Diskussion:Trädgårdsstad

message: Är dagens traditionella svenska villaområden trädgårdsstäder? Popperipopp 6 mars 2008 kl. 14.24 (CET)
replies: text: Ett villaområde är inte en trädgårdsstad eftersom en trädgårdsstad har blandad bebyggelse. I artikeln finns en bild från Finska gatan i Enskede men det ser ju inte alls ut som en typisk trädgårdsstad. Dels är det ju bara enfamiljshus, för det andra är ju gatan utanför rak som en boulevard. Thuresson 24 juli 2008 kl. 11.34 (CEST)

message: På vilket sätt är ett egnahemsområde en trädgårdsstad? Egnahem skulle fungera som ett bostadsområde där den boende kunde odla enklare grödor hemma i trädgården. Jag förstår inte hur detta hänger ihop med så som trädgårdsstaden beskrivs i övrigt i artikeln. vilken NE-artikel åsyftas? Klarare källhänvisningar än bara "NE" vore bra. /Grillo 12 januari 2010 kl. 09.49 (CET)
Begreppsförvirringen på området är ganska stor, den mjuka forskningen på området har inte gjort mycket för att reda ut begreppen, utan har skapat mer förvirring än klarhet. Man måste inse att väldigt få "villaområden" är på något vis enhetliga, liksom att kategorierna ofta har tillkommit antingen genom lagstiftning eller marknadsföring (vid tillkomsten och planläggningen) eller vid senare fastighetsförsäljning. Ett försök till utredning av begreppsförvirringen:
Egnahem; först en politisk rörelse, där motsvarande arrendemark uppläts till fattiga personer, som tilläts bygga egnahus på marken. Först i äkta syfte, ibland t.o.m. med lagfart och senare i samband med de såkallade 'trädgårdsstäderna' i syftet att egnahusen skulle rivas för att ge plats åt den dåtida motsvarigheten till miljonprogrammet.  Idag betyder egnahem enbart att fastighetsägaren är egen byggherre, vilket medfört att området ofta har en ganska spridd arkitektur, eftersom ägaren till tomt/fastighet #1 byggde själv, ägaren till #2 använde arkitekt, ägaren #3 köpte marken och byggde 15 år senare i den stil som inne just då osv. osv.
Villaområden: Ett område med typiska villor i 1 till 5 plan.
Villastad: marknadsföringsbegrepp på tidigt 1900-tal. Betyder bara stadsnära villaområde. Finns i tre kombovarianter beroende på lagstiftningen: Utomplansbestämmelser a al bondgård, särskilda bestämmelser för tomternas användande (oftast 3 våningsbegränsning, centreringsbestämmelser avseende byggnation, krav på indragning av huset från gata samt en utbredningsbegränsning avseende träbyggnader på 20%, byggnadsstadge hus (1874 års byggnadsstadga, högst 5 våningar får byggas).
Trädgårdsstäder: marknadsföringsbegrepp på tidigt till mitten av 1900-talet. Köparna mark eller upplåtelsen av mark (tomt) lurades ofta att tro att de köpt ett hus med park/trädgård när de istället köpt ett hus vid en blivande väg eller en lott i ett blivande höghusområde. Trädgårdsstäder är ofta belamrade med saker som utomplansbestämmelser, mystiska servitut, upphävda kvarliggande provisoriska byggnadsföreskrifter, blandstadsplaner och liknande varför de kan vara komplexa att hantera juridiskt och politiskt. Själva ordet trädgårdsstad avser i Sverige att markreservationer i stads/byggnadsplanen för området (ifall sådan finns) skall vara billigare att lösa in för kommunen. Pennanochsvärdet (diskussion) 26 december 2015 kl. 22.28 (CET)
replies: text: Artikeln beskriver detta korrekt och väl. Det signifikanta med trädgårdsstäder är  Själva stadsplaneringen präglades av anpassning till terrängen med mjukt utformade gatusträckninga.Yger (diskussion) 27 december 2015 kl. 07.08 (CET)
replies: text: : Det är ganska uppenbart av kommentarerna, att läsarna av artikeln har svårt att förstå innehållet p.g.a. begreppsförvirringen. Att utläggningen av gatunätet är huvudsaken framgår av begreppsutredningen. Givetvis lades vägarna ut där politikerna, staten och stadsplaneförfattaren ansåg det mest lämpligt, vilket möjligtvis innebar anpassning till terrängen med mjukt utformade gatusträckningar. Pennanochsvärdet (diskussion) 27 december 2015 kl. 13.20 (CET)
replies: text: ::det är inte uppenbart för mig i alla fall, och kommentarer från 2008 avseende en ann textversion är inget underlag att uttala sig om nuvarande version. Om du har synpunkter förslå då förbättrad text. Och underskatta inte vad vi andra vet om trädgådsstäderYger (diskussion) 27 december 2015 kl. 14.25 (CET)
replies: text: ::: Det är uppenbart att frågorna avser: Vad som gör ett villaområde till trädgårdsstad och på vilket sätt ett egnahemsvillaområden blir trädgårdsstäder. Eftersom begreppen skapats för marknadsföring och därför är fluffiga till sin karaktär måste givetvis områdenas egenskaper definieras utifrån lagstiftning och planläggningen, vilken i trädgårdsstäder främst avser vägnätet eller det blivande vägnätet. Planerna som reglerar trädgårdsstaden är vanligtvis en eller flera av: stomplan, byggnadsplan, stadsplan, generalplan, regionplan, översiktsplan, detaljplan, servitutsbeläggning. Givetvis avser texten ett förslag till förbättrad text då Svenska trädgårdsstäder exempelvis inte har något med Engelska trädgårdsstäder att göra. Möjligtvis kan man skapa sådana genom ny planläggning idag, men sannolikheten att någon kommun gör det är väldigt låg, då det är förknippat med stora kostnader och i fallet med nuvarande, kvarvarande Svenska trädgårdsstäder, som ännu inte rivits förknippat med ännu högre expropriationskostnader p.g.a. lagändringar och EU-rätten. Möjligtvis kan en anhängare av trädgårdsstäder i Engelsk form köpa in trettio hektar och själv anlägga vägar, avlopp och elektricitet samt bygga den Engelska trädgårdsstaden. Pennanochsvärdet (diskussion) 27 december 2015 kl. 16.53 (CET)
replies: text: ::::Jag förstår inte varför du använder uppenbart och inte heller frågeställningar hittar jag någonstans. Jag tycker det verkar du luftat egna fördomar. Här är platsen diskutera artikelutformning. Är det något du vill tillföra/ändra?Yger (diskussion) 27 december 2015 kl. 17.03 (CET)
replies: text: ::::: Ordet uppenbart avser uppenbarligen frågorna som ställs avseende artikeln: Jag har fetmarkerat dessa ovan så att frågeställningarna blir mer uppenbara. Givetvis har frågorna uppkommit eftersom artikeln baseras på fluffbegrepp och dels för att artiklarna innehåller mycket fluff därutöver. Artiklarna borde göras mer faktabaserade och mer neutrala. Var du får ordet fördomar ifrån kan jag inte förstå, däremot har jag förstått att ni inte verkar hålla ett helt neutralt förhållningssätt till ert artikelförfattande. Pennanochsvärdet (diskussion) 27 december 2015 kl. 21.22 (CET)
replies: text: ::::::de är som jag skrivit från 2008 och 2010 och avsåg den artikleversion som då gällde och som sedan skrivits om, dvs kommentarerna är inte relevant för nuvarande version.Yger (diskussion) 27 december 2015 kl. 21.26 (CET)
replies: text: ::::::: Enligt versionshanteringen har frågorna som ställts enbart berörts genom att den del av artikeln som avser Engelska trädgårdsstäder beskurits - vilket borde resultera i ännu mer begreppsförvirring. (Du behöver inte ta kritiken personligt, det är ju många skribenter i artikeln). Kommentarerna är alltså fortfarande relevanta. Pennanochsvärdet (diskussion) 28 december 2015 kl. 16.03 (CET)
thread_title:  Egnahem I