Diskussion:Esaias Tegnér

message: Denna artikel är mycket bättra på engelska wikipedia, någon som orkar översätta?
replies: text: I princip alla artiklar på engelska wikipedia är bättre än svenska wikipedia's version. ;) Zozza 25 december 2005 kl.22.57 (CET)
replies: text: : Ja, vi på engelska wikipedia har ju mycket fina & flitiga skribenter, och framförallt ägnar vi inte halva vår energi åt att gräla, haha  :-)

text: : Skämt åsido finns många mycket bättre artiklar på svenska wikipedia, t.ex. Baskemölla.

text: : Fred Chess 25 december 2005 kl.23.17 (CET)

text: : Jag tycker att vi alla fall borde ha som mål att alla artiklar relaterade till Sverige skulle vara bäst på svenska wikipedia!

text: : Aaker 26 december 2005 kl.17.38 (CET)
replies: text: ::Engelska Wikipedias Tegnér-artikel kommer ju till stor del ur Encyclopedia Britannica 1911. Skall inte svenska Wikipedia kunna klara av att skriva något bättre med svenska sekundärkällor, utan att översätta från engelskan? T.o.m. NF är ju bättre och nyare än EB 1911 och det finns ju en mängd svenskspråkig Tegnér-litteratur på varje bibliotek. °C 1 januari 2006 kl.17.59 (CET)
replies: text: ::: Ja, man kanske inte ska översätta den rakt av, men man kan stämma av med den väl. / Fred Chess 2 januari 2006 kl.18.30 (CET)
replies: text: ::::Nu kan ni nog inte klaga över att engelska skulle vara bättre. :) /Hedning 29 september 2008 kl. 15.30 (CEST)
replies: text: :::::Av alla devota panegyriker är detta den underdånigaste på WP men det passar bra ihop med det onaturligt högtravande språket.S.J. 2 december 2008 kl. 03.15 (CET)
replies: text: ::::::Tja, det är ju bara att börja lågtrava språket lite om man så önskar. :) /Hedning 2 december 2008 kl. 08.38 (CET)
thread_title: Översätta från engelska?

message: Jag märker artikeln som "Rekommenderad" då den har godtagbara källor, bra bilder, texten är språkvårdad och artikeln ger en god överblick över ämnet. Thuresson 28 januari 2009 kl. 14.53 (CET)
thread_title: Rekommenderad

message: Tycker det känns litet märkligt att artikeln har två infoboxar, ska det vara så? Lantgård (diskussion) 29 september 2017 kl. 21.51 (CEST)
thread_title:  Två infoboxar? 

message: Om artikelns språkbruk upplevs som "omodernt", kan det bero på att den bygger på och i långa stycken citerar den utmärkta artikeln i Nordisk Familjeboks andra upplaga (artikeln tryckt 1918). Namnet Gumælius har därvid skrivits av som "Gumgelius" (kursiverat nedan). Nordisk familjebok anges korrekt som webbkälla.
Två exempel:
NF (sp. 640 f.):
Fadern var komministern Esaias Tegnér (se ofvan); modern, bekant för sin skönhet, hette Sara Maria Seidelius och var dotter till en värmländsk kyrkoherde. Om mormodern yttrade biskop Bjurbäck, att hon var "ett verkligt snille". T:s fader dog som kyrkoherde i Millesvik, 10 febr. 1792, efterlämnande, i torftiga omständigheter, änka, två döttrar och fyra söner. Två af de senare, Lars Gustaf och Elof (se ofvan), voro då studenter i Lund, den tredje var svagsint, och den nioårige Esaias hade i föräldrahemmet nätt och jämnt lärt sig läsa, skrifva och räkna. En kort tid vistades han hos bröderna i Lund och åtnjöt deras handledning. För att komma familjen till hjälp upptog en ungdomsvän till fadern, kronofogden J. Branting, den yngste sonen i sitt hem, för att inöfva honom till biträde på kronofogdekontoret. Men efter några år, under hvilka den unge gossen på lediga stunder läste allt hvad han kunde komma åt af vitterhet och historia, fann Branting, att här var ämne till något annat än en duglig räknekarl. Och enär brodern Lars Gustaf konditionerade hos Brantings svåger, kapten Lövenhjelm på Malma, utverkade Branting, att Esaias i mars 1796 fick tillåtelse att vistas i Löwenhjelms hus för att åtnjuta broderns undervisning. När sedan Lars Gustaf fick anbud på en fördelaktig kondition hos brukspatronen, sedermera bergsrådet Myhrman på Rämen, uppställde han som villkor att få medtaga Esaias. Detta beviljades, och i juli 1797 anlände bröderna till Rämen. Vistandet i en naturskön och kraftig bergsbygd stärkte ynglingens krafter, och däraf var han så mycket mer i behof, som han med rastlös ifver fullföljde de redan på Malma påbörjade studierna såväl af de döda språken som af franska och engelska litteraturen.
Wikipedia:
Tegnérs far var komministern Esaias Lukasson (som tog sig namnet Tegnerus efter födelsesocknen Tegnaby i Småland); modern hette Sara Maria Sejdelia och var dotter till en värmländsk kyrkoherde. Tegnérs far dog som kyrkoherde i Millesviks församling den 10 februari 1792 och efterlämnade änka, två döttrar och fyra söner. Två av de senare, Lars Gustav och Elov, var då studenter i Lund, den tredje var förståndshandikappad och den nioårige Esaias, yngst i syskonskaran, hade i föräldrahemmet nätt och jämnt lärt sig läsa, skriva och räkna. En kort tid vistades han hos bröderna i Lund och åtnjöt deras handledning. För att hjälpa familjen tog en ungdomsvän till fadern, kronofogden Jakob Branting, hand om Esaias Tegnér i sitt hem för att låta honom bli biträde på kronofogdekontoret. Men efter några år, under vilka den unge Tegnér på lediga stunder läste allt vad han kunde komma åt av vitterhet och historia, fann Branting att Tegnér hade större talanger än att bli kontorist. Då brodern Lars Gustaf blev informator hos Brantings svåger, kapten Lövenhjelm på Malma, ordnade Branting att Esaias i mars 1796 fick tillåtelse att vistas i Löwenhjelms hus för att ta del av broderns undervisning. När sedan Lars Gustaf blev tillfrågad om att bli informator hos brukspatronen, sedermera bergsrådet Myhrman på Rämen, ställde han som villkor att få ta med Esaias. Detta beviljades, och i juli 1797 anlände bröderna till Rämen. Där fullföljde Tegnér de redan på Malma påbörjade studierna av såväl de döda språken som av fransk och engelsk litteratur.
NF (sp. 648):
T., som i juli 1822 erhållit Reslöfs och Östra Karleby pastorat som personligt prebende, hade länge önskat utbyta sin professur mot ett mera inbringande ämbete. 1823 vardt biskopsämbetet i Växjö ledigt. T:s vän Heurlin intrigerade våldsamt för T., som måste ålägga honom varsamhet, och lyckades skaffa T. högsta röstetalet. T. anlitade ifrigt sina vänners bemedling, och 25 febr. 1824 utnämndes han till biskop därstädes. 9 april s. å. afslutade han sina föreläsningar med ett tal om den grekiska poesiens art och väsen, därtill fogande några afskedsord till den talrika åhörarkretsen, om hvilka Böttiger yttrar: "ur hvarje tanke framkväller en tyst suck, i hvarje ord gömmer sig en sväljd gråt." Följande månad for han till Uppsala, där han var föremål för mycken hyllning och 31 maj invigdes till biskop. Ännu två år kvarstannade han i Lund. Som ofvan nämnts, var han vid denna tid inne i en af de sorg- och svårmodsperioder, som med 8—10 års mellanrum hemsökte honom, och hans bref bära prägeln af nedstämdhet och upphetsning. Den af djup världssmärta genomandade dikten Mjältsjukan (1825) är det märkligaste skaldiska uttrycket härför. Den bildar en dyster motsats mot den demonstrativt optimistiska Sången (1819), tillkommen i opposition mot en elegisk dikt af Gumælius. Geijer och Atterbom, som 1825 besökte T. i Lund, funno honom i ett tillstånd af gränslös förtviflan, simmande i tårar; han förklarade, att hans poesi var slut, bad Atterbom om tillgift och uppmanade honom att bli den svenska diktens räddare. Först i maj 1826 lämnade T. Lund och skref då till Brinkman: "Afskedet kostar mer på mig, än du vet eller bör veta". I Växjö tillträdde han dock ej biskopsbostället, det täckt belägna Östrabo (se d. o. med fig.), förr än 1 maj 1827.
Wikipedia:
Tegnér, som i juli 1822 erhållit Reslövs och Östra Karaby pastorat som personligt prebende, hade länge önskat utbyta sin professur mot ett mera inbringande ämbete. 1823 blev biskopsämbetet i Växjö ledigt. Tegnérs vän Heurlin intrigerade våldsamt för Tegnér, som måste ålägga honom varsamhet och lyckades skaffa Tegnér högsta röstetalet. Tegnér anlitade ivrigt sina vänners hjälp och den 25 februari 1824 utnämndes han till biskop. Den 9 april samma år avslutade han sina föreläsningar med ett tal om den grekiska poesins art och väsen, därtill fogande några avskedsord till den talrika åhörarkretsen om vilka Böttiger yttrade: "ur hvarje tanke framkväller en tyst suck, i hvarje ord gömmer sig en sväljd gråt."
Följande månad for han till Uppsala där han var föremål för mycket hyllning. Den 31 maj invigdes han till biskop. Ännu två år kvarstannade han i Lund. Som ovan nämnts var han vid denna tid inne i en av de sorg- och svårmodsperioder som med 8–10 års mellanrum hemsökte honom, och hans brev bär prägel av nedstämdhet och upphetsning. Den av djup världssmärta genomandade dikten Mjältsjukan (1825) är det märkligaste uttrycket för denna depression. Den bildar en dyster motsats till den demonstrativt optimistiska Sången (1819), tillkommen i opposition mot en elegisk dikt av Gumgelius. Geijer och Atterbom, som 1825 besökte Tegnér i Lund, fann honom i ett tillstånd av gränslös förtvivlan, "simmande i tårar"; han förklarade, att hans poesi var slut, bad Atterbom om förlåtelse och uppmanade honom att bli den svenska diktens räddare. Först i maj 1826 lämnade Tegnér Lund och skrev då till diktaren Carl Gustaf von Brinkman: "Afskedet kostar mer på mig, än du vet eller bör veta".
--A. Boysen (diskussion) 5 mars 2021 kl. 10.21 (CET)
replies: text: Vi har många artiklar med bearbetad Uggletext. Det är inget problem, bortsett från eventuella korrekturfel i Projekt Runeberg. Jag avlägsnar mallen. Tostarpadius (diskussion) 26 april 2021 kl. 13.59 (CEST)
thread_title:  Bygger på Nordisk Familjebok 2. uppl. 

message: I texten framgår att Esaias äldre bror dör 1815, på ett ställe Lars-Magnus, på ett annat Elof, vilket är riktigt? 81.170.195.54 14 april 2023 kl. 09.40 (CEST)
replies: text: Ursäkta, slarvigt läst, ska jag radera detta eller ska det stå kvar som arkiv? Ignorera hursomhelst, och radera gärna.  81.170.195.54 14 april 2023 kl. 09.54 (CEST)
thread_title: Vilken bror dör 1815?