Diskussion:Rangordning

message: Rangordning är väl även ett matematiskt/filosofiskt begrepp (ofta förknippat med transitivitet, etc). Det borde kanske framgå av denna artikel. Salcional 5 september 2008 kl. 16.57 (CEST)

message: Denna artikel känns lite mossig. Jag är inte helt hemma på området, men finns det inte en aktuell rangordning som fastslår; 1) kungen, 2) talmannen, 3) statsministern? Bör den nämnas, eller avser denna artikel någon anna rangordning (jämför artikeln på engelska wikipedia)--Gotogo 6 april 2009 kl. 21.50 (CEST)
thread_title:  Fråga 

message: På antikvariat finns "Samling av nu gällande rangbestämmelser" utgiven av Leijonhufvud och Leijonhufvud tryckt 1897 med en senare upplaga i början av 1900-talet. Av denna verkar det som att det inte var lagstadgat, men att det var bestämmelser. Den är oerhört detaljerad och precis med 40(!) rangklasser, den verkar ha dammsugit arkiv efter gällande och ej upphävda beslut. Är inte den mer intressant att återge här? Den visar nämligen en mycket intressant bild av samhället som det såg ut då: man har väl aldrig varit så bekymrad över dessa frågor som just under slutet av 1800-talet. --Jonar242 (diskussion) 31 maj 2015 kl. 12.23 (CEST)
thread_title:  Efter 1892? 

message: Jag får inte ihop de fyra rangklasserna i den här artikeln med de 40 rangklasser som beskrivs i Leijonhufvud och Leijonhufvud (1897). Är det verkligen så att riksmarskalkämbetets cirkulär uttrycker sig som det beskrivs? I Nordisk familjebok 1892 står under uppslagsordet rang att Gustaf III:s slopande av rangklasser upphörde med hans död, d.v.s. att de 40 klasserna från 1700-talet var gällande under 1800-talet och intill 1909. Annars skulle inte Leijonhufvud och Leijonhufvud  kunnat komma ut, i två upplagor dessutom. Efter att ha googlat runt lite får jag känslan av att de fyra klasserna i artikeln egentligen är mer av hederstitlar som tillkommer innehavarna i de 40 rangklasserna. --Jonar242 (diskussion) 7 juni 2015 kl. 09.53 (CEST)
replies: text: Uppgiften om de fyra rangklasserna kommer från den första utgåvan av Nordisk familjebok, uppslagsordet Troman (1892). Enligt uppslagsordet Rang (1889) i samma utgåva gällde dock 1714 års 40 klasser fortfarande. Det skiljer visserligen tre år mellan uppgifterna, men mer sannolikt är nog som du skriver att "troman" et. c. var titlar som lades till, och inte ersatte, 1714 års rangordning. /Elzo 90 (diskussion) 7 juni 2015 kl. 10.55 (CEST)
replies: text: :Det är inte rangklasser i sig, utan benämningar som är konsekvenser av den rangklass man tillhörde. Se http://fho.sls.fi/uppslagsord/12664/konungens-hogstbetrodde-man/ Artikeln borde skrivas om så att rangklasserna och rangordningarna kommer först, därefter utvikningen att rangklasserna grupperades kring vissa benämningar. --Jonar242 (diskussion) 21 september 2016 kl. 10.11 (CEST)
thread_title:  Tromän m.m. 

message: Jag knackade in Leijonhufvud och Leijonhufvud (1897) som artikel tidigare, därefter lade jag även in Leijonhufvud och Leijonhufvud (1902) som separat artikel när jag fick tag på den boken. Men den artikeln verkar tyvärr ha tagits bort. Väldigt synd, eftersom det är den senaste gällande sammanställningen. 1902 års version innehåller ett antal omflyttningar av ranger, tillägg av nya befattningar och strykningar (för att siste innehavaren av en indragen rangklass dött och med det gjort rangklassen obsolet). Ett viktigt tillägg är reservofficerarna, som mellan 1897 och 1902 fick fästställt att de hade samma rang, men efter, ordinarie officerare. O.s.v. Utöver det hittade Leijonhufvud och Leijonhufvud någonstans mellan 5-10 beslut som fortfarande var giltiga, som de förbisett inför 1897 års utgåva. Jag förde in dessa i 1897 års artikel, men det är alltså fler skillnader mellan 1897 och 1902 än bara dessa beslut. Om det är så att man måste välja endast en artikel, så är det bättre att stryka 1897 och i stället ta sist gällande sammanställningen
, 1902.--Jonar242 (diskussion) 16 oktober 2015 kl. 14.53 (CEST)
thread_title:  1897 vs 1902