känns det lite fel att använda ordet "uppräkningsbar".
replies: text: Termen används nog annorlunda i det här sammanhanget än i matematiken. - Tournesol 30 april 2008 kl. 15.45 (CEST)
thread_title:  uppräkningsbar
Diskussion:Marta (fotbollsspelare)

message: Bästa spelaren i U-19 Vm 2004 i Japan
Sveriges bästa målskytt i allsvenskan 2004 med 22mål

message: I enlighet med POMMF borde väl artikeln ligga under namnet Marta och inte under hennes fullständiga namn? Tittar man på andra brasilianska fotbollsspelare som Pelé och Ronaldo så ligger de under sina "artistnamn". /Ariam (disk) 15 augusti 2012 kl. 20.17 (CEST)
replies: text: Håller med, POMMF bör gälla. // MAURIZIO 3 juli 2015 kl. 01.55 (CEST)

text: Håller med, men föredrar isåfall flytt till Marta (fotbollsspelare), med tanke på att på artikeln Marta nu handlar om namn och för mig verkar det fel om man flyttar den till exempelvis Marta (namn). Ostron98 (diskussion) 15 juli 2015 kl. 13.59 (CEST)
replies: text: :--Paracel63 (diskussion) 12 november 2015 kl. 14.13 (CET)
thread_title: Artikelnamn
Diskussion:Felslut

message: "Argumentationsfel" och "felslut" är inte helt synonyma. /RaSten 3 maj 2005 kl.07.32 (CEST)
replies: text: Det stämmer, exemplen är dåliga. Ett felslut är ju av typen
 Alla kristna tror på Gud
 Påven är kristen
 Alltså infaller julafton i december
Thuresson  ✎ 3 maj 2005 kl.07.36 (CEST)
replies: text: :Vad är skillnaden? Thuressons exempel är mycket riktigt ett felslut, men ett exempel visar varken definitionen eller avgränsningen av vare sig felslut eller argumentationsfel. Exemplet är väl även ett argumentationsfel? /Benzocaine 8 maj 2005 kl.15.31 (CEST)
replies: text: ::Ja, vilken menar ni är skillnaden egentligen? --Popperipopp 6 augusti 2007 kl. 23.23 (CEST)
replies: text: :::Jag instämmer med tidigare talare. Vilken typ av argumentationsfel är inte ett felslut, om man (oavsett ursprunglig form på argumentationsfelet) reducerar argumentet till en syllogism? Skottniss (diskussion) 11 maj 2019 kl. 17.46 (CEST)
replies: text: ::::Alla logiska felslut är argumentationsfel, men alla argumentationsfel är inte logiska felslut. Eftersom "fallasi" på svenska överenstämmer med "fallacy" på engelska, överenstämmer argumentationsfel med :en:Fallacy och denna artikel överenstämmer med :en:logical fallacy. Sigvid (diskussion) 5 april 2021 kl. 10.34 (CEST)
thread_title:  Synonymt med argumentationsfel? 

message: Cirkelargument är inte samma som begging the question. De är relaterade, men olika. Cirkelargument används korrekt för att bevisa ekvivalens, eller felaktigt för att bevisa att alla argumenten i cirkeln är sanna. I det senare fallet används ofta begging the question för att börja cirkeln
thread_title:  Cirkelargument
Diskussion:Malteserkors

message: Heter det inte "Johanniterkors" och inte "johannitkors"? 
Gör jag enklast så att jag skapar ett nytt dokument med namnet "johanniterkors" och länkar det till "johannitkors", eller bör man byta namn på den redan befintliga artikeln?
Är helt färsk här som ni kanske märker... Carrot 3 maj 2005 kl.09.02 (CEST)

message: Sant. Dessutom symboliserar de åtta uddarna de åtta språk som talades/brukades av riddarna i Johanniterorden. Order of St Johns. Bland dessa ursprungliga åtta fanns engelskan. I Valletta byggdes "Auberge" för de olika riddarnas Hemvist/språk.  När Henrik VIII brutit med Vatikanen, hamnade detta språks riddare utanför. Blev utan "Auberge". Så dessa blev sju.
Om det kan verifieras med en källa får det gärna läggas in i artikeln igen. viktorvoigt 15 september 2008 kl. 12.04 (CEST)
thread_title: Bortplockat avsnitt

message: Vad jag vet från ordenslitteratur m.m. är malteserkors den primära benämningen och det går även igen i andra länders etikett på korsformen (Maltese cross, Malteserkreuz, croix de Malte, Cruz de Malta). Jag har vad jag vet inte stött på johannit(er)kors. Benämningen är iofs bra därför att det knyter korsformen till en bredare ordensgemenskap i Sankt Johannes, inte enbart till Malteserorden - men den är dålig eftersom korsformen används av de flesta riddarordnar och är t.ex. basen för de svenska statsordnarna. Då är det skevt att knyta korsformen till ett specifikt helgon: skulle i så fall lika gärna vara Lazaruskors för Sankt Lazarusorden eller Stefanskors för Toskanska Sankt Stefansorden m.m. Jonar242 (disk) 24 juni 2012 kl. 11.46 (CEST)
thread_title: Malteserkors borde vara det primära

message: Malteserkors borde ha företräde, inte minst eftersom man med Johanniterorden ofta avser den orden som verkade i det Heliga Landet. Korset som artikeln avser är känt först från mitten av 1500-talet på maltesiska mynt präglade av orden när den besatt Malta - därefter benämnd Malteserorden. Sanctus Georgius (diskussion) 17 maj 2018 kl. 19.24 (CEST)
replies: text: En enkel googling kan ge en uppfattning om hur vanligt uttrycken är på svenska för att fastställa POMMF. Johannitkors: 1010 träffar, johanniterkors: 520 träffar, malteserkors: 30 800 träffar. Riggwelter (diskussion) 17 maj 2018 kl. 19.28 (CEST)
replies: text: :Artikeln är nu flyttad. Riggwelter (diskussion) 19 maj 2018 kl. 16.51 (CEST)
thread_title: Malteserkors II
Diskussion:Imatra

message: Va? /ElGrillo 3 maj 2005 kl.21.29 (CEST)
replies: text: Artikeln klottrad, raderades för tredje gången. Nu artikel utan historik. // Rudolf 3 maj 2005 kl.21.36 (CEST)
En artikel om Imatrankoski - eller en sektion om fallet och de båda kraftverken inom denna artikel - vore bra. Det är, tror jag, Europas största vattenfall. Strausszek 13 februari 2010 kl. 12.01 (CET)
Diskussion:Gerda Antti

message: Kan man inte lägga in Gerda Antti i kategori: Svenskspråkiga författare?
replies: text: Jo så klart. Var djärv, fixar det själv nu. /ElGrillo 3 maj 2005 kl.22.27 (CEST)

message: Tycker artikeln är för biaserad. Ett enstaka felsteg har fått blomma upp ock täcker nästan halva artikeln.
Som om Raoul Wallenbergs inledande åsikter om judar skulle ta motsvarande plats och skymma hans stora humana insats.
Ja jag vet. .. Att några enstaka wikiförfattare och redaktörer driver den här sortens argumentation in absurdum. Dags att gödsla ut
Och istället skapa mer balanserade beskrivningar om människors livsgärningar.
thread_title:  Obalans 
Diskussion:Hovförsamlingen

message: Vill minnas att konsistoriet upphört... och valsamarbetet avser bara kyrkomötesval men orkar inte fördjupa skrivandet kring de rojalistiskas domäner mera nu...--Damast 3 maj 2005 kl.22.25 (CEST)
replies: text: I en lista över kyrklig indelning från SCB, tas hovförsamlingen upp som en församling inom Stockholms stift med hovkonsistoriet som kontrakt. B****n 13 februari 2006 kl. 01.46
replies: text: :Det kan hända, men i sak är hovförsamlingen inte underställd något stift. siorse 7 december 2007 kl. 23.25 (CET)
replies: text: :: Hovförsamlingen borde väl därför inte ligga i kategorin Församlingar i Stockholms stift. --Gullris (diskussion) 11 februari 2017 kl. 23.28 (CET)
thread_title: Hovförsamlingens inordning i Svenska kyrkans organisation

message: Av följande text under avsnittet "Personal" framgår det tydligt.
"Ur kretsen av biskopar ska Konungen utse en överhovpredikant, som fullgör de uppgifter beträffande hovförsamlingen som för andra församlingar ankommer på stiftsstyrelsen eller domkapitlet." --martinnilsson 29 december 2007 kl. 00.04 (CET)
replies: text: Tack, då redigerar jhg bort det igen! siorse 29 december 2007 kl. 00.19 (CET)
thread_title: Motsvarigheten till stiftsstyrelse och domkapitel
Diskussion:Malcolm

message: Min väldigt anonyma, extremt besserwissrige vän, har fått för sig att Malkolm och Malcolm Är olika namn och bör befinna sig på olika sidor. Därmed tvingade han mig att göra detta inlägg.
//BananWiki
replies: text: Varianterna stavas olika men Wikipedia är inte en ordlista utan en encyklopedi. I en encyklopedi skriver man om begrepp och företeelser, inte om hur ord stavas. Thuresson  ✎ 4 maj 2005 kl.08.31 (CEST)

message: Artiklarna Malkolm och Malcolm  (olika betydelser) innehåller samma namnlista och i övrigt ingenting som motiverar två skilda artiklar. De bör därför slås samman. Den svenska stavningen Malkolm, som är almanackans,  är det ingen som har utom några historiska skotska kungar, som enligt svensk praxis bör stavas så – jämför Karl den store och Gustav Vasa. I en ny artikel med namnet Malcolm bör också ingå en lista med personer med detta som efternamn. Det är dessa sim är orsaken till att jag tar upp frågan om sammanslagning.
Statistiska centralbyrån har följande uppgifter:
* Malcolm: 1246 män har det som förnamn, 637 som tilltalsnamn (första förnamn).
* Malkolm: 442 män har det som förnamn, 98 som tilltalsnamn.
Vidare är det 30 personer i Sverige med efternamnet Malcolm, ingen med efternamnet Malkolm. Detta talar också för artikelnamnet Malcolm. Roufu (diskussion) 19 juni 2016 kl. 04.13 (CEST)
thread_title:  Flyttning