Diskussion:Rälsåterledning

message: Jag känner inte igen detta med att man måste ha en isolator i kontaktledningen vid sugtransformatorn. Jag har iakttagit sugtransformatorer av både ny och gammal typ men finner ingen isolator eller gnistgap som den fina skissen visar. Inte heller någon kondensator parallellt med primärlindningen som i figuren. Den kan förstås vara dold i tranformatorlådan?
Sedan jag läst detta och Biedermans mycket intressanta kompendium om elmatning till snabbtåg, har jag försökt upptäcka ljusbågsfenomenet vid passage av sugtransformatorer utefter järnvägen. Dels iakttagit när tåg passerar och dels när jag kör själv. När jag kör själv kan jag inte se min egen strömavtagare direkt men eftersom jag kör godståg kör jag ofta i mörker. Jag har då skärpt uppmärksamheten vid passage av sugtransformatorer och då i synnerhet när jag har stort strömpådrag till motorerna. I själva verket är ljusbågsfenomen mycket vanliga vid interaktionen strömavtagare-kontaktledning överallt. Det är icke önskvärt men troligen svårt att undvika. Jag har inte kunnat märka någon specifikt ökad tendens till ljustrålning från ljusbåge vid passage av sugtransformatorer jämfört med körning på linjen i övrigt. Icke desto mindre kan fenomenet vara extra skadligt om det, ehuru ej värre än på andra ställen, alltid inträffar på exakt samma plats på kontaktledningen.
Istället för isolator på kontaktledningen går två sektioner av kontaktledningen omlott. Hela kontaktledningen är uppdelad i sektioner för längdutvidgningen vid olika temperaturer. Viktavspänning i vardera änden. Vid "skarven" går de alltså omlott så att mellan två kontaktledningsstolpar har man kontakt med två sektioner samtidigt och dessa är ihopkopplade elektriskt. Vid sugtransformatorerna fungerar det likadant men med sugtransformatorn "i vägen" mellan sektionerna. Man kortsluter alltså sugtransformatorn vid passage mellan två kontaktledningsstolpar men det finns ingen isolator, gnistgap och ingen synlig kondensator där. En kortslutning låter dock som en rimlig orsak till ljusbågsbildning. Dock skall spänningen över sugtransformatorn normalt vara låg (dimensionerad för högst 500 volt vid kortslutning enligt SJ's 75-årsböcker från 1931). Om man antar elmatning från bara ett håll, torde risken finnas vid körning från strömkällan och stort pådrag eftersom strömmen genom sugtransformatorn då måste ökas så snart passerad sektion släppts. I andra riktningen borde det inte vara någon fara eftersom strömmen troligen klingat av i passerad sektion innan den lämnats. En annan risk är om annat tåg drar mycket ström förbi platsen när den passeras och därför måste strömavtagaren sänkas om man av någon anledning tvingats stanna där. Redan två Rc-lok i multipel drar dock så mycket ström på max att de är nära taket för kontaktledningens kapacitet, så sannolikheten för detta borde vara liten om trafikplaneringen vore anpassad till kontaktledningens kapacitet (men det är den tyvärr inte alltid). Sugtransformatorernas största nackdel (förutom kostnaden) tror jag är induktansen, samt att även resistansen ökar pga att endast årerledaren och inte rälen "tillåts" användas som återlednig (vilket ger mindre ledararea än om även rälen kunde användas samtidigt) och därmed den totala impedansen/spänningsfallet de orsakar i hela systemet. Det tror jag är orsaken till att de undviks i Tyskland. Att ljusbågsfenomenet skulle vara det tror jag är en liten liten överdrift av det problemet, men rätta mig gärna om jag har fel.

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Rälsåterledning. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20080304150209/http://www.jarnvag.net/banguide/kontaktledning.asp till http://www.jarnvag.net/banguide/kontaktledning.asp
*Lade  till http://tobias.loler.se/dokument/vagabonderande.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 11 september 2018 kl. 00.55 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade