Diskussion:Arbetsterapi

message: Det har, som flera noterat, pågått ett projekt i någon utbildning där man tagit fram massor med "uppsatser" om olika aspekter av detta ämne. Först las de in som separata artiklar, vilket blev heltokigt, senare har de istället införts i denna artikel som jag tycker är ett bättre förfarande, så de många problem med dessa texter nu samlats på ett ställe. Men artikeln har nu jättestora problem, bland annat är den en mycket stor artikel, över 120k. Det är ju ett hästjobb "tvätta" artikeln och jag tror också det är nödvändigt bryta ut några textsjok, säg 3-5 för att få den hanterbar. Någon som har åsikt hur vi bör hantera den? Yger (diskussion) 4 juni 2014 kl. 10.26 (CEST)
replies: text: Nu har jag inte läst igenom artikeln men jag ser inte artikelns storlek som något problem i sig. Jag har personligen svårt för att man splittrar ett sammanhållet ämne på flera små artiklar för att man tycker att artikeln annars blir "för stor". Något som kan göras i sådana lägen, är att bygga ut ingressen så att den blir en sammanfattning av artikeln. Stigfinnare (diskussion) 4 juni 2014 kl. 10.41 (CEST)
replies: text: :Som andra har noterat har artikeln flera problem: wikifiering saknas, inga bilder, dåligt språk, udda källhänvisningar, etc. Jag har börjat med wikifiering, och föreslår att vi går igenom den problem för problem. Den skulle nog kunna bli ganska bra efter det. Men det finns ett problem till, och det är att det verkar som att det här ämnesområdet inte är särskilt omskrivet utanför de få böcker som finns (flera av böckerna är de enda som skriver om en teori, bara olika arbetsterapiföreningar som skriver om böckerna, etc), vilket gör verifierbarheten låg. Inom vissa yrken är det så, men vi får vara mycket försiktiga så att det här inte blir en bluffartikel. Egentligen kanske det vore bäst att lägga den som en undersida till någon användares sida tills vi kan få till den ordentligt, för i det här skicket är den bedrövlig.//Hannibal (diskussion) 4 juni 2014 kl. 10.54 (CEST)
Vad gör vi när det klistras in bedrövligt formaterad text som här och här? /Hangsna (diskussion) 4 juni 2014 kl. 13.18 (CEST)

text: Phew. Vilka grejer. Det känns mer och mer aktuellt att ta någon ansvarig åt sidan och prata med dem. Det här riskerar att göra mycket mer skada än nytta. Är det någon som har koll på vem det är som ligger bakom?//Hannibal (diskussion) 4 juni 2014 kl. 13.26 (CEST)
replies: text: :Om jag tolkar whois för IP-adresserna (senaste) korrekt så är det Umeå universitet. /Hangsna (diskussion) 4 juni 2014 kl. 13.28 (CEST)
Jag har gjort en strukturering av artikeln som kanske skulle kunna fungera (jag tänker på vad jag skulle kunna tänka mig i en artikel om en annan yrkesgrupp), men den är fortfarande för lång, full av upprepningar, saknar bilder, och är allmänt otymplig. Språkligt skulle jag säga att den är skriven av flera som inte är vana vid att skriva, blandar ihop dem och de, missar mellanslag eller gör dubbla mellanslag, skriver "vi" och stundom även försöker få rätt flummiga saker att låta vederhäftiga. Någon som känner sig manad att göra en språklig koll, framför allt på styckena där de olika arbetsterapeutiska modellerna och näraliggande forskningsområden som jag inte har tagit itu med än? Det är inte så mycket jobb (1-2 timme), men jag får nog ta lite paus nu, för jag börjar tycka att det är svårt att ta bort saker...//Hannibal (diskussion) 5 juni 2014 kl. 21.21 (CEST) (jag har som jag skrev på Bybrunnen också försökt att ta kontakt med dem som skriver, men inte fått någon reaktion än så länge. Jag fortsätter med det.)

text: Bra jobbat! Nu är i alla fall dubbla mellanslag fixat (sök och ersätt i ordbehandlare). /Hangsna (diskussion) 5 juni 2014 kl. 21.26 (CEST)
replies: text: :Tack! Synd att det inte går lika lätt att göra koll på saknade mellanslag. Förresten, kollade du stavning? Det är mycket korrfel också.//Hannibal (diskussion) 5 juni 2014 kl. 21.27 (CEST)
replies: text: ::Jag påbörjade stavningskoll med Firefox men den rödmärkte bara upp ord första fjärdedelen eller så, vet inte varför. Skulle nog behöva köras genom en ordbehandlare. /Hangsna (diskussion) 5 juni 2014 kl. 21.37 (CEST)
replies: text: :::Nu har jag kollat igenom stavningen lite snabbt. Jag delar din syn på de som har skrivit artikeln. :( Det krävs puts av alla stycken. /Hangsna (diskussion) 5 juni 2014 kl. 21.43 (CEST)
replies: text: ::::Jag har gjort några mindre putsningar och stavningskorrigeringar. Detta är knappast en Wikipediartikel, utan en akademisk avhandling. Mycket återstår att göra.--Historiker (diskussion) 6 juni 2014 kl. 20.56 (CEST)
Ska vi halvlåsa artikeln i hopp om att de som vill lägga in något då skapar ett konto och kanske går att nå för diskussion? /Hangsna (diskussion) 18 juni 2014 kl. 12.16 (CEST)

text: det handlar väl om en student som inte för godkänt om texten inte finns i Wikipedia. Jag nästan undrar om vi skall låta skräpet ligga där en vecka och sedan mot slutet av månaden, när all de gått på ledighet, hugga ner artikeln till rimlig omfattning.Yger (diskussion) 18 juni 2014 kl. 12.52 (CEST)
replies: text: : När jag kopierade in rubbet i ett textdokument fick jag det till 51 sidor. Jag tycker läraren bör underkänna då eleverna uppenbarligen inte klarar att vara selektiva eller koncisa och hitta det viktigaste oavsett vad som händer med denna artikel. Jag är för en halvlåsning så vi kan få något besked. Tänker annars att det eventuellt kan vara en lärare som håller på med en lärobok som då borde skickas till Wikibooks. - Averater (diskussion) 18 juni 2014 kl. 13.07 (CEST)
Då det fortsätter idag har jag nu halvlåst artikeln. /Hangsna (diskussion) 18 juni 2014 kl. 14.01 (CEST)
thread_title:  Hu göra med denna mastodontartikel? 

message: Följande stycken har jag tagit bort ur artikeln, eftersom de är för detaljerade för en artikel om ämnet arbetsterapi. De skulle eventuellt gå att inkludera i underartiklar.//Hannibal (diskussion) 5 juni 2014 kl. 00.23 (CEST)
* "Kognitionshjälpmedel
replies: text: Kognition är de processer som sker i hjärnan då vi tar emot, bearbetar och är kapabel att förmedla information, att har en fungerande kognition betyder att har en förmåga att minnas, orientera sig i tid, och rum, språklig förmåga, konfliktlösnings förmåga, samt numerisk förmåga.

text: Kognitionssvårigheter kan yttra sig på olika sätt till exempel: Att personen är oftast stressad i sin vardag/handlingar, har svårt att minnas, ständigt letar efter saker, svårt att planera, svårt med samspel (social nedsättningsförmåga), kommer försent eller alldeles för tidigt, äter för mycket eller för lite, spenderar mest av sin tid i isolering och så vidare. I boken Aktivitet och relation (2010) beskriver Gunarsson och Leufstadius att personer med allvarliga psykiska funktionsnedsättningar spenderar mest av sin tid med att sova, äta, eller umgås med sig själv. Och att personer med kognitiva/psykiska funktionsnedsättningar inte har lika stor möjlighet att använda inre lugnande tal, vilket gör att dessa personer har lätt att vara påverkade av stress.

text: Personer med kognitiva/ psykiska funktionsnedsättningar har svårt med att hitta balans mellan aktivitet och vila. Enligt boken Aktivitet och relation betonas om att det är viktigt att ha aktivitetsbalans i det man gör till exempel man ska ha balans i lek, aktivitet, personligvård, och vila för att uppnå hälsa och välbefinnande.

text: Enligt Hjälpmedelsboken av Gunilla Gerland, att få ordning i vardag är viktigt för alla, än viktigare om man har en funktionsnedsättning som kan gör att personen handla impulsivt, har svårt att planera och utföra aktiviteter i tid.

text: Hjälpmedel kan vara en metod/ett arbetssätt individen använder för att nå välbefinnande i livet. Hjälpmedel ka förbättra eller vidmakthålla funktion och förmåga och eller kompensera för nedsatt eller förlorad funktion och förmåga att klara det dagliga livet, enligt Hjälpmedelsboken (2011).

text: Personer som är i behov av kognitionshjälpmedel är exempelvis personer med ADHD, Aspergers syndrom, tvångssyndrom, samt personer med pyskossjukdomar, deras anhöriga och personal. Dessa hjälpmedel kan användas på personer i olika ålder.

text: Det finns många hjälpmedel man kan använda sig av när det gäller hjälp med kognition. Enligt en studie av Heyn, Cassidy och BodineHeyn, Cassidy och Bodine ”The Rehabilitering Engineering Research Center for the Advancement of Cognitive Technologies,” år 2004 såg det nationella institutet för personer med funktionsnedsättningar hur viktigt hjälpmedel är till dessa personer och sedan dess har många hjälpmedel skapats som är till användning till personer med kognitiva funktionsnedsättningar för att engagera sig i det dagliga livets aktiviteter i hemmet, i skolan, på arbetesplats men också i samhället. Studien betonar om hur viktigt dessa hjälpmedel är och att detta ses som ett positiv effekt i det åldrande populationen.

text: Det stäcker sig ifrån digitala apparater till metoder/arbetssätt som informerats av en arbetsterapeut. Dessa är några exempel på kognitiva hjälpmedel:

text: # Veckoschema: olika färger är något som många tycker underlätter hur deras vecka kommer se ut. Man kan fritt använda olika färger på olika aktiviteter man utför under veckan. Det finns dygnstavla schema som räknar ner tiden med rött ljus för dagtid och blått ljus på nattid. Ett larm kan också ställas in vilket piper för påminnelse om vissa tider.

text: # Att använda sig av bilder: Enligt boken Barn med funktionsnedsättning av Bengt Lagerkvist och Carl Lindgren (2012) AKK, alternativ kompletterande kommunikation kan användas på barn som inte kan uttrycka sig i tal. En del barn behöver AKK för både förståelse och uttrycksförmågan under utvecklingen, medan andra barn använder AKK för både förståelse och uttrycksförmåga hela sitt liv. AKK används av alla människor i olika sammanhang exempelvis kan man hålla en kaffekanna utan att säga ett ord och visa det mot någon i rummet vilket kommer gör att den andra personen är medveten om att det är dags för kaffe. Det finns två olika sätt att använda AKK:

text: ## Hjälpmedelsberoende: Här använder man av foton, bilder, grafiska symboler, dator, prataparater, samt föremål.

text: ## Icke hjälpmedels beroende: Här använder man kroppsspråk och tecken.

text: # Tentaculus: Tentaculus är ett multifunktionellt och ett anpassningsbart hjälpmedel vilket fungerar som stöd för individer med kognitiva nedsättningar. Den kan installeras var som helst i hemmet. Tentaculus kan vara till hjälp vid medicinering, väckning, rutinstöd, hygienstöd, samt aktivitetsstöd. Tentaculus kan känna av när personen har klivit upp ur sängen, men också när personen ska lägga sig. Personen som har svårt att avsluta vissa aktiviteter såsom att sitta vid dator och spela spel kan Tentaculus vara till användning då det meddelar personen om att det har gått en viss tid och att personen bodde sluta använda dator, när personen vägrar stänger av dator kommer det stängs av automatiskt. Den också läser av ifall personen tar medicinen vid fel tidspunkt och säger ifrån att personen ska lägga tillbaka medicinen. Personen som använder Tentaculus kan bestämma själv om hen vill antingen ha påminnelser med bara bilder eller en kombination med röster.

text: # Kedjetäcke: Kedjetäcke används till personer som inte kan slappna av och ha svårt med sin sömnrutin. Många klienter som har följts efter att de har beställt kedjetäcke känner sig nöjda och menar att medicinering vid sömnproblem har minskat kraftigt. Detta bekräftas i Hjälpmedelsbok av Gunilla Gerland som skriver om att medicineringsbehov vid sömnbrist har minskat på slutenavdelningar inom psykosvården då patienter börja använda sig av bolltäcke och kedjetäcke.

text: # Handi: Handi finns i två modeller, en handdator och smartphone. Handi är ett multifunktionellt hjälpmedel som stödjer personer med kognitiva funktionsnedsättningar att deras vardag skulle kunna fungerar. Handi kan användas av personer som har svårt med läs-och-skrivsvårigheter då man kan installerar i SMS-funktionen i Handi skriva med bildsymboler eller välja färdigskrivna meddelanden. Handi har också funktioner såsom formulär, här kan man göra individuella frågeformulär med ett brett användningsområde.

text: # Väckarklockor: Det finns många sorter av väckarklockor från enkla mobiler, till memory alarm clock, klockan med hjul osv. Klockan med hjul kan användas på personer som har svårt att ta sig ur i sängen då det kräver att personen måste ur i sängen för att stänga av det eftersom den hoppar runt på golvet och far runt omkring när den ringer och personen är tvungen att jaga den för att stänga av den."
* "Bostadsanpassning

text: Bostadsanpassning innebär att en persons bostad anpassas  för att göra den mer tillgänglig för en enskilde. Anpassningen skall vara till för den som har en funktionsnedsättning och för att denne ska kunna leva i sitt hem så självständigt som möjligt. En anpassning kan vara att ett badkar byts ut mot en dusch, att hiss anordnas eller att trösklar tas bort för att den funktionsnedsatta ska kunna ta sig fram i sin bostad.

text: I en studie publicerad i Scandinavian Journal of Occupational Therapy  fick man vetskap om att människor som lever hemma med svårigheter i det vardagliga livet har en ökad risk att utveckla ett beroende och ett större vårdbehov. Vidare kan de utveckla en försämrad hälsa, depression och isolering. Personernas rädsla för att falla ökar då de har svårigheter i vardagen och det begränsar deras engagemang i vardagens aktiviteter. Syftet med studien var att undersöka om det fanns positiva effekter med bostadsanpassning i det dagliga livet. Studien undersökte individer som åldras med en funktionsnedsättning, över tid. Effekten av att vänta in en bostadsanpassning var också något de undersökte. Detta resulterade i att bostadsanpassningen minskade dem upplevda svårigheterna i vardagen, även i ett långsiktigt perspektiv (sex månader). Ytterligare visade det sig att svårigheterna att utföra vardagliga aktiviteter ökar varje månad i väntan på en bostadsanpassning. Slutligen visade det sig att bostadsanpassning är effektivt för att möjliggöra utförandet av vardagliga aktiviteter i hemmet upp till ett år efter anpassningen. Dessa resultat tyder på att om en bostadsanpassning ska vara så effektiv som möjligt så måste åtgärderna sättas in inom en rimlig tid. Denna studie pekar på att den maximala tiden är ett år för att ha någon gynnsam effekt. Det är dock viktigt att anmärka att en bostadsanpassning ändå kan vara effektivt för att minska svårigheterna för en specifik uppgift som bad/ duschning, men det kan inte förbättra den totala förmågan.

text: De vanligaste hindren  som man påträffat i hemmet hos äldre personer är trappor, entréer och i badrum. Därmed är bostadsanpassning en intervention som minskar eller reducerar hinder i miljön och kan då stödja personers aktivitetsutförande."
* "Bostadsanpassningsbidrag

text: Bostadsanpassningsbidrag beviljas till den som är i behov av anpassning av bostad med hänsyn till den enskildes funktionsnedsättning. Bidraget ges inte till den som har tillfälligt funktionsnedsättning. Funktionsnedsättningen ska vara bestående eller långvarig, den får inte vara övergående. Bidraget gäller alla typer av funktionsnedsättningar ex. nedsatt syn, allergier och utvecklingsstörning.  Bidraget ska täcka de anpassningar som krävs för att den som har funktionsnedsättning ska ha möjlighet till att kunna fungera i sin vardag d.v.s. en trygg hemmiljö. Den som utreder och styrker behovet av anpassning är en professionell sakkunnig såsom en arbetsterapeut eller vissa läkare som skriver ett intyg. Den professionellt sakkunniga gör en bedömning om vilka åtgärder som är nödvändiga.

text: Bedömningen grundas på klassifikation av funktionstillstånd, funktionshinder och hälsa (ICF) samt FN konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

text: Lagen om bostadsanpassningsbidrag reglerar rätten till bidraget. Den funktionsnedsatta kan söka bostadsanpassningsbidrag då den inte får hjälp av bygglagstiftningen.

text: Lagen om bostadsanpassningsbidrag: ”Syftet med lagen om bostadsanpassningsbidrag är att ge människor med funktionsnedsättning en möjlighet till ett självständigt liv i ett eget boende.”
Om man hyr en lägenhet eller har en bostadsrätt behövs ett intyg av hyresvärden alternativt bostadsrättsföreningen vilken godkänner den önskade bostadsanpassningen.

text: Återställningsbidrag är ett bidrag som också finns i lagen om bostadsanpassningsbidrag. Detta beviljas ägare av hyres- och bostadsrätter för att de ska kunna ta bort anpassningar som monterats för funktionsnedsättning då personen exempelvis flyttat.

text: Det bör finnas en stark koppling mellan individens funktionsnedsättning och de åtgärder man söker bidrag för. Bidraget är endast tillför den fasta, permanenta bostaden där den sökande är skriven. Den sökande får endast bidrag för fasta funktioner i bostaden ex. höj och sänkbart kök vilket inte kan tas med vid en flytt. Bostadsanpassningsbidrag ges endast till enskilda individer, och föreningar har inte möjligheten att få detta bidrag.

text: Den funktionsnedsatta kan ansöka om bidraget av sin kommun  Enligt socialtjänstlagen (SoL) har varje kommun ett eget ansvar över de som bor i kommunen. Socialnämnden ska och arbeta för att äldre människor får leva och bo så självständigt som möjligt. Målet är att fler äldre ska kunna bo hemma så länge som möjligt och få den hjälp de behöver för att kunna ha kvar livskvalitén.

text: En arbetsterapeut har kunskapen att förklara hur och varför svårigheterna i vardagen uppstår. Vidare vet de hur det ska hanteras. Miljön i en persons vardag  har en stor betydelse i hur en aktivitet kan utföras eller inte. Det kan handla om den fysiska miljön, sociala miljön, kulturella miljön, ekonomiska villkor och politiska villkor. Dessa kan ha en inverkan på hur en aktivitet kan vara möjlig eller hur den kan begränsa genom ex. yttre krav som ställs. Yttre komponenter styr oss individer hur vi kan röra oss fritt och hur stor kraftansträngning som behövs. Det kan handla om tunga dörrar, elektriska dörröppnare, rulltrappor, staket och trottoarkanter.

text: Rum kan påverka vad som kan göras där. Det kan ha ett förutbestämt syfte. Det kan vara ett väntrum, det syftar till att vänta, de har då utformat det med platser att sitta på och kanske någon tidning att läsa i. En arbetsterapeut har som grund att se personen, miljön (environment) och aktiviteten (occupation) (PEO-modellen) när de träffar en klient . Modellen står för att personen är unik med egna erfarenheter, resurser och begränsningar. Miljön kan möjliggöra eller begränsa i en persons vardag. Aktiviteten görs också på ett unikt sätt utifrån personens erfarenheter och miljö. Dessa tre komponenter samspelar hela tiden."
*
thread_title:  Borttagen text ur artikeln 

message: Jag har idag påbörjat tvättning av artikeln. Jag finner då mycket är fluffigt/oencyklopediskt, vilket jag då rensat och kortat betydligt. Också att det är stora avsnitt som inte beskriver artikelämnet, vilket jag i de fallen tagit bort. Jag kommer fortsätta de närmaste dagarna.--Yger (diskussion) 8 juli 2014 kl. 14.48 (CEST)
replies: text: Underbart. Jag har följt ditt arbete och kommer väl att lägga mig i lite då och då. Jag tänkte att vi kanske kunde få till artikeln att likna biologi eller något sådant, men gärna bättre.//Hannibal (diskussion) 8 juli 2014 kl. 14.57 (CEST)
replies: text: :Bra, jag missade också nämna det bra arbeta du redan gjort i artikeln. Däremot är jag nu pessimist över möjligheten med artikeln. Det är för mycket högstadiestuk - slafsigt språk, slafsiga s.k fakta (kyrkan är ju "dum" (vad har det med arbetsterapi att göra?)), för lite känsla för encyklopedisk språk och skillnaden på svenskt och globalt, vetenskapligt och  tyckande etc.--Yger (diskussion) 8 juli 2014 kl. 15.05 (CEST)
replies: text: ::För arbetsmetoderna tror jag nu jag kommer överförsa dem till separata artiklar, och bara ha något kort om var och en av dem i denna artikel.--Yger (diskussion) 8 juli 2014 kl. 16.18 (CEST)
replies: text: :::Utbrytning nu klar och den sista tvättningen. Avmallar.--Yger (diskussion) 11 juli 2014 kl. 19.50 (CEST)
thread_title:  "Tvättning" av artikeln