Diskussion:Pus

message: Jag har ändrat i texten och angivit ursprungskällan, en studiecirkel som dokumenterat bygdens historia i boken "Frenninge socken genom tiderna" (1987). Den refererande länken "http://www.grafisk-form.nu/pdf/uppvik_katalog_2002_1.pdf. " är en sammanfattning av fastigheter som sålts av en mäklare som då använt text från ovan nämda bok. Hoppas att detta räcker som förklaring att få sidan godkänd.
Hej. Du kommenterade sidan om Puus såhär;
"intresant artikel men jag kan inte se att denna gård är så pass extraordinär att den platsar i wikipedia, då en artikel om Fränninge (socken/församling) saknas så kunde det vara värt lägga upp en sådan, där denna info ev kunde läggas in."
Som svar så är Puus inte en enskild gård, utan en by/ort med lång historik. Jag arbetar just nu upp ett material som ska läggas in som dokumenterar Puus utveckling från 1500-tal tills idag. Fränninge socken är ett större område som jag också kan lägga upp, men som jag känner är ett större projekt än vad jag just nu har tid och engagemang för. Ge mig lite tid att arbeta upp materialet kring Puus så kommer det finnas mycket mer läsvärt. Jag har uppdaterat texten så att det tydligare framgår att Puus är en by.
mvh/Andmar
replies: text: Jag hittar inte Puus i NEs sverige atlas, inte heller på hitta.se, och då även mycket små byar återfinns där, så är jag fortsatt undrande. Definitionen för relevans är "återfinns på staliga kartor eller motsvarande", och det verkar inte vara uppfyllt i detta fall, sedan är denna riktlinje inte absolut, men den motiverar min relevanskontrollfråga. Wanpe 25 mars 2008 kl. 06.18 (CET)

text: Jag hittade nu en ort som är angiven som Pus, en bit söder om Långaryd, är det samma ort som du beskriver här? Wanpe 25 mars 2008 kl. 06.22 (CET)
replies: text: :JAg lade in koordinater till ett "Pus", som jag gissar att det är. Andmar, var vänlig kolla om jag är rätt ute, och ange i annat fall korrekta koordinater! Frågan är om det borde flyttas till Pus, Sjöbo, (med gren från Pus och omdirigering från Puus) eftersom det är denna stavning som är vanligast/vedertaget nu för tiden, även om jag hittar Puus via google i historiska/genealogiska sammanhang. (ja, man må tycka illa om lantmäteriets normaliseringar ibland, men WP brukar följa dem i alla fall...)Taxelson 28 mars 2008 kl. 18.25 (CET)
Hej på er. Jo det stämmer att Pus är den vanligaste benämningen och man hittar Pus i Eniro om man söker på Pus, Sjöbo. Sedan Sjöbo kommun gjorde en ny adressering på landsvägarna fick man välja populärnamn om det fanns historiska kopplingar. Förra året så fick vi igenom att populärnamnen får vara Puus.
Cirka 10 km härifrån finns även byn med det snarlika namnet "Buus".
/Andmar

text: Ok, jag har nu flyttat artikeln och också lagt in en länk från Pus. Och tagit bort relktrlmallen. Wanpe 29 mars 2008 kl. 13.08 (CET)
replies: text: :Det rör sig inte om "lantmäteriets normaliseringar" i detta fall utan 1906 års stavningsreform (avskaffandet av den s k gammalstavningen) som naturligtvis också gällde ortnamnen. I normalt språkbruk dubbeltecknas inte vokaler i svenska språket. Principen har numera 102 år på nacken och åtminstone jag hörde talas om den under min skoltid på 1960-talet. :o) //Left Hook 29 mars 2008 kl. 13.47 (CET)
replies: text: ::Man kan kalla -uu- dekorativ stavning. Jag saknar lokalkännedom, och vet inte hur namnet uttalas, men enligt medeltida skrivningar, förefaller det vara en sammansättning, och det kan inte uteslutas att detta lever kvar i lokalt uttal. Oavsett vilket - används stavningen Puus av kommunen, så bör det stå med i artikelns ingress. Taxelson 29 mars 2008 kl. 14.52 (CET)
replies: text: :::Man kan inte "kalla" -uu-- dekorativ stavning. Det ÄR dekorativ stavning. Vokaler dubbeltecknas inte i modern svenska. Jag atäller mig tveksam till påståendet att kommunen använder -uu- eftersom kommunen enligt lag ska använda den namnform som är godkänd för offentlig kartproduktion. Möjligen struntar kommunen i att man i olika inoffciella sammanhang använder den dekorativa stavningen -uu- men det är en annan sak. Hur namnet uttalas lokalt eller vad det har för "medeltida skrivningar" har inget med saken att göra. Vi skriver inte heller orter som Västerås eller Örebro efter medeltida skrivningar; varför skulle vi göra det? När det gäller skllnaden mellan talspråk oxh skriftspråk: Ordet gård t ex uttalas "gål" på många ställen i landet men ingen skriver så offciellt eller "halvofficiellt" (vad nu det betyder) när de t ex ansöker om bygglov till sin "gål". Ska vi kanske komplettera ingressen i artikeln Kristianstad med "eller Krischjansta"? Vi stavar ju nästan inget annat exakt som vi uttalar det, varför ska vi då göra det med ortnamn? //Left Hook 29 mars 2008 kl. 15.14 (CET)
replies: text: ::::Jag skulle mycket gärna se uttalsangivelser för ortnamn, och tycker sådana är relevanta (det tycker t.ex ortnamnsarkivet också, vad jag förstår), men problemet är att det är svårt att hitta ett enhetligt sätt att göra sådana uttalsbeskrivningar på. Om det skulle vara så att det uttalas Pu'us - vilket jag inte vet - så är det inte dekorativ stavning, utan snarare i såfall snarare en "hypersvecism" att skriva Pus. Uttalas det som det stavas "Pus", är "Puus" förståss endast dekorativ stavning. (Kommuner åläggs förståss det ena och det andra, men såsom gemenskap av dem som bor i ett geografiskt område, har kommunen anledning att värna lokala perspektiv, till vilket även kan höra att korrigera den statliga språkpolitiken :-) )Taxelson 29 mars 2008 kl. 15.39 (CET)
replies: text: :::::Nu börjar vi komma någonstans här. Uttalsangivelser är en helt annan sak än dekorativ stavning. Hur uttalas egentligen Lund (t ex) med ett genuint lundauttal? Hur ska det skrivas? Lonn? Vilken tidsperiods lundauttal ska vi välja, medeltidens, 1880-talets, 1990-talets, vilken socialgrupps? Vilka individers och vilken tidsålders dialektala uttal är det som ska bestämma hur den "statliga språkpolitiken" ska "korrigeras"? Om du lyssnar på de äldsta bevarade bandinspelningarna med "urstockholmare" (födda i mitten av 1800-talet) så finner du till din förvåning att de låter ungefär som nutidens Gävlebor. Kommuners värjande av lokala perspektiv innebär ofta att kommunerna framför allt värjer någon lokal "högljudd" intressegrupps perspektiv och intressen snarare än gemene man kommunmedborgarens. Börjar du se problematiken bakom den "statliga språkpolitiken"? Det finns mängder med fördelar att en ort bara har en (och endast en) standardiserad konventionell namnform i skriftspråket. Statliga myndigheter fattar då och då rätt stolliga beslut och då ska man förstås protestera och överklaga. Men det kan vara bra att fundera över möjligheten att ortnamnens skriftliga former för det mesta faktiskt är genomtänkta, inte bara av statsanställda pärmbärare utan även genuint sakkunniga, d v språkvetare, historiker m fl. //Left Hook 29 mars 2008 kl. 15.52 (CET)
replies: text: ::::::Jag fortsätter denna diskussion på Användardiskussion:Left Hook eftersom den blivit OT här. Taxelson 29 mars 2008 kl. 16.42 (CET)

message: Det står under källor: "Underlag av texten kommer från boken: "Frenninge socken genom tiderna", utgiven 1987 av Studiecirkeln "Frenninge socken genom tiderna". Cirkelledare: Karl-Erik Rignell. Texten är omarbetad för att passa en sekelbaserad presentation." Detta låter som om texten borde vara ett upphovsrättsbrott, eller åtminstone ett "derivative work" av boken i fråga, och därför inte kan licensieras under GFDL. I så fall måste texten antingen skrivas om eller raderas. Vad exakt betyder "Texten är omarbetad för att passa en sekelbaserad presentation."? /Grillo 29 mars 2008 kl. 14.47 (CET)
Med underlag menar jag att viss fakta kommer från boken, men inte mer än rena siffror eller ortnamn. Jag ändrar så att det mer korrekt blir "faktaunderlag är hämtad fån boken...". Sekelbaserad presentation innebär att jag skrivit om Puus sekel för sekel, då bygden förändrats under århundradena. 
/Andmar 07 December 2008 kl. 13.15 (CET)
thread_title:  Upphovsrätt