Diskussion:Lidingöbanan

message: Jag anser (utan hårda källor) att Lidingöbanan bäst benämnes förortsbana. I och för sig förekommer godstrafik på samma spår som spårvagnarna, som hela tiden varit av samma typ som spårvagnar som trafikerat centrala Stockholm. Men om jag är rätt underrättad är driftspänningen samma 600 V som spårvägen, och inte de 15 kV som gäller t ex för Banverkets stamnät. /RaSten 1 april 2005 kl.22.04 (CEST)
replies: text: Användare:Järnvägsjonas tror jag är insatt i spårtrafik och Användare:Jordgubbe är insatt i stockholmsfrågor. Thuresson 1 april 2005 kl.22.29 (CEST)
replies: text: :Då får vi hoppas att de dyker upp här och rättar eventuella fel. Dels kan mitt minne svika mig så här över 30 år sen jag var med i SSS, dels kan ju saker ha förändrats. /RaSten 1 april 2005 kl.23.23 (CEST)
På annan plats har Per Johansson kommit med klara besked. Lidingöbanan är en järnväg. Punkt slut. Jag tycker att den formulering E70 gjorde 30 april 2005 kl.09.30 krånglar till saker och ting i onödan, och skulle gärna återställa, men det överlåter jag åt E70. /RaSten 30 april 2005 kl.09.49 (CEST)

text: Det finns ett antal järnvägsintresserade som håller fast vid att Lidingöbanan är järnväg och sedan är det just punkt slut. Men när det gäller Lidingöbanan så är det inte riktigt så enkelt. Det är en sorts "hybrid" mellan järnväg och spårväg. Jag tror nu att den formulering som nu finns i artikeln kan vara ganska lagom. Användare:RaSten verkar nu också nöjd med formuleringen. Denna visar att Lidngöbanan fungerar som förortsbana som trafikeras av spårvagnar med vissa juridiska järnvägsbestämmelser. Jag tror att detta borde göra alla nöjda nu. /E70 30 april 2005 kl.10.10 (CEST)
Varför krånglar ni till det så mycket. Spåranläggningar indelas i järnväg, tunnelbana och spårväg enligt Sveriges rikes lag. Lidingöbanan är en järnväg ty så är det bestämt. Naturligtvis kan man kalla den en förortsbana, men det hindrar den inte från att vara en järnväg. Förortsbanor runt om i världen finns av såväl järnvägs-, spårvägs- och tunnelbanekaraktär eller kombinationer av dessa.
Rent fysiskt är Lidingöbanan inget annat än en järnväg. Skyddsanordningar vid plankorsningar, signalsystem och inhägnader är anordnade på samma sätt som på "riktiga" järnvägar. Vilken kontaktledningsspänning som används saknar betydelse; det finns många järnvägar runt om i världen som är elektrifierade med 750 V likspänning, exempelvis stora delar av södra Storbritanniens järnvägsnät (strömskena!).
Naturligtvis kan man ha allmänspråkliga invändningar kring ovanstående. Man kan t ex hävda att på järnvägar, där går det "riktiga tåg", och det jag kallar en järnväg är en järnväg. Men det går inte att dra en gräns mellan förortsbanor och järnvägar, eftersom "förortsbana" är ett slags samlingsbegrepp för olika former av spårtrafik mellan större städer och deras förorter. /85.226.147.156 15 januari 2006 kl.18.30 (CET)

text: De senaste 50 åren har det bråkats om denna fråga. Folk har -bildlikt talat- klöst ögon ur varandra när de kämpat för sin åsikt om vad Lidingöbanan är. I bland har jag tyckt att det vore bättre om den las ned för att få slut på detta bråk. Sanningen är inte så enkel. I rent formaljuridisk mening är det en järnväg - därför att det en gång i tiden formulerades så i den koncession man dåför tiden behövde. Dock har personbefordran på banan i alla tider skett med typiska spårvagnar. Det är bara spåranläggnigen som har en juridisk definition - inte fordonen. Banlängd, elsystem, trafikupplägg, trafikuppgift, vagnpark etc talar i dag för att det är en spårväg. Då kan benämningen förortsbana vara bra. Detta är alltså en "förortsbana av spårvägskaraktär, som formellt är en järnväg". Är alla överens då? --Andhanq 20 mars 2006 kl.13.42 (CET)
replies: text: :Det är inte så lätt att dra gränser mellan olika typer av spårbunden trafik. Är tunnelbanan en järnväg. Jag påstår numera att Sveriges längsta järnvägstunnel är Kungsträdgården-Hjulsta 14 km, men det har aldrig stått i någon lista över järnvägstunnlar. Enligt Banverket är Norralatunneln längst (norr om Gävle), men Arlandatunneln är längre, men tillhör inte Banverket, och tunnelbanan är ännu längre. I Sydney där jag var i fjol finns tunneljärnvägar i centrum som ser ut som tunnelbanor på alla sätt (har dock ledning i luften), men räknas inte som det för att den har kontakt med järnvägarna och en del tåg går på "riktig" järnväg utanför stan, alltså är det förortsbana. Lidingöbanan kan väl få vara "förortsbana av spårvägskaraktär, som formellt är en järnväg". En riktig spårväg är det inte, eftersom den inte går på några gator. Ska man gå efter fordonens utseende blir det svårt att dra gränser. /BIL 20 mars 2006 kl.14.18 (CET)
replies: text: ::Jag köper "förortsbana av spårvägskaraktär, som formellt är en järnväg" utan vidare. Ur en yrkesmässig synvinkel är det lätt att dra gränser mellan järnväg, tunnelbana och spårväg - vad som är vad anges nämligen i tillståndet för spårinnehav (som är den nutida motsvarigheten till koncession). Men ur en vetenskaplig synvinkel är det inte alltid lika lätt, eftersom vissa anläggningar ligger på gränsen. Jag tycker då att det är viktigt att se till hur anläggningen marknadsförs - SL har valt att använda benämningen "Lokalbana" för både järnvägar (Roslags-, Saltsjö- och Lidingöbanan) och spårvägar (Nockeby- och Tvärbanan). Detta begrepp (lokalbana) överensstämmer i huvudsak med det i Wikipedia vanligen använda "förortsbana" och det är nog en bra idé att köra med detta begrepp (förortsbana alltså). Men det är kanske viktigare att skilja mellan förortsbanor med "tung" trafik (Roslagsbanan, Saltsjöbanan) och "lätt" trafik (t ex Lidingöbanan) än mellan de formella definitionerna, det kan jag köpa. Fast man får i vissa fall svårt att skilja mellan förortsbanor och "landsortsjärnvägar", vad säger ni om Nynäsbanan?

text: ::Ett sidospår, by the way: Tunnelbanan är inte en järnväg enligt den svenska formella definitionen, men den är ju på något sätt en underjordisk järnväg enligt "uppslagsverksdefinitionen" på järnväg. Så om man med "järnvägstunnel" avser tunnlar som är avsedda att köra tåg i, så hör tunnelbanetunnlarna dit, men att kalla tunnelbanan för järnväg är väl att ta i.--85.226.151.228 21 mars 2006 kl.17.48 (CET)
replies: text: :::Nu har det vansinninga redigeringskriget om denna stackars bana lett till den rätt absurda  "en spårväg som trafikeras av spårvagnar". Kunde det inte fått stå "förortsbana" kvar där, så att "juristerna" som inte vill kalla det spårväg också kan bli nöjda.?--Andhanq 25 mars 2006 kl.11.43 (CET)
replies: text: ::::Jag tog bort detta och la tillbaks förortsbana. /E70 25 mars 2006 kl.12.15 (CET)
replies: text: :::::Det påstås nu i artikeln (efter en anonym redigering) att Södra Lidingöbanan att den ursprungligen var koncessionerad som spårväg. Detta är väl felaktigt, sträckan på Lidingö var koncessionerad som järnväg men trafikerad av spårvagnar./Micke2 25 mars 2006 kl.12.49 (CET)
replies: text: ::::::Nej. Södra Lidingöbanan var ursprungligen koncessionerad som spårväg. Men en dom i HD sent på 1940-talet slog fast att banan är att betrakta som järnväg, och därmed klassas den rent juridiskt som sådan. Norra Lidingöbanan å andra sidan hade från början koncession som järnväg. --Tkynerd 26 april 2006 kl.23.19 (CEST)

text: ::::::Jag har förresten tagit på mig att skriva om den text där det påstods att banan (fritt citerat) "fortfarande är spårväg då den trafikeras av spårvagnar"; det står nu att banan formellt klassas som järnväg medan dess trafik och fordon mer liknar spårvägsditon. Detta tycker jag är en mer rättvis beskrivning av det verkliga läget. --Tkynerd 14 juni 2006 kl.16.49 (CEST)

message: Det här börjar anta närmast "religiösa" dimensioner. "Järnvägsfundamentalister" och "spårvägsfundamentalister" i ett redigeringskrig, där det gäller att stryka, eller i vart fall kraftigt tona ned, alla referenser till det där andra "fula". Men jag är inte så förvånad, egentligen. Så här striden pågått så länge jag minns just om Lidingöbanan. Två "enkelspåriga" (!) uppfattningar i vild batalj, som om det handlade om något politiskt kontroversiellt. Nu har jag börjat fila på en helt ny text där varje formulering vägs på guldvåg och där "s-ordet" och "j-ordet" kommer att väga upp varandra, men det (förhoppningsvis) "neutrala" uttrycket "förortsbana" kommer att dominera. --Andhanq 25 mars 2006 kl.13.20 (CET)
replies: text: Jag håller med om att det här börjar bli löjligt. En bidragande orsak är att somliga struntar i fakta. Till fakta hör banans rättsliga status, men även andra saker. Ett faktum som inte kan förnekas är att på 1960-talet gick det 50 godståg i veckan på Lidingöbanan - fler än det går på många järnvägar idag. Godstrafiken är en väsentlig del av banans historia och har överhuvudtaget ingen spårvägsanknytning, detta är ren järnvägsdrift. Men det kan inte heller förnekas att Lidingöbanorna i praktiken alltid varit och är en del av spårvägsnätet i Stockholm.

text: Se det så här: Att förneka att Lidingöbanan är en spårväg är att förneka fakta. Att förneka att den är en järnväg är att förneka fakta. Och att förneka att den är en förortsbana är att förneka fakta. Alltså måste den få vara alltihop. Helst med en ordentlig förklaring, som tydligt visar alla sidor av problemet, för att undvika klåfingrig redigering. Benämningen förortsbana är bra, men glöm inte bort banans historia.--Fras-fras 27 mars 2006 kl.00.14 (CEST)
replies: text: :Det blir säkerligen inte oproblematiskt det heller. Jag har ingenting emot benämningen förortsbana, men det har visat sig att det i varje fall finns en användare som tycker att detta är ett "fult" ord och därför systematiskt går in för att redigera bort detta begrepp från en rad artiklar om spårtrafik. Detta gäller bl.a. artiklarna Spårväg och Nockebybanan, där jag återställt, men antagligen kommer begreppet åter att redigeras bort. /Micke2 28 mars 2006 kl.01.22 (CEST)
replies: text: ::Den användaren tycks ha gjort lite märkliga ändringar i alla möjliga artiklar, så det kanske inte är själva ordet förortsbana som är felaktigt. Användaren i fråga verkar ha lite svårt att skilja fordonsbegrepp (spårvagn och tåg) från anläggningsbegrepp (spårväg och järnväg) så det verkar inte handla om några professionella kunskaper, möjligen missriktad entusiasm.--Fras-fras 28 mars 2006 kl.14.55 (CEST)
Nu har jag förmodligen spätt på denna eviga konflikt genom att i korthet lägga in den juridiska historien kring SSLidJ. Det är fel att påstå att HD bestämde att banan skulle vara järnväg på 1940-talet. HD hade att pröva vad Norra och södra banan var för slags spår till följd av två sammanstötningar med bilar. HD konstaterade efter rättsutredning att det var järnvägar. Detta var inte ett beslut om vilken status banan skulle ha framöver utan ett konstaterande om vad som varit fram till denna tidpunkt Per GH
thread_title: Helt ny text?

message: SL själva kallar Lidingöbanan för spårvagn. Litet citat ur SL:s artikel om Lidingöbanan (sidan går inte att länka till): När den gamla Lidingöbron stod färdig 1925 blev det möjligt att åka spårvagn utan omstigning ända till Humlegården. //Tåggas 28 mars 2006 kl.15.09 (CEST)
replies: text: Jo fordonen för persontrafik har alltid varit spårvagnar, eller sett ut som spårvagnar, särskilt när de gick in till Stockholm. Medan banan alltid räknats som järnväg, även om det gått spårvagnar och godståg på dem. Banan har aldrig haft gatutrafik inom Lidingö som spårvägar kan ha, och nu går de på järnväg hela vägen, och ingen gatutrafik (förutom vanliga järnvägsövergångar). Banan är själva spåren och ett spår är ingen spårvagn, en spårvagn är ett fordon. /BIL 28 mars 2006 kl.17.34 (CEST)
replies: text: :Så är det ju. I tillägg till detta vill jag upprepa att banan HADE koncession som spårväg från början. Men det ändrades senare. Att SL på ett ställe eller två kallar banan för spårväg gör den inte till det. Lustigt att det finns så många som är tvärsäkra på det här utan att inse hur komplicerad frågan egentligen är. Eller ja - egentligen är det inte så komplicerat men om man vill ha ETT begrepp så blir det det.--Fras-fras 29 mars 2006 kl.02.52 (CEST)
thread_title: SL

message: Jag vänder mig starkt mot den formulering som har införts i artikeln nu, där det påstås att en anledning till att spårförbindelsen i Värtan har brutits är att det inte går att köra godståg på bron. Enligt vad mitt minne säger, såsom f.d. tågförare på banan som utbildades till förare ungefär i samma veva som spårförbindelsen bröts, berodde detta helt och hållet på ett misstag som tydligen gjordes när parkeringen i Ropsten asfalterades -- man asfalterade över spåren och därmed var förbindelsen i praktiken bruten. Någon diskussion om att den skulle brytas, eller ha brutits, därför att bron omöjliggjorde godstrafik har jag aldrig hört talas om, och jag har ej heller sett något belägg för detta påstående vare sig här eller någon annanstans. Om inget kommer fram tar jag bort nämnda formulering. --Tkynerd 15 juni 2006 kl.16.26 (CEST)
replies: text: Bron har svårt att klara spårvagnar på några års sikt, den måste repareras. Länkar: , , . Ett spårvagnståg på två vagnar väger nog som två stadsbussar, runt 40 ton. En godsvagn med två axlar kan väga 45 ton (22,5*2) och med två boggier upp till 80 ton. Ska det vara meningsfullt att köra godståg måste man åtminstone ha några stycken plus ett lok. Ett vanligt diesellok för godståg är T44 som har en tjänstevikt på 76 ton. Det finns i och för sig mindre diesellok som man kan ha när man kör så korta tåg. Har man 5 vagnar och ett lok kan det bli typ exempelvis 400 ton på bron. Det blir tungt för den stackars bron. /BIL 15 juni 2006 kl.19.04 (CEST)
replies: text: :Visst, men detta har precis noll att göra med att spårförbindelsen bröts! Att bron inte skulle klara godstrafik är en sak och det kan man kanske resonera sig fram till, men att detta skulle ha varit en anledning till att man bröt spårförbindelsen är ett helt annat påstående och belägg krävs för detta. --Tkynerd 15 juni 2006 kl.20.00 (CEST)

text: :Din tredje länk förresten, den visar ju att saken förhåller sig precis tvärtemot vad du påstår, bron klarar faktiskt spårvägstrafik i många år framåt med endast normalt underhåll (vilket Lidingö stad visserligen har försummat rätt grovt ända sedan bron renoverades på 1980-talet). --Tkynerd 23 juni 2006 kl.20.36 (CEST)

text: :När bron byggdes om i mitten av åttiotalet, så byggdes den nog inte för att passa för godståg. Den trafiken ansågs helt enkelt "överspelad" vid det tillfället så det var inte intressant helt enklet för SL att lägga ner den extra kostad det skulle ha inneburit. --Andhanq 15 juni 2006 kl.20.45 (CEST)
replies: text: ::I princip hade man nog kunnat använda bron för godstrafik även efter renoveringen, tror jag, även om man då hade fått lite försiktigt passa in godstågen i persontrafiken p.g.a. enkelspåret på bron. Men trafiken var visst (och förblir) "överspelad" i och med att det saknas godskunder utmed banan. --Tkynerd 16 juni 2006 kl.01.18 (CEST)

text: ::Jag vet inte varför den bröts, idag och sedan ett antal år skulle det inte fungera i alla fall. Jag tycker det låter rimligt att den bröts för att bron inte bedömdes hålla på sikt. Att den bröts för att de asfalterade över låter konstigt. Det var väl bara att riva upp asfalten i själva spåren om det skedde av misstag. Jag ändrade lite så att det inte står att den bröts bara för bron utan det står bara att bron inte klarar godståg./BIL 15 juni 2006 kl.20.50 (CEST)
replies: text: :::Håller med om att det låter konstigt att man bara asfalterade över spåret men det är mitt minne av händelsen. T.o.m. dåvarande trafikchefen för banan var mycket förvånad när han av en anställd vid banan fick kännedom om saken. :-) Jag har i alla fall bara styckat av din text så att den inte verkar hänga ihop med godstrafikfrågan vilket den inte gör, har annars inte rört den. --Tkynerd 15 juni 2006 kl.22.26 (CEST)
replies: text: ::::Jag har inte lika mycket tålamod som ni; uppgiften att bron inte skulle tåla godstågens belastning är helt tagen ur luften och jag har därför tagit bort den. Däremot är banans last- och konstruktionsprofil över bron sedan 1986 ändrad till en smal profil (modifierad tunnelbaneprofil) vilket omöjliggör godstrafik av rent geometriska skäl. Att spårförbindelsen med Värtabangården bröts beror på att SL, på fråga från staden (som ägde spåret), inte ansåg sig behöva den. Se för övrigt Andhanq:s kommentar ovan. --Fras-fras 29 juli 2006 kl.21.03 (CEST)
thread_title:  Bruten spårförbindelse -- varför? 

message: Jag har återställt en ändring som tog bort de länkar som tidigare fanns till trafikplatser som saknade artiklar i Wikipedia. Som jag skrev i ändringsanmärkningen är ju tanken med röda länkar att någon ska ta på sig att skapa artiklar för dessa. Särskilt Skärsätra, som i form av gamla Parkvägen ursprungligen var banans ena ändstation, förtjänar en egen artikel tycker jag (dock hinner jag inte just nu sätta igång en sådan, tyvärr). --Tkynerd 4 oktober 2006 kl. 17.26 (CEST)
replies: text: Information om sådana hållplatser borde kunna bakas in i artiklar om respektive stadsdelar. De kan bli lite för mycket av det goda annars. Snart börjar någon skriva egna artiklar om vareviga busshålplats i landet. --Andhanq 4 oktober 2006 kl. 20.45 (CEST)
replies: text: :Jaa, den som tittar upptäcker faktiskt att de "blå" länkar som finns i listan går för det mesta just till stadsdelar och inte till artiklar om trafikplatserna. Därmed faller ditt argument ganska platt. Jag ska dock själv ta bort länkarna för Bodal och Talludden, eftersom Bodal gick till en förgreningssida, vidare till Bodal (Lidingö) -- som omdirigeras till just Lidingöbanan, och Talludden går till en artikel om den finska presidentens tjänstebostad -- fel! --Tkynerd 4 oktober 2006 kl. 20.58 (CEST)
replies: text: ::Inte vet jag vilket argument som "faller platt" för att länkar leder till stadsdelar. Snarare är det väl bra. Då kan man ju lägga in en rad i respektive artikel om att "sedan 19xx finns en hållplats på Lidingöbanan" eller så. Mer behöver väl inte stå. Man kan ju inte beskriva varje lyktstolpe eller tidtabellsanslag. Det där med Talludden var ju lite kul. Men sådant förekommer rätt ofta när det gäller företeelser med samma namn. --Andhanq 4 oktober 2006 kl. 23.01 (CEST)
replies: text: :::Det är såklart ditt argument om att man inte ska ha wikilänkar till alla trafikplatser ("Snart börjar någon skriva egna artiklar om vareviga busshålplats i landet") som faller platt. Det är alltså ingen anledning att inte ha wikilänkar till varje trafikplats här (utom när de blir löjliga, som Bodal och Talludden). --Tkynerd 5 oktober 2006 kl. 15.42 (CEST)
replies: text: ::::Nu har jag återställt länken till Bodal (Lidingö) och tagit bort omdirigeringen. Det tog fem sekunder och var mycket enkelt. Så nu är det fritt fram att skriva fakta om Bodal (Lidingö). Det är inte bara en hållplats utan ett bostadsområde, som det åtminstone borde finnas något att berätta om. Inget som jag kan, men det är ju inte skäl nog att ta bort länken!--Fras-fras 13 oktober 2006 kl. 12.46 (CEST)
replies: text: :::::Nu har jag skrivit lite i artikeln om Bodal (Lidingö), så diskussionen får anses vara avslutad. Jag känner inte till området men jag har tagit reda på lite. Om artikeln inte är bra, skriv det inte här utan på dess diskussionssida, eller förbättra själv. BIL 13 oktober 2006 kl. 16.39 (CEST)

text: :::::Mja. Varför jag tog bort länken har jag förklarat ovan. Jag anser inte att vare sig din lösning eller min var det enda rätta varför jag finner din underförstådda kritik obefogad och på gränsen till oförskämd. Se vidare WP:GT. --Tkynerd 16 oktober 2006 kl. 05.54 (CEST)
thread_title:  Länkar för banans trafikplatser 

message: Angående dagens ändring från BIL, var någonstans har man 12 tåg i timmen -- dvs. 6 tåg per timme och riktning -- på enkelspårssträcka i Stockholms pendeltågstrafik? Så vitt jag vet går tågen mindre ofta på de sträckor där pendeltågen går på enkelspår (Västerhaninge-Nynäshamn samt Södertälje-Gnesta) just därför att enkelspåret inte medger tätare trafik. --Tkynerd 14 augusti 2007 kl. 19.15 (CEST)
replies: text: Svaret är mellan Södertälje C och Södertälje hamn. -- BIL 15 augusti 2007 kl. 16.21 (CEST)
replies: text: :Det är enligt min uppfattning en alldeles för kort sträcka för att vara jämförbar med Lidingöbanan, och det handlar bara om en sträcka mellan två stationer dessutom (alltså utan mellanliggande stationer). Förutom det kan jag påpeka att det på Södertäljesträckan inte handlar om en jämn trafik, alltså ett tåg var tionde minut i varje riktning, utan att man har planerat tågen till och från Gnesta så att de går tillsammans (bara några minuter före eller efter) tågen till och från Märsta, så det är inte alls samma sak som på Lidingö. Men men. --Tkynerd 16 augusti 2007 kl. 04.00 (CEST)
replies: text: ::Vad jag inte skrivit är att på Angeredsbanan, Göteborg finns det 36 spårvagnståg i timmen på enkelspår, fast det är bara en bro på 50 m längd vid Gamlestadstorget. Fast det har inte så mycket med Lidingöbanan att göra. -- BIL 16 augusti 2007 kl. 08.18 (CEST)
replies: text: :::Och ej heller med Banverkets spåranläggningar, som är de som åsyftas i artikeln. :-) --Tkynerd 17 augusti 2007 kl. 02.35 (CEST)
thread_title:  Pendeltågen = Lidingöbanan på enkelspår? 

message: Plöstligt har Lidingöbanan förlängts med en massa stationer i Stockholm. Lidingöbanan är enbart spåret på Lidingö fram till Ropsten. Lidingo 27 oktober 2009 kl. 08.14 (CET)
replies: text: Håller med om att det ser konstigt ut. Även om spåret kopplas ihop med en nybyggd spårväg inne i stan så blir ju den nya delen knappast  "Ldingöbanan". --Andhanq 27 oktober 2009 kl. 09.07 (CET)
replies: text: :Det kommer aldrig bli en direktlinje Gåshaga-Stockholm C. Spårväg city ska ta upp boende i de nya områdena vid Frihamnen-Storängsbotten etc. Det blir en omstigningsstation vid Ropsten där Lidingöbanans resenärer kan byta antingen till Spårväg city eller till Tunnelbanan. Sen anser jag att man på en spårvägskarta över Lidingöbanan i en artikel på Wikipedia inte ska fantisera om framtiden utan visa aktuell situation. Det kommer dröja till minst 2014-15 innan Spårväg city till Ropsten kan var en realitet. Ingen vet, inte ens Paul Lindqvist. "Nya tåg ska finnas på plats under 2014. När en sammankoppling med Spårväg City kan bli klar vet vi inte." /sagt av kommunalrådet P. Lindqvist 21 okt. 2009. Framtida planer ska ligga under en egen rubrik som man lätt kan ta bort den dagen man vet bättre. Wiki är ett uppslagsverk om befintliga och tidigare förhållanden som är realiteter. Lidingo 27 oktober 2009 kl. 09.46 (CET)
replies: text: ::De måste väl ha börjat bygga för att vi ska ta med det i linjekartan. Så gjordes det för Tvärbanan. Nu har man väl inte en beslutat byga utan bara kommit till en politisk överenskommelse om att bygga. Att rita in spårvägar som dröjer 6 år är för tidigt. Sedan ska det väl vara en separat spårväg, inte Lidingöbanan? --BIL 27 oktober 2009 kl. 14.04 (CET)
replies: text: :::Det är som sagt ovan dels för tidigt att rita in förlängningar så långt i förväg. Dessutom är det ju inte egentligen en förlängning utan mer en sammankoppling av två olika banor. Även om en linje (mot förmodan) skulle gå hela vägen från Gåshaga till Hornsberg så är det inte samma bana. Man måste skilja på infrastruktur och trafikupplägg. --Andhanq 27 oktober 2009 kl. 20.17 (CET)
thread_title:  Lidingöbanans förlängning 

message: Det anges "gångavstånd" till båt/färga. Vad menas med detta? allt mellan 2 meter och 3 km är ju "gångavstånd" även om det inkluderar stigar i kuperad terräng för de som nu kan gå obehindrat, vilket knappast gäller alla som använder kollektiva färdmedel. Uppenbart att den som ligger bakom kartan kör med falsk marknadsföring av Lidingöbanan vilket "Lidingöbanans vänner", har hållt på med en massa år, de som aldrig åker med banan utan bara snackar och som tar bilen eller bussen till Ropsten. Om man nu ska ange något bör det vara angivet i meter på beredda gångvägar utan kraftiga backar. Avståndet från exempelvis AGA station till Larsbergs brygga är inte direkt kort och knappast något man kan ta med. Bäst vore att man helt slopade "gångavstånd" och bara anger båtsymbol där båtar ansluter direkt till stationen vilket enbart gäller Ropsten (där båtar enbart trafikerar Tranholmen och Storholmen med en synnerligen begränsad tidtabell och nästan knappt värt att ta med) och Gåshaga brygga som typ 5 personer har användning av. Den största delen skärgårdsbor använder Vaxholm som omstigningsstation. Vad ska man till Lidingö och göra om man ska in till Stockholm? enbart krångel. Lidingo 29 oktober 2009 kl. 20.01 (CET)
replies: text: Båtförbindelsen i Gåshaga har kanske begränsad nytta, men är i alla fall utsatt på oficiella kartor. Vilket de andra inte är. Jag plockar bort dessa, samt kommentaren om eventuell framtida anslutning enligt diskussionen ovan. --Kildor 29 oktober 2009 kl. 21.08 (CET)
replies: text: :Nu ser linjekartan OK ut. Bara linjekartdesigners nu kan låta bli att klottra på den tills en verklig förändring av banan kommer till stånd, som förmodligen kommer att dröja till minst 2014. Lidingo 29 oktober 2009 kl. 21.38 (CET)
Jag förlängde linjekartan men det var ett misstag. S123 30 oktober 2009 kl. 09.45 (CET)
thread_title: Linjekarta/färg symboler

message: Jag planerar att skapa en mer enhetlig disposition i artiklarna om Stockholms lokalbanor och spårvägar, alltså Saltsjöbanan, Tvärbanan, Nockebybanan, Roslagsbanan, Spårväg City och Lidingöbanan. Jag tänker att grundstrukturen ska vara samma, sedan får det självklart variera utifrån respektive banas speciella egenheter. Jag föreslår att varje artikel inleds med en sammanfattning, som det är redan nu, och därefter avsnitten:
* Historik
* Banan (som även kan beskriva sträckningen)
* Trafikering (där linjerna beskrivs)
* Fordon
* Pågående/planerad utbyggnad
* Framtid (beskrivning av ej beslutade utbyggnader och planer på längre sikt, här kan även skrotade planer som Danvikslösen beskrivas)
Mot slutet av artikeln kan det finnas bildgallerier, beskrivningar av konstnärlig utsmyckning och liknande.
Dispositionen kan variera mellan artiklarna. Till exempel, i Lidingöbanans artikel kommer utbyggnaden direkt efter historiken, eftersom den redan är pågående och relativt snart kommer att bli historia.
Jag kommer att börja omdisponera artiklarna utifrån detta, men är självklart öppen för synpunkter!
--Knubbe kub 22 februari 2014 kl. 10.24 (CET)
replies: text: Det verkar vettigt att få en mer enhetlig disposition. Artiklarna har ju skrivits under lång tid av olika personer med olika fokus. --Andhanq (disk) 22 februari 2014 kl. 13.01 (CET)
replies: text: :Just denna artikel följer nog denna disposition redan. Jag kommer att ändra de andra successivt. --Knubbe kub 22 februari 2014 kl. 13.21 (CET)
replies: text: ::Ett bra initiativ, men varför inte ta med Stockholms pendeltåg också? /ℇsquilo 22 februari 2014 kl. 16.47 (CET)
thread_title: Disposition

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 6 externa länkar på Lidingöbanan. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade  till http://192.71.85.146:8080/diabas/famdok.asp?DSN=0&P=7133
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20151021024143/http://sl.se/sv/info/resa/forandringar/lidingobanan/ till http://sl.se/sv/info/resa/forandringar/lidingobanan/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20121027110944/http://sl.se/Om-SL/SL-planerar-och-bygger/Lidingobanan/Samrad-jarnvagsplan-Lidingoplanen/Utstallningsmaterial/ till http://sl.se/Om-SL/SL-planerar-och-bygger/Lidingobanan/Samrad-jarnvagsplan-Lidingoplanen/Utstallningsmaterial/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20150128113014/https://www.sll.se/verksamhet/kollektivtrafik/aktuella-projekt/sparvag-city/pagaende-arbeten/Nu-justeras-sparen-pa-Lidingobanan/ till https://www.sll.se/verksamhet/kollektivtrafik/aktuella-projekt/sparvag-city/pagaende-arbeten/Nu-justeras-sparen-pa-Lidingobanan/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20141127033120/http://www.lidingo.se/download/18.f1ce160128cd9a7d838000153/MSN_2009_62%20-%20Inriktningsbeslut%20%C3%B6versiktsplan%202011%2C%20Liding%C3%B6%202030.%20_ver%201_%20_1_.pdf till http://www.lidingo.se/download/18.f1ce160128cd9a7d838000153/MSN_2009_62%2B-%2BInriktningsbeslut%2B%C3%B6versiktsplan%2B2011%2C%2BLiding%C3%B6%2B2030.%2B_ver%2B1_%2B_1_.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20141127033231/http://www.lidingo.se/download/18.6dd3b36c12bac3105b380002111/Protokoll%20Inriktningsbeslut%20%C3%96versiktsplan%202011.pdf till http://www.lidingo.se/download/18.6dd3b36c12bac3105b380002111/Protokoll%2BInriktningsbeslut%2B%C3%96versiktsplan%2B2011.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20160130191354/http://lidingo.se/lillalidingobron/lillalidingobron2020.4.2f111fb614cc4016c118f2f.html till http://www.lidingo.se/lillalidingobron/lillalidingobron2020.4.2f111fb614cc4016c118f2f.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 27 juni 2017 kl. 07.43 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Enligt detta dokument är Lidingöbanan fortfarande ett fristående järnvägsnät. 
http://www.riksdagen.se/sv/dokument-lagar/dokument/proposition/ett-gemensamt-europeiskt-jarnvagsomrade_H203120
"Ett fristående järnvägsnät är ett nät som inte
hänger ihop med det övriga järnvägsnätet. I Sverige är det för närvarande
endast tre nät för kollektivtrafik som faller in under beskrivningen:
Roslagsbanan, Saltsjöbanan och Lidingöbanan.
--Gurra.79 (diskussion) 30 september 2017 kl. 00.36 (CEST)
thread_title:  Lidingöbanan är ett fristående järnvägsnät  

message: Hej. Ursprungsnamnet på en specifik bandel i Sverige brukar i regel stå med i artikelns inledningen här på Wikipedia inom parentes.
https://sv.wikipedia.org/wiki/J%C3%A4rnv%C3%A4g_i_Sverige
 --85.230.78.39 19 januari 2018 kl. 15.14 (CET)
thread_title:  Behåll bandelens ursprungsnamn i inledning 

message: Någon försöker hävda att SJ körde ånglok i "egen regi". Belägg för detta saknas. Det har diskuterats förut, till exempel här: http://www.tydal.nu/postvagnen/813805.htm Detta är inte platsen för att föra fram märkliga teorier. Innan det egna elloket levererades drogs godsvagnar ut med en spårvagn som dragkraft och en speciell mellanvagn med trumpetkoppel i ena änden och "SJ-koppel" i den andra. Ånglok kan ha figurerat i samband med belastningsprov på bron aller så. I vilket fall är det en så marginell och osäker företeelse att det inte behöver tas upp här. --Andhanq (diskussion) 7 februari 2018 kl. 17.06 (CET)
thread_title:  SJ och ånglok 

message: Lidingöbanan är light rail, vilket står skyltat på stationerna  --2.67.75.55 23 september 2018 kl. 15.21 (CEST)
replies: text: Begreppet är inte väletablerat i Sverige, se Light rail. De två källor som uppges styrka påståendet är dock inte solklara, jarnvag.net är en privat webbplats (om än kompetent gjord), det andra SL:s egen webbplats som inte definierar vad Lidingöbanan är. Fotografier på skyltar är ingen vidare källa, eftersom det i det fallet bara handlar om en benämning man valt för skyltsystemet. Jag har strykt SL-länken eftersom den inte styrker påståendet. Riggwelter (diskussion) 23 september 2018 kl. 15.27 (CEST)

text: Pingar  som kunnig inom området. Riggwelter (diskussion) 23 september 2018 kl. 15.28 (CEST)
replies: text: :I en engelskspråkig artikel skulle jag kalla Lidingöbanan Light Rail eftersom det är en spårväg med "exclusive right-of-way". Men det finns ingen anledning att använda termen i en svenskspråkig artikel. SL använder det inte på svenska, bara på engelska. Så länge ingen källa kallar Lidingöbanan för Light Rail på svenska så bör den förbli en spårväg i Wikipedia. Kitayama (diskussion) 23 september 2018 kl. 16.14 (CEST)
replies: text: ::(efter redigeringskonflikt, instämmer) Skylten faller på att det är engelska och vi skriver på svenska. På skylten är det svenska namnet Lidingöbanan som enligt tillstånden (bestämmelser i transportstyrelsen) var en järnväg men ändrades till spårväg. Det finns bestämmelser i flera länder som skiljer på järnvägsfordon och lättare fordon (spårvagn). I USA måste de lättare fordonen (light rail) vara fysikt separerade från normala järnvägsfordon genom olika spår eller samma spår men olika tider. Hur vi översätter olika termer och hur de kommer in som låneord är en annan sak. Järnvägsfordon och (spårburna) icke järnvägsfordon (spårvagn) som är lättare klara inte att krocka med varandra och får inte dela spår. Den ursprungliga spårvägen har snabbats upp och använder spår separerade från annan vägtrafik (delar av Tvärbanan och hela(?) Lidingöbanan) men fordonen är fortfarande mindre krocktåliga. Så i artiklen [[Light Rail}} står det att den är en spårväg och i Sverige finns endast spårväg tills Transportstyrelsen kommer med ytterligare någon definition. Maundwiki (diskussion) 23 september 2018 kl. 17.22 (CEST)
thread_title:  Light Rail 

message: Jag ser att vissa förespråkar att linjenummret är 21? Men om man åker Lidingötåget är linjekartan i tågen skyltade L21, vilket även Linjekartan över Lidingö från december 2018 visar på 
https://sl.se/ficktid/karta/vinter/Lidingo.pdf --Gurra.79 (diskussion) 26 december 2018 kl. 13.26 (CET)
replies: text: Inga linjenummer ska ha några bokstäver. Detta är en kvarleva från något äldre designprogram. --Andhanq (diskussion) 26 december 2018 kl. 19.03 (CET)
Okej, då borde nog också entrapenören Stockholm Spårvägar uppdatera sina linjekartor i A36 vagnarna --Gurra.79 (diskussion) 28 december 2018 kl. 11.48 (CET)
thread_title:  L21 eller 21? 

message: Läste igenom TRI Spårväg (http://rtcon.se/downloads/tri/TriSpvAtr3inklSLM1-10.pdf) från 2009 som gäller fortfarande och där står det följande på sida 5: 
När bestämmelserna i tri anger avses på Lidingöbanan:
spårvägen = järnvägssystemet.
spårinnehavaren = infrastrukturförvaltaren.
trafikutövaren = järnvägsföretaget.
Vid Lidingöbanans omklassficering 2009 till Spårväg verkade det som att Järnvägstyrelsen (Transportstyrelsen) gjorde flera stora undantag, där man behöll flera järnvägsmässiga juridiska regler och begrepp. 
Till skillnad från övriga spårvägar i Sverige tillämpas inte §§9-12, 14 i Förordningen om säkerhet vid tunnelbana och spårväg på Lidingöbanan. Det innebär att de spårvägsmässiga trafikreglerna inte gäller på Lidingöbanan! 
Som jag uppfattat det så kör man Spårvagnar på en Järnväg, dvs att det är hybrid?
--Gurra.79 (diskussion) 17 maj 2021 kl. 15.23 (CEST)
replies: text: ::Hittat den senaste banboken för Lidingöbanan (från 2018) http://rtcon.se/downloads/ban/Banbok%20f%C3%B6r%20Liding%C3%B6banan%20(LB)%20v4.pdf
replies: text: ::Där finns flera begrepp som Tåg, Station, Stationsgräns kvar m.m . Ska kontakta SL/Trafikförvaltningen för att få svar på hur själva banan (anläggningen) står juridiskt --Gurra.79 (diskussion) 17 maj 2021 kl. 15.34 (CEST)
thread_title:  SL Tri Spårväg säger att Lidingöbanan är ett Järnvägsystem