Diskussion:Eva Lundgren/Arkiv 2011

message: Jag formulerade om kommentaren om "fusk". Eva Lundgren granskades aldrig om "fusk", granskningen skulle gälla "vetenskaplig ohederlighet". Hon friades från detta, inte pga bristande bevis, utan helt. Däremot hade granskarna själva valt att också granska vad de kallade "hennes trovärdighet", där de lade fram kritik. Samtidigt menade den ena granskaren, liksom exempelvis DN:s ledarsida, att det var helt fel att utföra en sådan granskning av trovärdighet, eftersom diskussioner mellan forskare inom ett ämne i sig är ett granskande och ifrågasättande av forskare, deras trovärdighet och deras resultat.
http://www.dn.se/ledare/signerat/sokes-rektor-med-ryggrad
Men texten på Wikipedia borde ändras betydligt mer än det lilla jag nu gjort. En stor del av forskningssverige gick emot granskningen av Eva Lundgren, inte för att de höll med henne i sak, utan för att granskningsbeslutet togs utan att någon anmälan om ohederlighet skett, allt växte fram endast ur ett mediedrev. Dessa forskare skrev debattartiklar om felet med granskningen, men inget av detta finns med i texten, som har en stark slagsida åt att anklaga Eva Lundgren, till och med mer än hennes kritiker bland forskare gjorde. Det gjordes också tv-program i kritik mot hur dokumentären "Könskriget" vinklat skildringen av Eva Lundgren, men inte heller detta citeras i texten.
När det gäller begrepp som "normaliseringsprocess" och "våldets kontinuum" är detta begrepp som används av en mängd forskare både i Sverige och internationellt och inte något som begränsar sig till Eva Lundgren, vilket inte heller framkommer i texten, där Eva Lundgren huvudsakligen framställs som annorlunda, ensam och extrem.
Rejält subjektiv Wikipediatext med andra ord. 
replies: text: Helt riktigt påpekande. Det har funnits en tendens till subjektiv återgivning bland i synnerhet IP-redigerare (men även registrerade) rörande just feminism och genus. Tack för att du rättade till detta! Ibland syns inte skogen för alla träd, och då är nya ögon väldigt bra. Rörande det du nu tar upp är kanske något du skulle vilja hjälpa till att åtgärda i artikeln? Vänligen, dnm (d | b) 14 april 2011 kl. 15.08 (CEST)
thread_title:  Ändring av formulering om "fusk" 

message: :Hitflyttat från användardiskussion:Yger
Hej! Jag undrar om du skulle vilja ta en titt på artikeln om Eva Lundgren? Avsnittet som behandlar kritik mot henne tar upp i princip halva artikeln. Hon har friats från misstanke om ohederlighet, eller något sådant (minns inte exakt), men artikeln har haft en slagsida åt att misskreditera henne som forskare trots att något fusk aldrig förekommit, utan varit en tes driven av i synnerhet antifeminister. Nu har några sådana inslag i artikeln åtgärdats genom att ett IP uppmärksammat problematiska formuleringar. dnm (d | b) 14 april 2011 kl. 19.00 (CEST)
replies: text: Men den konkreta kritik som hon har fått bör framgå. Då tänker jag på den hon ändå fick av Margareta Hallberg och Stig Strömholm, även om universitet senare ändå "friade henne". Däremot bör avsnittet kraftigt bantas ner, men det är fel att säga att det bara är en tes som drivs an antifeminister. Eva Lundgren och hennes resultat är väldigt kontroversiell/a.Obelix 14 april 2011 kl. 21.58 (CEST)social
replies: text: :Medhåll. 178.30.100.201 14 april 2011 kl. 22.17 (CEST)

text: Jag har börjat med att se över och justera inledning och biografi utifrån det data som redan fanns i artikeln. Jag tänker nöja mig så några dagar för att följa eventuella reaktioner på dessa ändingar, för att därefter förstärka denna del med mer data och källor, innan jag ger mig på det större och svårare avsnittet.Yger 15 april 2011 kl. 08.02 (CEST)
replies: text: ::Jag har fortsatt med utvidgning av biografiavsnittet med material från no:wp och en:wp. Tyvärr saknas källor och nu är ju t.o.m. Uppsala universitets sida om EL nerstängd.Yger 16 april 2011 kl. 08.51 (CEST)

text: :Inga procentsiffror nämns i artikeln. Handlade inte kritiken från Bo Rothstein om att hon hävdade anmärkningsvärt hög frekvens av kvinnomisshandel? Se t.ex. http://www.dn.se/debatt/rothsteins-smutskastning-hot-mot-forskningsfriheten . Mange01 15 april 2011 kl. 09.55 (CEST)
replies: text: ::Som du ser i artikeln du länkar till så verkar Rothstein ha problem med just procenten. Han hänvisar till forskningsrapport, Slagen dam, och tolkar data som inte finns i denna rapport. Läs- och skrivfel brukar man lätt kunna rätta. Som t.ex. att han skriver 47% istället för 46%. Däremot blir det akademiskt problematiskt när han blandar äpplen och päron med sten och grus och kommer fram till något helt annat än författarnas slutsatser i Slagen dam och i nästa andetag hävdar att slutsatserna är fel utan att tala om att det är hans slutsatser som är fel = osanna och ohederliga. Eller för att vara nästan övertydlig: Rothsteins slutsatser är oakademiska, ovetenskapliga och oacceptabla. Sen må han publicera dem i % eller kg eller antal. Hans sätt att läsa och beskriva kan inte vara accepterat ens inom hans eget ämnesområde (Statsvetenskap). --IP7869 15 april 2011 kl. 14.06 (CEST)
replies: text: :::Var det inte fler som ifrågasatte dessa siffror? Trodde det var en viktig del av kritiken mot Lundgren. Siffrorna är ju höga även om man inte rör ihop det som Lundgren hävdar att Rothsteins gjort. Jag tycker siffrorna bör omnämnas i artikeln oavsett om man kommer in på ifrågasättande av dem eller ej.

text: :::I mitten av 90-talet visades ett TV-reportage som hävdade att kvinnomisshandel skulle vara vanligare i religiösa/frikyrkliga sammanhang än annars. Jag såg det inte själv men har fått det refererat för mig. Var inte Eva Lundgren inblandad i den diskussionen också? Eller har jag alldeles rört ihop det? Även det var ju ett anmärkningsvärt påstående (om jag har uppfattat det korrekt) eftersom kvinnomisshandel är korrelerad med missbruk och socialgruppstillhörighet, och frikyrkligheten är en medelklassrörelse med relativt låg alkoholkonsumtion.Mange01 15 april 2011 kl. 16.15 (CEST)
replies: text: :::: På vilken grund skulle "medelklassen" ha en lägre grad av kvinnomisshandel än, ja, vilken annan är det du avser? Underklassen? Överklassen? Kvinnomisshandel kan ta sig många olika uttryck. Den kan vara fysisk, i form av misshandel. Den kan vara sexualiserad i form av våldtäkter eller trakasserier. Den kan vara psykisk i frågan om kontroll och nedbrytning. Det viktiga i sammanhanget är hur som helst att den efterkontroll som gjorts har visat att hon inte agerat ohederligt och därför är det orimligt att förstora upp detta än mer än det redan är. Wikipedia är ingen domstol. dnm (d | b) 15 april 2011 kl. 17.14 (CEST)
replies: text: :::::: Korrelation mellan socioekonomisk situation och våldsbenägenhet är väldokumenterad, men åter till mina frågor: Handlade inte kritiken mot Lundgren till stor del om ifrågasättande av hennes statistik? Någon som känner igen att Eva Lundgren har hävdat att kvinnovåld skulle vara vanligare i religiösa sammanhang än andra? Jag hittar inte källa just nu. Mange01 15 april 2011 kl. 20.46 (CEST)
replies: text: ::::::: Så du kan med säkerhet säga att våld i nära relationer eller könsrelaterat våld (dvs. inte generellt våld som du hänvisar till genom "våldsbenägenhet" som allmän tes) är mer utbredd i Under- och överklassen än i medelklassen? dnm (d | b) 15 april 2011 kl. 21.04 (CEST)
replies: text: :::::::: I socialgrupp III ja, i socialgrupp I nej. Socialgrupp I är så liten så den har knappt någon betydelse för riksgenomsnittet. Mange01 16 april 2011 kl. 00.14 (CEST)
replies: text: ::::::::: Dessa är de uppmätta data som finns från anmälningsstatistiken, och avser det generella våldet och inte specifikt våld i nära relationer eller "könsrelaterat" våld? dnm (d | b) 16 april 2011 kl. 02.01 (CEST)
replies: text: :::::::::: Sambandet finns även för våld i nära relationer.Mange01 16 april 2011 kl. 12.01 (CEST)
replies: text: ::::::::::: Känns som ett lätt påstående. Kan du ge en några källor? Vad baserar sig siffrorna på? Vilka antaganden bygger slutsatserna på? dnm (d | b) 16 april 2011 kl. 12.37 (CEST)

text: :::::Men Obelix har fortfarande en poäng i sitt inlägg i början av diskussionen.  Det var sannerligen inte så att hon kom igenom granskningen med flaggan i topp.  Ohederlighet kunde inte beläggas, men hennes forskning fick mycket hård kritik på andra grunder.  Denna kritik bör inte förtigas i artikeln. Lsj 15 april 2011 kl. 17.22 (CEST)
replies: text: :::::: Obelix missförstod mitt första inlägg till Yger. Ingen har sagt något om att det skall förtigas. Däremot bör man vara aktsam med hur man redogör för dessa saker. Det finns starka intressen inblandade, och det på ett mycket sorgligt sätt. Tyvärr har det visat sig att även de intresserna finns på Wikipedia, och därför är det viktigt att vi redogör för detta så neutralt som möjligt. Hon frikändes från angklagelserna och därför finns heller ingen skuld. Detta skall framgå mycket mycket, tydligt. Den övriga kritik jag sett (vilket inte är jättemycket, måste jag erkänna) har varit rätt märklig och knappast vetenskaplig. Ledande statsvetare har resonerat oerhört märkligt, bland annat. dnm (d | b) 15 april 2011 kl. 18.01 (CEST)
replies: text: :::::::: Vad vi tycker om kritiken är ointressant. Jag tycker ditt inlägg ovan var olycklig; ovetenskaplig eller märklig? Enligt vem då? Den finns och kommer från högt uppsatta personer, däribland de som valdes för att granska henne. Kritiken fick hon, även om universitetsledningen inte ansåg att det räckte för att "fälla henne". Bara för att det uttrycks ovan av dig att kritiken är märklig, ovetenskaplig, kommer den från så pass etablerat håll att den bör redogöras här. Det är måhända väldigt politiskt inkorrekt och vi ska inte ta ställning till vilken falang som har rätt, men kritiken bör framgå tydligt och att Lundgren och hennes forskningsresultat är djupt kontroversiella.Obelix 15 april 2011 kl. 18.18 (CEST)
replies: text: ::::::::: Jag tycker din invändning här är mycket märklig och jag har svårt att ta den seriöst, Obelix. Det tydligaste exemplet är: När det handlade om Sverigedemokraterna fick forskarvärlden stå tillbaka för att du ansåg att framställningen skulle varit subjektiv och anti SD (att forskarvärlden kollektivt har en bias mot SD och inte kan hålla sig sakliga), men här anser du det vara fritt fram med anti-Lundgren hos enskilda forskare som dessutom blivit kritiserade för att deras kritik skulle varit oriktig. Lite konsekvens tycker jag du borde ha... Och som tidigare: Jag inte sagt att kritiken inte skall framgå, men hon friades från misstanke och är således inte dömd för något och det skall också framgå i artikeln ännu tydligare. dnm (d | b) 15 april 2011 kl. 19.55 (CEST)
replies: text: ::::::::::Att jag tycker vi ska ta hänsyn till partiprogrammen när vi skriver om partiernas politik här är inte samma sak som att vi inte tydligt ska skriva om kritiken mot en professor, som annars med sin titel inger förtroende. Vi verkar dock överens, och tycker du universitetsledningens slutsatser inte framgår riktigt tydligt (någon domstol har inte tagit ställning...varav ord som "friad" eller "dömd" känns märkliga) så sure - förtydliga, men deras utvalda granskare hade framfört kritik. I största allmänhet bör inte en forskare och dess forskning framstå som självklara och okontroversiella - om det är raka motsatsen och det är vad jag vill få fram. Obelix 16 april 2011 kl. 14.41 (CEST)
replies: text: ::::::::::: Jag upplever trots din motivering här att logiken haltar kraftigt och att konsekvens är att föredra. Denna konsekvensdiskripans jag upplever att du företräder har även gått igen i andra sammanhang, vilket är mycket olyckligt enligt min mening. Att forskarvärlden nästan slentrianmässigt avfärdas kollektivt för att du anser det råder en bias mot SD, men samtidigt här tycker att någon enskild forskares kritik är riktig att lyfta fram, känns oerhört märkligt. Men låt gå för det. Denna strid kommer tas upp igen när arbetet med partiartiklarna fortsätter (har planer på att helt omstrukturera dem, men lyfter det längre fram).
replies: text: ::::::::::: Misstänkte att vi var överens i huvudsak. Var väl bara formuleringsskillnader. :) Du har rätt att det inte är en domstol, men man kan bli friad eller fälld ändå inom den högre utbildningen efter granskning. Hon blev inte "fälld", utan "friad" - någon ohederlighet gick inte att styrka. dnm (d | b) 16 april 2011 kl. 14.51 (CEST)
<<<---
Utredarna och universitetsledningen i Uppsala upplevde sig nog extremt hårt pressade mellan att utåt mot media framstå som seriösa och hårt arbetande forskare, utan att för den skull bli ovän med någon. Granskarna kunde inte påvisa något av det Rothstein hävdade fanns i fråga om ohederlighet och frisering av statistiken i Lundgrens forskning. Och det mycket pinsamma tillståndet uppstod att granskarna offentligt inte ville chikanera Professor Rothstein (som uppenbarligen läst men inte förstått) och samtidigt måste anpassa sig efter mediala krav på "här ska inga kärringar komma och påstå att alla män är ena elaka djävlar som slår sina fruar". Det var inte små lammungar som pep utan Stora Elefanter, som man möter och äter middag ihop med och behöver för sin egen forskningsfinansiering. Aj, sicken en klämma. Kritiken mot Lundgren från UU kan i princip utläsas: Skriv  i fortsättningen med stora bokstäver och uppmana läsarna att läsa långsamt! Är man van vid positivistiska "enkla" matematiska regler för statistiska samband i sin forskning, så är man ofta ovan vid samhällsbaserade studier som baseras på kvalitativa variabler, som kräver helt andra analysverktyg. Det är liksom ointressant hur många slag en misshandlare statistiskt sett utdelar innan offret dör eftersom en del offer dör redan efter ett slag och andra efter fem och ingen dör mer än en gång. Eller hur? Många naturvetare inom vården är medvetna om behovet av bägge arbetsmetoderna för forskning. Det är ju inte bara näsbrott, käkfrakturer, utslagna tänder etc som ska räknas hem utan som Eva Lundgren visar, måste vi förstå varför en del män bryter av fruns näsa, slår av käken, slår ut tänder. Alla de män som inte slår, medlemmar i kyrkor eller ej, bör inse det. Även om Professor Rothstein inte vill det.--IP7869 15 april 2011 kl. 18.56 (CEST)

text: Den sortens konspirationsteorier som IP7869 kommer dragande med kan vi klara oss utan.  Det som främst pressade UU i sammanhanget torde varit omsorg om universitetets eget rykte.  Därmed låg det snarast i UU:s intresse att inte fälla sin egen professor EL.  Att granskarna trots det kommer med hård kritik, och hårfint undviker att anklaga henne för fusk, är anmärkningsvärt.  De kommer fram till att hon låtit sig styras mer av sin vilja att få vissa slutsatser än av vad hennes empiri faktiskt visar, men kan inte belägga att hon haft uppsåt att vilseleda. T.ex. sid 17: "De syftar till att påvisa att den ibland motsträviga empirin kan tolkas i linje med bokens tes. Däremot letar man förgäves efter resonemang där den egna tesen ifrågasätts." IP7869:s resonemang om "positivister" är även det helt grundlöst vad gäller dessa granskare, om man kastar ett snabbt öga på deras egen forskning: . Lsj 15 april 2011 kl. 21.26 (CEST)
replies: text: : Utan att ta ställning här så kan det vara värt att påpeka att positivister och de som pysslar med mer kvalitativ forskning, i synnerhet dem som använder sig av diskursanalys, talar ofta helt olika språk och menar att den enes forskning inte säger något respektive är subjektiv. Detta är väsentligt att faktiskt ha i åtanke. Feministisk forskning/genusforskning är i regel kvalitativ med ofta med tunga inslag av diskursanalys (graden kan variera då det finns olika djup och inriktningar även där). När jag skrev en uppsats för länge sedan lämnade min handledare över den till en annan lärare då han inte förstod sig på diskursanalys (han är positivist). Han menade att det var svårt för honom att bedöma ifall jag hade fog för mina analyser och slutsatser eftersom han använder helt andra metoder. Den nya handledaren, han bedömde arbetets ansatser som väldigt bra och genomtänkt. Jag har bevittnat i flera fall där det uppstått "tvister" som varit oerhört tråkiga mellan olika metodinriktningar. Om det är fallet här kan jag däremot inte med säkerhet uttala mig, men att feminister ofta kritiseras av positivister är ett tecken på att det finns just en metod-dimension i det hela. dnm (d | b) 15 april 2011 kl. 21.35 (CEST)
replies: text: ::Förvisso är det problem som du Dnm tar upp en realitet, särskilt i vissa ämnen där metodskolningen är för snäv (jag jobbar tätt ihop med pedagoger, så jag har sett min andel av sådana dumheter). Men min poäng var att EL:s granskare inte är några inbitna positivister utan tvärtom har forskning av olika sorter i sin egen meritlista.  Inte heller Bo Rothstein är väl någon positivist vad jag vet.  Kritiken mot EL kan därför inte bortförklaras med att hon skulle vara missförstådd av "positivister".  Att handledaren lämnade över till en lärare som bättre begriper sig på ämnet hände för övrigt även mig när jag skrev C-uppsats för längesedan :) Lsj 15 april 2011 kl. 21.47 (CEST)

text: :Det är intressant att läsa Lsj:s Den sortens konspirationsteorier som IP7869 kommer dragande med kan vi klara oss utan.  Det som främst pressade UU i sammanhanget torde varit omsorg om universitetets eget rykte.  Därmed låg det snarast i UU:s intresse att inte fälla sin egen professor EL., som ju är en alternativ "konspirationsteori". Vi kanske kan klara oss utan den också?

text: :Ett stort problem för svWP och den artikel det gäller är att det gäller att få till en artikel om en levande person. Jag har följt denna artikel av och till och upplever att de som anser sig vara "objektivt" kritiska mot EL är enbart negativt kritiska och lyfter denna negativa kritik till närmast oanade höjder (eller djup) av personliga angrepp, förringande och nästan smutskastning. Med hänvisning till något de anser vara verifierbart i ett samhälleligt kontext de inte på några villkor vill redovisa. Som om de själva är ett slags termometrar för rätt och fel och så därmed basta.

text: :En intressant händelse i vår samtid är förtalsåtalet mot ett svenskt våldtäktsoffer i Grekland. Våldtäkter är en form av sexualiserat våld, vanligen riktat mot kvinnor. I Grekland hanteras dessa brott annorlunda än i Sverige och flera andra EU-länder. Mycket beroende på en annan "syn på saken". Statistiken är annorlunda i Grekland än Sverige och data är inte jämförbara. En del av det kan förstås utifrån t.ex. denna artikel . Om problemen skulle vara avhjälpta helt eller delvis, med t.ex. diskursiv analys så hoppas jag att Lsj inte anser att det är värt ett försök på vetenskaplig nivå? Det hindrar ju inte att man även ur andra perspektiv försöker bidra till problemens lösning. Fast det är klart att man på något vis måste vara eniga om att problemet alls existerar. Och så att man är eniga om att inte smutskasta varandra förstås. EL-artikeln har antagit proportioner där sedvanlig akademisk konstruktiv kritik antagit smutskastningens och förtalets nivå.--IP7869 16 april 2011 kl. 07.38 (CEST)
replies: text: ::Ja, vi kan klara oss utan alla konspirationsteorier -- jag gav bara ett exempel på en alternativ teori som skulle dra åt motsatt håll mot IP7869:s teori. Vi kan även klara oss utan den generella smutskastning av alla EL:s kritiker som IP7869 ägnar sig åt.  Och att dra in grekiska våldtäkter i det hela höjer inte debattnivån här.  Lsj 16 april 2011 kl. 09.41 (CEST)
replies: text: :::Saken är väl den att artikeln inte ska handla om EL:s alla kritiker. Och eftersom de är ett väldigt aktuellt och allmänt känt exempel på sexualiserat våld, så tog jag upp det. En diplomat har blivit av med sin diplomatstatus, sen han uttryckt sig nedsättande om alla svenska kvinnor. I Grekland har man startat en utredning om de statistiska mörkertalen där, jämfört med övriga EU och Sverige, för detta våld. Alltså precis de problem, som EL ägnat så stor del av sin forskning åt! (Utom möjligen då att EL i begynnelsen avgränsade sina studier till sexualiserat våld i Norge och där våldsutövarna hänvisade till Gud när de klippte till.) 
Jag hoppas verkligen artikeln landar väl nu.--IP7869 18 april 2011 kl. 14.58 (CEST)
===Förslag till omstrukturering av forskningsavsnittet===
I den omstrukturering jag påbörjat så funderar jag på att dela i forskningsavsnittet i tre delar (rubriknamn etc kan ändras)
*Själva forskningen ungefär det som står där nu men citatet borttaget och sedan ett tillägg om Knutbyforskningen
*Ett avsnitt om "Kontroversen 2005" (Bättre namn önskas) där det som hör ihop med det ("kritik och försvar", "upprättelse") läggs in för att sedan kortas ner
*Ett avsnitt om debatten och effekterna om hennes forskning inklusive hennes avgång (dagens rubriker "Deltagande.." och "inflytande.."). Här ser jag ett större behov av omskrivning och också ta in mer från en och no:wp
Om inga protester mot detta förslag till omstrukturering så gör jag det i morgon sö men utan att redigera om texten, mer än i första avsnittet. För att då i nästa steg under veckan börja med omredigering av texten i respektive underavsnitt för att senare också jobba igenom referenser och fotnoter.Yger 16 april 2011 kl. 14.59 (CEST)

text: Inga protester från min sida. dnm (d | b) 16 april 2011 kl. 15.02 (CEST)
replies: text: :Låter vettigt. Lsj 16 april 2011 kl. 15.04 (CEST)
replies: text: ::Bra! Mange01 16 april 2011 kl. 17.49 (CEST)

text: :Citatet sammanfattar väl Lundgrens forskningn och hennes svar på kritiken. Det bör finnsas kvar, men kan kanske flyttas.Hur omfattande blir artikelns beskrivning av forskningen kontra attackerna på Lundgren? För saken är väl att artikeln ska handla om henne och hennes arbete snarare än om vad andra tycker. --95.209.70.203 17 april 2011 kl. 07.27 (CEST)
replies: text: ::Utöka gärna avsnittet om hennes forskning (med källor). Däremot ser jag inte det vara av värde ta med citat ur hennes böcker.Yger 17 april 2011 kl. 08.00 (CEST)
replies: text: ::: Helt utan värde behöver det inte vara, men det måste i så fall hållas mycket kort. Generellt är vi restriktiva på den punkten. Fernbom2 17 april 2011 kl. 08.05 (CEST)
replies: text: ::::Instämmer fullt ut. Och jag skrev slarvigt borde skrivit "...i detta fall...".Yger 17 april 2011 kl. 10.44 (CEST)
Jag har nu gjort enligt ovan, och tänkte som nästa steg ta itu med (och korta) delen  om granskningen 2005 och också där föra in lite vad som nämns ovan här. Sista delen är nu erbarmligt dålig men får ligga kvar ett tag till.Yger 17 april 2011 kl. 07.53 (CEST)

text: Verkligen ett beundransvärt storverk! Fernbom2 17 april 2011 kl. 08.05 (CEST)
replies: text: :Det börjar likna något av encyklopedisk karaktär. Dock 3 stycken om hennes forskning, som väl artikeln primärt bör handla om. Och 12 stycken (inkl. citat) av kritikerna. Utan att dessa (levande) personers utgångspunkter redovisas. --79.138.202.35 17 april 2011 kl. 19.26 (CEST)
replies: text: ::Tack för återkopplingen. Jag känner det som ett stöd att nu i morgon gå vidare och börja redigera om och korta avsnittet "Uppsala univerisitets granskning 2005".Yger 17 april 2011 kl. 19.38 (CEST)
===Uppsala universitets granskning 2005===
Jag har nu redigerat detta avsnitt och också kortat det. Jag har tv behållit två citat, men känner jag vill ta bort även dessa. Citaten finns i källan och att utveckla så i detalj, det som sammanfattas i meningen innan, tycker jag inte är motiverat. (sista avsnittet återstår att se över/Skriva om samt att få till källor och noter).Yger 18 april 2011 kl. 07.17 (CEST)

text: Jag tycker det är rimligare med omvända ordningen, alltså något ciatat från den artikeln handlar om, och så som du föreslår hänvisning till hennes kritiker och kommentatorers egna källor. (All kritik mot EL är ju inte negativ). Utifrån det du gjort hittils tycker jag det är en god och bra riktning på utvecklingen av artikeln.--IP7869 18 april 2011 kl. 14.50 (CEST)
replies: text: :Tack. Jag tycker också du har rätt i dina synpunkter, för balansen bör inte bara "anklagelserna" återges utan också ELs kommentarer till dessa. Jag skall i morgon bitti försöka hitta och återge från källor sådana kommentarer.Yger 18 april 2011 kl. 15.31 (CEST)
===Slutförd översyn===
Jag har nu slutfört en översyn av artikeln, Kommentarer:
*Jag har exkluderat händelser som relaterar till hennes agerande som person, typ hur hon kritiserade en annan forskare 1988, vilket tal hon höll vid sin installation etc 
*Jag har tyvärr inte återfunnit DN artikeln från 3 juni 2005 på nätet (och också mailat DN för att fråga om detta). Jag har tills dess strukit det som disktuteras ovan att också hennes hantering av procentsiffror ifrågasattes i den artikeln
*Jag har tyvärr inte återfunnit källor till biografi, eller om hennes forskning. Uppgifterna som förefaller korrekta kommer från redaktörer på sv:wp och från artiklarna på no:wp och en:wp
*Jag tangerar i sista avsnittet saker om genusvetenskapen och feminismen i Sverige, utan kompletta källor till detta. Jag har också fegat ut att beskriva att anslagen till genusforskningen strukits efter 2005 (jag tycker mig inte kunna ange detta utan helt tillförlitliga källor) och heller inte beskrivit hennes avgång i rätt perspektiv (av samma skäl)
Yger 19 april 2011 kl. 09.56 (CEST)

text: Artikeln är bra mycket bättre, även om slagsidan mot att mer handla om hennes kritiker och deras kritik kvarstår. Sådant som är personligt anknutet kan "saneras" ytterligare. Det står t.ex. "Den professur Eva Lundgren tillträdde 1993 har anklagats för att vara en politiskt styrd handling[14]." Den professuren och tillsättningen skiljer sig väl i grunden inte så särskilt mycket från regeringens skapande och tillsättning av den professorstjänst som skapades för Leif G. W. Persson enbart för honom. När han "avgick" från Polishögskolan så fick han väl ingen efterträdare, vilket talar för att tjänsten var till honom. Mer än att polisen var i behov av hans forskning. Eva Lundgren har väl fått efterträdare och det finns många forskare som fortsätter det vetenskapliga arbetet i hennes anda? Genusperspektiven har väl överlag arbetats in i andra forskningområden, så att behovet av ett specifikt och avgränsat fält är borta.
*Jag vet inte vad du menar att du saknar om källor till hennes "biografi" eller forskning. Men alla hennes publikationer finns ju tillgängliga på LIBRIS (både böcker, artiklar och avhandlingar.)
*Ja, kanske är det relevant att stryka hennes kritik av andra forskare. Hon blev ju ifrågasatt när hon vid en offentlig disputation vid en medicinsk fakultet ställde frågan "Varför valde du att undersöka vad det är för fel på kvinnor som misshandlas, i stället för att fråga och undersöka vad det är för fel på de män som misshandlar?" Hon fick mycket kritik för att hon blandade sig i hur medicinska avhandlingar utformas, utvecklas och godkänns efter det. Kanske stämde det en och annan till eftertanke också?--IP7869 19 april 2011 kl. 11.39 (CEST)
replies: text: :Anledningen jag tog med påståendena att hennes utnämning hade politiks grund, var inte menat som kritik mot EL, utan för att exemplifiera och visa att i en mer allmän diskussion som fanns 2005-2006 att politikerna la sig i universitetens interna frågor, att EL användes som slagträ i kritiken av politikerna. Samma är det med kritiken för osaklighet som hon fick 2005. Anslagen till genusforskningen har kraftsikt skurits ner därefter och kritiken mot ELs stringens har används som slagträ och skäl för nedskärning oberoende av om kritiken varit sakligt korrekt eller ej. KAnske jag dock borde se över formuleringen så detta framgår tydligare. Källor till hennes kariär saknas, tex mannekängdelen. Slutligen skall jag se om jag kan ha kraft att ta mig till ett ställe där jag kan läsa DN debatt artikeln från 3 juni 2055, så summeringen av denna blir korrekt.Yger 19 april 2011 kl. 13.11 (CEST)

text: :Jag har nu gjort en ny överbearbetning. Jag har också ändrat och korrigerat text efter att ha läst debattartikel från den 3 juni 2005. Yger 19 april 2011 kl. 19.35 (CEST)
replies: text: ::Det är bra mycket bättre, men fortfarande med en, ursäkta att jag skriver det, med en förringande ton i urvalet av egenskaper, handlingar och liknande som ska beskriva ELs gärning som forskare. Från början var det ju inte med syfte att lyfta henne till skyarna som hennes arbete som mannekäng presenterades. Det var helt nytt för mig, men var det alls intressant eller relevant? Hur många unga tjejer har inte försörjt sig med jobb som au-pair, kioskbiträden, mannekänger och hårmodeller. Och vad ägnar sig de unga manliga studenterna åt för att dryga ut sina studielån? Eftersom jag tog upp LGWP och hans professur ovan, så kan vi ju fortsätta med den jämförelsen. Hans professur inrättades enkom för honom och att den var politiskt grundad finns väl ingen som tvekar om. Vad hade han försörjt sig på innan han blev doktor i kriminologi? Tja, faktiskt ingenting om vi ska tro på WP-artikeln. Men ska vi skriva ut det. "Han var ingenting innan han disputerade, men efter sin avhandling fick han ett oerhört ovanligt politiskt stöd i det att han utan andra meriter än en doktorsavhandling fick en statligt inrättad personlig professur." Vetenskapligt har han inte utfört så särskilt mycket sen avhandlingen, men han har ett stort stöd och är mycket populär. Sprungen direkt ut ur Stockholms arbetarekvarter och rakt in i akademiernas förlovade land. Kanske efter en försörjning under studietiden på kåren eller packat reklam. Vad vet jag eller andra? Så varför skriva att ELs far var "rallare" (ett vagabonderande 1800-talsjobb) istället för järnvägsarbetare. Är det någon skillnad mellan hemmafrun Fru L. och hemmafrun Fru P.?
replies: text: :::Har du någon konkret synpunkt på ändringar du anser som borde ske i artikeln och varför är jag intresserad få del av dem. Tyvärr klarar jag inte av att uttyda något sådant ur texten ovan.Yger 19 april 2011 kl. 21.20 (CEST) 
Kan man föra en del av den utomvetenskapliga kritiken mot ELs forskning och person till artiklarna om de personer som framfört denna kritik? För inte ens efter universitetets specialgranskning har denna kritik bedömts som vederhäftig. Inte för att artiklarna här ska vara som nekrologer, men så sällsynt elaka som här behöver de ju inte vara heller.--IP7869 19 april 2011 kl. 20.34 (CEST)

text: Det har framfört grav kritik och att ta bort den, blir en typ av censur. Som du ser har jag istället försökt sätta in den i ett sammanhang, där man kan se att den i stora stycket inte är substantiell.Yger 19 april 2011 kl. 21.20 (CEST)
replies: text: :Jag begriper mig inte på IP7869 här. Du, IP7869, brukar annars vara väldigt balanserad men här verkar det bara vara en ständig kamp/strävan för politisk korrekthet in absurdum. Eva Lundgren är djupt kontroversiell och hennes forskningsresultat är omstridda. Det måste få framgå. Kritiken skall absolut stå kvar i nuvarande, i vart fall inte tonas ner ytterliggare. Till Yger vill jag säga att du har gjort ett ypperligt arbete! Obelix 20 april 2011 kl. 23.20 (CEST)
replies: text: ::Tänk om det är så att jag även denna gång är 'väldigt balanserad'! Tänk om det är så att kritikerna fört fram en absurd kritik istället för en 'grav kritik'! Är det kanske något hos kritikerna som är 'djupt kontroversiellt'! För som Yger skriver "där man kan se att den i stora stycket inte är substansiell". 
Citatet av EL, där hennes egen sammanfattning av hur man bör läsa och förstå hennes forskning, är borttaget. Trots att det är henne WP-artikeln ska handla om. Om biskopen Jesper Svedbergs psalmbok 1694, står inte många rader. Han hade med Kungens tillstånd låtit trycka den och en hel hop med professorer och biskopskollegor slet den i smulor och "bearbetade" den. Vi fick 1695 års psalmbok. Det är vad jag kallar en kritisk granskning och därtill "grav" kritik. Svedberg ruinerades nästan. Och med den nya 1695:an fick alla del av kakan. Ekonomiska intressen? Trosfrågor? Maktfrågor? Ett litterärt justitiemord på lärd nivå.
Jämför beskrivningen här på WP av kritiken mot Svedberg med dimensionerna av WP-beskrivningen av kritiken mot EL. Jag har ovan tagit upp den mycket välmatade, substansiella kritiken av sakkunniga mot den folkligt uppskattade professorn Leif G. W. Perssons forskning, för att rim och reson ska gälla även för EL. Hennes professur är vid Uppsala universitet och var fram till hennes avgång förenad med forskning. Perssons är vid en statlig myndighet (RPS), vilket är märkligt och kanske särskilt ska påtalas. Speciellt som han tydligen inte alls forskat eller utvecklat någonting. Alls!
Forskning ska ifrågasättas för att alls utvecklas. Det finns mycket forskning som kan ifrågasättas. ELs forskning kanske inte är det värsta som inträffat i Sverige och vid svenskt universitet, som man får intrycket av här på WP? Det som brukar drabba dålig forskning är att den "självdör" för ingen citerar varken avhandlingar eller artiklar. Ingen tar upp tråden i fortsatt forskning. Fusk avslöjas förhoppningsvis och det sker av och till inom alla ämnesområden. Inför alla publikationer genomgår artiklar peer review-prövning och svagheter eller fusk avslöjas oftast där. ELs forskning har genomgående visat hög standard och är högt respekterad inom sitt fält. 
Någon frågade om varför jag tog upp detta med den europeiska, svenska och grekiska statistiken för våldsbrott/våldtäkter. EL har arbetat med de problematiska mörkertalen, som har minskat i Skandinavien. Då stiger antalet våldtäkter som kommer fram i ljuset genom att de anmäls och eventuellt leder till fällande domar. Inte så att antalet våldtäkter ökat i Sverige. Utan antalet anmälningar. I Grekland är antalet anmälningar om våldtäkter lägst i EU. Är det för att grekiska män i gemen är mycket snällare än svenska män? Eller är mörkertalet fortfarande väldigt stort i den grekiska kulturen? När jag läser WP-artikeln om EL, så framstår det som om de här kritikerna (som saknar substans i sin kritik mot ELs forskning) till varje pris vill stoppa att man alls ställer frågorna. Det säger väl mer om dem än om EL.--IP7869 21 april 2011 kl. 06.22 (CEST)

text: Yger har gjort ett jättejobb med den här artikeln, och nått fram till en vettig kompromiss.  Kan inte du IP7869 låta dig nöja med det, istället för att fortsätta försöka misstänkliggöra och insinuera dolda avsikter hos alla som inte helt vill bortse från kritiken mot EL. Lsj 21 april 2011 kl. 09.01 (CEST)

text: IP, dina tidigare inlägg var till stor hjälp att för ändra det överdrivet kritiska anslaget som artikeln tidigare hade. Men att ytterligare ta bort redogörelsen av den kritik (både saklig och osaklig) som förekommit ser jag inte korrekt - en oinsatt läsare vill veta, och har har rätt få veta, vad Uppsala universitets granskning handlade om och varför hennes forskning så mycket synts i svensk samhällsdebatt. Jag delar Obelix syn i detta ovan och är närmast orolig jag uteslutit kritik som borde funnits med, tex den förödande kritik boken Knutbykoden möttes av och turerna runt hennes avsked, eller när hon som individ gjort kontroversiella ageranden. I dessa fall känner jag dock det blir lite av egen forskning eller subjektivt urval, eller oproportionerligt mycket (OVIkt) om dessa saker. Att du vill utöka mer om hennes forskning är väl helt OK, så länge det är källbelagt och deskriptivt. Dock citatet tycker jag fortsatt var obegripligt och inte gav mervärde. Yger 21 april 2011 kl. 09.13 (CEST)
replies: text: :Okej, i meningen att jag inte heller förstår allt förstås. Jag har inte följt debatterna om varken hennes forskning eller hennes person, utan slogs mest av den väldigt elaka tonen. Och sen tror jag nog att du kan förstå citatet ur hennes bok "Gud och alla andra karlar", som är en bok jag läst. Där säger hon faktiskt att det är viktigt att förstå att det är de män som misshandlar som misshandlar och kan göra det t.ex. mht sin religion. Hon säger att det är lätt att tolka det som om religiösa män slår. Men det är inte vad hon säger/skriver. Synd att det framstår som obegripligt. För mig var det en aha-upplevelse att ha det här, som motvikt till Kritiken.

text: :Tack för det jobb du mycket seriöst har genomfört, så får vi se vad som händer framöver när fler läst och begrundat. Glad påsk!--IP7869 21 april 2011 kl. 10.03 (CEST)
thread_title:  Behov av översyn av artiklen 

message: I den omstrukturering jag påbörjat så funderar jag på att dela i forskningsavsnittet i tre delar (rubriknamn etc kan ändras)
*Själva forskningen ungefär det som står där nu men citatet borttaget och sedan ett tillägg om Knutbyforskningen
*Ett avsnitt om "Kontroversen 2005" (Bättre namn önskas) där det som hör ihop med det ("kritik och försvar", "upprättelse") läggs in för att sedan kortas ner
*Ett avsnitt om debatten och effekterna om hennes forskning inklusive hennes avgång (dagens rubriker "Deltagande.." och "inflytande.."). Här ser jag ett större behov av omskrivning och också ta in mer från en och no:wp
Om inga protester mot detta förslag till omstrukturering så gör jag det i morgon sö men utan att redigera om texten, mer än i första avsnittet. För att då i nästa steg under veckan börja med omredigering av texten i respektive underavsnitt för att senare också jobba igenom referenser och fotnoter.Yger 16 april 2011 kl. 14.59 (CEST)
replies: text: Inga protester från min sida. dnm (d | b) 16 april 2011 kl. 15.02 (CEST)
replies: text: :Låter vettigt. Lsj 16 april 2011 kl. 15.04 (CEST)
replies: text: ::Bra! Mange01 16 april 2011 kl. 17.49 (CEST)

text: :Citatet sammanfattar väl Lundgrens forskningn och hennes svar på kritiken. Det bör finnsas kvar, men kan kanske flyttas.Hur omfattande blir artikelns beskrivning av forskningen kontra attackerna på Lundgren? För saken är väl att artikeln ska handla om henne och hennes arbete snarare än om vad andra tycker. --95.209.70.203 17 april 2011 kl. 07.27 (CEST)
replies: text: ::Utöka gärna avsnittet om hennes forskning (med källor). Däremot ser jag inte det vara av värde ta med citat ur hennes böcker.Yger 17 april 2011 kl. 08.00 (CEST)
replies: text: ::: Helt utan värde behöver det inte vara, men det måste i så fall hållas mycket kort. Generellt är vi restriktiva på den punkten. Fernbom2 17 april 2011 kl. 08.05 (CEST)
replies: text: ::::Instämmer fullt ut. Och jag skrev slarvigt borde skrivit "...i detta fall...".Yger 17 april 2011 kl. 10.44 (CEST)
Jag har nu gjort enligt ovan, och tänkte som nästa steg ta itu med (och korta) delen  om granskningen 2005 och också där föra in lite vad som nämns ovan här. Sista delen är nu erbarmligt dålig men får ligga kvar ett tag till.Yger 17 april 2011 kl. 07.53 (CEST)

text: Verkligen ett beundransvärt storverk! Fernbom2 17 april 2011 kl. 08.05 (CEST)
replies: text: :Det börjar likna något av encyklopedisk karaktär. Dock 3 stycken om hennes forskning, som väl artikeln primärt bör handla om. Och 12 stycken (inkl. citat) av kritikerna. Utan att dessa (levande) personers utgångspunkter redovisas. --79.138.202.35 17 april 2011 kl. 19.26 (CEST)
replies: text: ::Tack för återkopplingen. Jag känner det som ett stöd att nu i morgon gå vidare och börja redigera om och korta avsnittet "Uppsala univerisitets granskning 2005".Yger 17 april 2011 kl. 19.38 (CEST)
thread_title: Förslag till omstrukturering av forskningsavsnittet

message: Jag har nu redigerat detta avsnitt och också kortat det. Jag har tv behållit två citat, men känner jag vill ta bort även dessa. Citaten finns i källan och att utveckla så i detalj, det som sammanfattas i meningen innan, tycker jag inte är motiverat. (sista avsnittet återstår att se över/Skriva om samt att få till källor och noter).Yger 18 april 2011 kl. 07.17 (CEST)
replies: text: Jag tycker det är rimligare med omvända ordningen, alltså något ciatat från den artikeln handlar om, och så som du föreslår hänvisning till hennes kritiker och kommentatorers egna källor. (All kritik mot EL är ju inte negativ). Utifrån det du gjort hittils tycker jag det är en god och bra riktning på utvecklingen av artikeln.--IP7869 18 april 2011 kl. 14.50 (CEST)
replies: text: :Tack. Jag tycker också du har rätt i dina synpunkter, för balansen bör inte bara "anklagelserna" återges utan också ELs kommentarer till dessa. Jag skall i morgon bitti försöka hitta och återge från källor sådana kommentarer.Yger 18 april 2011 kl. 15.31 (CEST)
thread_title: Uppsala universitets granskning 2005

message: Jag har nu slutfört en översyn av artikeln, Kommentarer:
*Jag har exkluderat händelser som relaterar till hennes agerande som person, typ hur hon kritiserade en annan forskare 1988, vilket tal hon höll vid sin installation etc 
*Jag har tyvärr inte återfunnit DN artikeln från 3 juni 2005 på nätet (och också mailat DN för att fråga om detta). Jag har tills dess strukit det som disktuteras ovan att också hennes hantering av procentsiffror ifrågasattes i den artikeln
*Jag har tyvärr inte återfunnit källor till biografi, eller om hennes forskning. Uppgifterna som förefaller korrekta kommer från redaktörer på sv:wp och från artiklarna på no:wp och en:wp
*Jag tangerar i sista avsnittet saker om genusvetenskapen och feminismen i Sverige, utan kompletta källor till detta. Jag har också fegat ut att beskriva att anslagen till genusforskningen strukits efter 2005 (jag tycker mig inte kunna ange detta utan helt tillförlitliga källor) och heller inte beskrivit hennes avgång i rätt perspektiv (av samma skäl)
Yger 19 april 2011 kl. 09.56 (CEST)
replies: text: Artikeln är bra mycket bättre, även om slagsidan mot att mer handla om hennes kritiker och deras kritik kvarstår. Sådant som är personligt anknutet kan "saneras" ytterligare. Det står t.ex. "Den professur Eva Lundgren tillträdde 1993 har anklagats för att vara en politiskt styrd handling[14]." Den professuren och tillsättningen skiljer sig väl i grunden inte så särskilt mycket från regeringens skapande och tillsättning av den professorstjänst som skapades för Leif G. W. Persson enbart för honom. När han "avgick" från Polishögskolan så fick han väl ingen efterträdare, vilket talar för att tjänsten var till honom. Mer än att polisen var i behov av hans forskning. Eva Lundgren har väl fått efterträdare och det finns många forskare som fortsätter det vetenskapliga arbetet i hennes anda? Genusperspektiven har väl överlag arbetats in i andra forskningområden, så att behovet av ett specifikt och avgränsat fält är borta.
*Jag vet inte vad du menar att du saknar om källor till hennes "biografi" eller forskning. Men alla hennes publikationer finns ju tillgängliga på LIBRIS (både böcker, artiklar och avhandlingar.)
*Ja, kanske är det relevant att stryka hennes kritik av andra forskare. Hon blev ju ifrågasatt när hon vid en offentlig disputation vid en medicinsk fakultet ställde frågan "Varför valde du att undersöka vad det är för fel på kvinnor som misshandlas, i stället för att fråga och undersöka vad det är för fel på de män som misshandlar?" Hon fick mycket kritik för att hon blandade sig i hur medicinska avhandlingar utformas, utvecklas och godkänns efter det. Kanske stämde det en och annan till eftertanke också?--IP7869 19 april 2011 kl. 11.39 (CEST)
replies: text: :Anledningen jag tog med påståendena att hennes utnämning hade politiks grund, var inte menat som kritik mot EL, utan för att exemplifiera och visa att i en mer allmän diskussion som fanns 2005-2006 att politikerna la sig i universitetens interna frågor, att EL användes som slagträ i kritiken av politikerna. Samma är det med kritiken för osaklighet som hon fick 2005. Anslagen till genusforskningen har kraftsikt skurits ner därefter och kritiken mot ELs stringens har används som slagträ och skäl för nedskärning oberoende av om kritiken varit sakligt korrekt eller ej. KAnske jag dock borde se över formuleringen så detta framgår tydligare. Källor till hennes kariär saknas, tex mannekängdelen. Slutligen skall jag se om jag kan ha kraft att ta mig till ett ställe där jag kan läsa DN debatt artikeln från 3 juni 2055, så summeringen av denna blir korrekt.Yger 19 april 2011 kl. 13.11 (CEST)

text: :Jag har nu gjort en ny överbearbetning. Jag har också ändrat och korrigerat text efter att ha läst debattartikel från den 3 juni 2005. Yger 19 april 2011 kl. 19.35 (CEST)
replies: text: ::Det är bra mycket bättre, men fortfarande med en, ursäkta att jag skriver det, med en förringande ton i urvalet av egenskaper, handlingar och liknande som ska beskriva ELs gärning som forskare. Från början var det ju inte med syfte att lyfta henne till skyarna som hennes arbete som mannekäng presenterades. Det var helt nytt för mig, men var det alls intressant eller relevant? Hur många unga tjejer har inte försörjt sig med jobb som au-pair, kioskbiträden, mannekänger och hårmodeller. Och vad ägnar sig de unga manliga studenterna åt för att dryga ut sina studielån? Eftersom jag tog upp LGWP och hans professur ovan, så kan vi ju fortsätta med den jämförelsen. Hans professur inrättades enkom för honom och att den var politiskt grundad finns väl ingen som tvekar om. Vad hade han försörjt sig på innan han blev doktor i kriminologi? Tja, faktiskt ingenting om vi ska tro på WP-artikeln. Men ska vi skriva ut det. "Han var ingenting innan han disputerade, men efter sin avhandling fick han ett oerhört ovanligt politiskt stöd i det att han utan andra meriter än en doktorsavhandling fick en statligt inrättad personlig professur." Vetenskapligt har han inte utfört så särskilt mycket sen avhandlingen, men han har ett stort stöd och är mycket populär. Sprungen direkt ut ur Stockholms arbetarekvarter och rakt in i akademiernas förlovade land. Kanske efter en försörjning under studietiden på kåren eller packat reklam. Vad vet jag eller andra? Så varför skriva att ELs far var "rallare" (ett vagabonderande 1800-talsjobb) istället för järnvägsarbetare. Är det någon skillnad mellan hemmafrun Fru L. och hemmafrun Fru P.?
replies: text: :::Har du någon konkret synpunkt på ändringar du anser som borde ske i artikeln och varför är jag intresserad få del av dem. Tyvärr klarar jag inte av att uttyda något sådant ur texten ovan.Yger 19 april 2011 kl. 21.20 (CEST) 
Kan man föra en del av den utomvetenskapliga kritiken mot ELs forskning och person till artiklarna om de personer som framfört denna kritik? För inte ens efter universitetets specialgranskning har denna kritik bedömts som vederhäftig. Inte för att artiklarna här ska vara som nekrologer, men så sällsynt elaka som här behöver de ju inte vara heller.--IP7869 19 april 2011 kl. 20.34 (CEST)

text: Det har framfört grav kritik och att ta bort den, blir en typ av censur. Som du ser har jag istället försökt sätta in den i ett sammanhang, där man kan se att den i stora stycket inte är substantiell.Yger 19 april 2011 kl. 21.20 (CEST)
replies: text: :Jag begriper mig inte på IP7869 här. Du, IP7869, brukar annars vara väldigt balanserad men här verkar det bara vara en ständig kamp/strävan för politisk korrekthet in absurdum. Eva Lundgren är djupt kontroversiell och hennes forskningsresultat är omstridda. Det måste få framgå. Kritiken skall absolut stå kvar i nuvarande, i vart fall inte tonas ner ytterliggare. Till Yger vill jag säga att du har gjort ett ypperligt arbete! Obelix 20 april 2011 kl. 23.20 (CEST)
replies: text: ::Tänk om det är så att jag även denna gång är 'väldigt balanserad'! Tänk om det är så att kritikerna fört fram en absurd kritik istället för en 'grav kritik'! Är det kanske något hos kritikerna som är 'djupt kontroversiellt'! För som Yger skriver "där man kan se att den i stora stycket inte är substansiell". 
Citatet av EL, där hennes egen sammanfattning av hur man bör läsa och förstå hennes forskning, är borttaget. Trots att det är henne WP-artikeln ska handla om. Om biskopen Jesper Svedbergs psalmbok 1694, står inte många rader. Han hade med Kungens tillstånd låtit trycka den och en hel hop med professorer och biskopskollegor slet den i smulor och "bearbetade" den. Vi fick 1695 års psalmbok. Det är vad jag kallar en kritisk granskning och därtill "grav" kritik. Svedberg ruinerades nästan. Och med den nya 1695:an fick alla del av kakan. Ekonomiska intressen? Trosfrågor? Maktfrågor? Ett litterärt justitiemord på lärd nivå.
Jämför beskrivningen här på WP av kritiken mot Svedberg med dimensionerna av WP-beskrivningen av kritiken mot EL. Jag har ovan tagit upp den mycket välmatade, substansiella kritiken av sakkunniga mot den folkligt uppskattade professorn Leif G. W. Perssons forskning, för att rim och reson ska gälla även för EL. Hennes professur är vid Uppsala universitet och var fram till hennes avgång förenad med forskning. Perssons är vid en statlig myndighet (RPS), vilket är märkligt och kanske särskilt ska påtalas. Speciellt som han tydligen inte alls forskat eller utvecklat någonting. Alls!
Forskning ska ifrågasättas för att alls utvecklas. Det finns mycket forskning som kan ifrågasättas. ELs forskning kanske inte är det värsta som inträffat i Sverige och vid svenskt universitet, som man får intrycket av här på WP? Det som brukar drabba dålig forskning är att den "självdör" för ingen citerar varken avhandlingar eller artiklar. Ingen tar upp tråden i fortsatt forskning. Fusk avslöjas förhoppningsvis och det sker av och till inom alla ämnesområden. Inför alla publikationer genomgår artiklar peer review-prövning och svagheter eller fusk avslöjas oftast där. ELs forskning har genomgående visat hög standard och är högt respekterad inom sitt fält. 
Någon frågade om varför jag tog upp detta med den europeiska, svenska och grekiska statistiken för våldsbrott/våldtäkter. EL har arbetat med de problematiska mörkertalen, som har minskat i Skandinavien. Då stiger antalet våldtäkter som kommer fram i ljuset genom att de anmäls och eventuellt leder till fällande domar. Inte så att antalet våldtäkter ökat i Sverige. Utan antalet anmälningar. I Grekland är antalet anmälningar om våldtäkter lägst i EU. Är det för att grekiska män i gemen är mycket snällare än svenska män? Eller är mörkertalet fortfarande väldigt stort i den grekiska kulturen? När jag läser WP-artikeln om EL, så framstår det som om de här kritikerna (som saknar substans i sin kritik mot ELs forskning) till varje pris vill stoppa att man alls ställer frågorna. Det säger väl mer om dem än om EL.--IP7869 21 april 2011 kl. 06.22 (CEST)

text: Yger har gjort ett jättejobb med den här artikeln, och nått fram till en vettig kompromiss.  Kan inte du IP7869 låta dig nöja med det, istället för att fortsätta försöka misstänkliggöra och insinuera dolda avsikter hos alla som inte helt vill bortse från kritiken mot EL. Lsj 21 april 2011 kl. 09.01 (CEST)

text: IP, dina tidigare inlägg var till stor hjälp att för ändra det överdrivet kritiska anslaget som artikeln tidigare hade. Men att ytterligare ta bort redogörelsen av den kritik (både saklig och osaklig) som förekommit ser jag inte korrekt - en oinsatt läsare vill veta, och har har rätt få veta, vad Uppsala universitets granskning handlade om och varför hennes forskning så mycket synts i svensk samhällsdebatt. Jag delar Obelix syn i detta ovan och är närmast orolig jag uteslutit kritik som borde funnits med, tex den förödande kritik boken Knutbykoden möttes av och turerna runt hennes avsked, eller när hon som individ gjort kontroversiella ageranden. I dessa fall känner jag dock det blir lite av egen forskning eller subjektivt urval, eller oproportionerligt mycket (OVIkt) om dessa saker. Att du vill utöka mer om hennes forskning är väl helt OK, så länge det är källbelagt och deskriptivt. Dock citatet tycker jag fortsatt var obegripligt och inte gav mervärde. Yger 21 april 2011 kl. 09.13 (CEST)
replies: text: :Okej, i meningen att jag inte heller förstår allt förstås. Jag har inte följt debatterna om varken hennes forskning eller hennes person, utan slogs mest av den väldigt elaka tonen. Och sen tror jag nog att du kan förstå citatet ur hennes bok "Gud och alla andra karlar", som är en bok jag läst. Där säger hon faktiskt att det är viktigt att förstå att det är de män som misshandlar som misshandlar och kan göra det t.ex. mht sin religion. Hon säger att det är lätt att tolka det som om religiösa män slår. Men det är inte vad hon säger/skriver. Synd att det framstår som obegripligt. För mig var det en aha-upplevelse att ha det här, som motvikt till Kritiken.

text: :Tack för det jobb du mycket seriöst har genomfört, så får vi se vad som händer framöver när fler läst och begrundat. Glad påsk!--IP7869 21 april 2011 kl. 10.03 (CEST)
thread_title: Slutförd översyn

message: Yger: Du har gjort en fin insats. Bra att det mediadrev Lundgren drabbades av kraftigt har tonats ned; Wikipedia behöver inte vara en del i det, och Wikipedia ska inte ta ställning mot henne. Dock är det viktigt att artikeln på ett nyanserat sätt sammanfattar de viktigaste vetenskapliga kontroverserna och det bemötande hennes forskning har fått från akademiskt håll, inte minst internationellt. Jag saknar därför följande:
1. Jag saknar Lundgrens procentsiffror på hur frekvent kvinnomisshandel är, ifrågasättandet av dessa, och om möjligt andra forskares uppskattningar av frekvensen. Se ovan. 
2. Jag saknar kontroverser mellan Lundgren och kvantitativ forskning. Följande läsvärda text har strukits men bör återinföras i nedkortad form:
 
Att hon framförde kritiken som publik vid en disputation framställs som avvikande, men jag tycker inte det var särskilt märkligt, det har jag själv hört hända. Den detaljen låter som ett sätt att framställa henne som person negativt.
3. Jag saknar en diskussion om hur vanligt religiöst motiverat kvinnovåld verkligen är. IP7869, du skriver "De män som misshandlar...mht sin religion", men antyder sedan att Lundgrens forskning felaktigt har tolkats som att religiöst motiverat kvinnovåld skulle vara vanligt. Eller? Du som har läst boken, leder den verkligen i bevis att religionen är en avgörande faktor? Enligt detta referat av privatforskaren Sören Wallsten var det bara en av de intervjuade som motiverade sin kvinnomisshandel med sin religion. Övriga hade andra motiv. Han kommer in på att 25% var alkoholpåverkade, men jag förstod inte om det gällde Lundgrens intervjuobjekt eller mer generellt. Det var ju inte så att Lundgren plockade ett antal godtyckliga kvinnomisshandlare, och att många av dem sedan visade sig vara religiösa, utan hon valde att enbart studera kvinnomisshandlare som samtidigt var religiösa, och då är det svårt att dra slutsaser om religionens betydelse vid kvinnomisshandel. Hon struntade ju i att intervjua ickereligiösa kvinnomisshandlare. Man kan inte generalisera kvalitativa studier såsom djupintervjuer och fallstudier, utan deras slutsatser gäller just bara de studerade objekten. Det krävs randomiserade kvantitativa studier, dvs statistiska undersökningar, för att mer generellt verifiera hypoteser som kvalitativa studier resulterar i.
4. Jag saknar det vetenskapliga samfundets syn på begreppet våldets normaliseringsprocess som Lundgren har myntat, inte minst uppgift om begreppets används internationellt. Men det kan tas i den artikeln. Den behöver interwikilänk till andra språkversioner.  Ovan nämnde amatörforskare ifrågasätter normaliseringsprocessens existens. Han menar att kvinnorna inte tyckte att våldet var normalt, eftersom de gjorde vad de kunde för att undvika det. Osäker hur han menar. 
5. Begreppet könsmaktsordning ifrågasätts ofta. Den kritiken bör framföras åtminstone i den artikeln, som behöver interwikilänk till andra språkversioner. 
6. Jag saknar länkar till Lundgrens mest välciterade forskningsartiklar på engelska, för att se vilken impact hon har gjort internationellt. 
Mange01 21 april 2011 kl. 15.48 (CEST)
replies: text: Spontant upplever jag dina förslag som början till problem och att synpunkterna, som dina tidigare inlägg, är sprungna ur en redan uppfattad mening om Lundgrens forskning som oriktig. Jag tycker att det i artikeln tydligare bör lyftas fram hur illa underbyggd och substanslös kritiken mot Lundgren varit rent generellt. Att hon är kontroversiell och att könsmaktsordningen ofta ifrågasätts är riktigt och naturligt. Ifrågasättandet är naturligt därför att den utmanar makt och identifierar problem som hotar just makt bland stora grupper män. Det här gör att ifrågasättandet tyvärr ofta inte är på vetenskaplig grund, men ges ändå stort utrymme - ett större utrymme än det förtjänar. Flera av kritikerna har en upplevelse av att blivit utpekande (kollektiva skulden) och grundar sin kritik på känslor, lägg till detta ännu fler troende viftar med händerna utan insikten att de missuppfattat hennes forskning.
replies: text: :@Panicburst: Du hävdar att all kritik är substanslös, och kritikerna av politiska skäl inte vill se värdet av EL:s forskning. Jag ser substans i åtskilligt av kritiken, inte minst granskningsrapporten, och ser snarare att det är EL:s försvarare som av politiska skäl vill tro på hennes forskning och blir upprörda om den ifrågasätts.  Men det för inte debatten särskilt långt vidare att misstänkliggöra varandras motiv.  Mange01 ställer istället substantiella frågor om forskningen och dess genomslag, vilket är en bättre väg att gå vidare. Lsj 21 april 2011 kl. 17.29 (CEST)
replies: text: :: Det var lite slarvigt uttryckt av mig. Jag menade inte att all kritik var eller är substanslös, men mycket av den är det. Jag framförde hur jag ser på de punkter Mange01 tar upp och i bedömningen finns en hänsyn till orsaken till förslagen. Jag försvarar inte EL av politiska skäl, om det var bland annat mig du riktade kritik mot?. Jag framför dessa åsikter bara för att jag anser att det som Mange01 vill tillföra artikeln inte kommer skapa något mervärde, utan bara är ytterligare i ett led av misskreditering av en forskare som lyft fram kontroversiell vetenskap. Det finns heller inget skäl att utveckla ett uppslagsord i artikeln (våldets normaliseringsprocess), och vad amatörforskare tycker bör inte beredas plats i detta sammanhang. Att du ser substans i åtskilligt av kritiken är en ståndpunkt du kan ha men det råder delade meningar om detta bland flera debattörer här. På vilket sätt är kritiken substansiell enligt dig Lsj?
replies: text: :::Först ett tips, det är mycket lämpligt att signera sina inlägg med fyra tilde i slutet (~~~~), så är det lättare att hålla reda på vem som sagt vad.  Att belägga huruvida en forskare fått internationellt genomslag eller inte har EMRÅ ett klart mervärde vad gäller att avgöra den vetenskapliga tyngden i en forskares insatser.  Substantiell kritik hittar jag t.ex. hos UU:s granskare av EL, som i sin rapport efter att ha tagit del av mycket av hennes råmaterial ifrågasätter om hennes slutsatser verkligen har stöd i hennes empiri, eller om hon går längre i slutsatserna än vad underlaget medger. Lsj 21 april 2011 kl. 19.09 (CEST)

text: @Mange01:jag håller med att det vore önskvärt hennes forskning mer belystes ur vetenskaplig aspekt. Jag känner artikeln ger ett svar på frågan: "Hur såg hennes karriär ut", "vad forskade honom om", "vad handlade Uppsala granskningen om" och "varför dyker hennes forskning upp så mycket i svensk debatt". Det den inte ger svar på är: "Anses hennes forskning vara bra eller dålig ur vetenskaplig synpunkt", och inte heller de hädelser som gör att "hon som person (bortsett från hennes forskningsgärning) anses kontroversiell". Jag själv har dock inte kompetens att ge mig in i dessa frågor, och vad jag vet finns det inga akademiska studier som på ett neutral sätt vetenskapligt  summerar hennes forskningsgärning. Och de saker hon gjort som individ är svårt plocka in utan att artikeln vinklas. Men jag äger inte artikeln så om det du tar upp förs in i artikeln, så kommer jag inte agera åt något håll - jag känner jag gjort mitt med den. Yger 21 april 2011 kl. 17.14 (CEST)
replies: text: :Jag upprepar: Artikeln börjar närma sig en WP-artikel med sedvanliga hänsyn till att det är en levande person artikeln handlar om. Alltså inte ens i närheten den enorma hänsyn som visas "polisprofessorn" Leif G.W. Persson, som faktiskt drabbats av en betydligt hårdare, mer negativ INOM-vetenskaplig, kritik än EL. Det är hans ämneskollegor som unisont protesterade mot finansiering av totalt utebliven forskning i ämnet han politiskt tilldelats på RPS budget.

text: :I ELs fall så är kritiken sprungen varifrån och varför? Ja, en del ogillar hennes diskursiva utgångspunkt. Men den kan man inte av akademiska skäl tvinga bort henne från. (Naturvetare inom vården har ju att tackla pinsamma problem, som att man har Gauss-kurvan som "bevis" för när något är "sjukt" (=extremerna) men då faller ju karies inom "normalen". Inte sänker vi hela den medicinska eller ens den odontologiska vetenskapen för det.

text: :Jag har läst ekonomiska avhandlingar och artiklar med marxistiska utgångspunkter och "förstår" att dess användning är begränsad till nationalekonomers makrovärld. Min förståelse är grundad på mina värderingar, men jag kan inte förkasta den marxistiska forskningen för det. Eller ännu värre dess forskare! Så om man ogillar Michel Foucault och vill motarbeta hans filosofiska, diskursiva, tänkande: Be pleased! Skjut inte budbärare som testar om det håller och leder någon vart!

text: :Ja, det var 10 män, som alla hade misshandlat sina fruar svårt, som själv talade och berättade i de intervjuer de själva fick redigera efter utskrift och före tryck. Vill andra forskare omtolka intervjuerna så står det dem fritt!!!

text: :Jag fann inte anledning, att ifrågasätta att de intervjuade männen själva ansåg, att de hade en gudomlig/högre/naturlig/normal rätt att 'tillrättavisa' kvinnorna som de gjorde. Jag häpnade mer över vad de faktiskt sa, än hur EL analyserade och tolkade dessa intervjuer. Aldrig glömmer jag att en man stolt beskrev att han inte bara var sträng och rättvis utan också var "snäll också" och som bevis för det sa han "Ja, en gång gav jag henne till exempel en näsduk." Det hade frun berättat också, för att hindra en polisanmälan så att hon inte skulle få ännu mer stryk, när hon läkarundersöktes, fick näsblodet stoppat och det avbrutna näsbenet rättdraget. Jag vet inte hur ELs kritiker önskar omtolka denna intervju- uppgift. Ljög mannen?

text: :Drabbar det alla män i hela världen om 10 av 30 män med misshandlade kvinnor, vars skador fanns dokumenterade på några norska akutmottagningar, berättar själva om hur de själva ser på misshandeln, dess orsaker och sin egen betydelse för misshandeln? Ja, förhoppningsvis lär sig både män och kvinnor att "så här beskriver 10 norska män vad och varför det slagit" och drar några slutsatser av det. Några har blivit fly förbannade och känt sig själva anklagade, bara för att de är män kanske. Det är fel att reagera så. Kanske kan kunskapen man får, användas till något annat?

text: :Som jag förstår det så ska det inte vara en nekrolog över EL, men det börjar likna det i förslagen ovan. Och inte heller över hennes forskning. --IP7869 21 april 2011 kl. 18.19 (CEST)
replies: text: :: Jag instämmer med du, helt och fullt! Ett mycket bra inlägg (som de många tidigare).
Jag är inte alls tillräckligt insatt inom ämnet för att kunna bedöma vilket genomslag som Lundgrens forskning har fått och beskriva den på ett vettigt sätt (någonting jag håller med om att vi bör göra), men jag vill bara infoga att en debatt i huruvida Lundgren har rätt eller inte inte kommer att leda någonstans. Wikipedia utgår från källor. Vi utgår från källor eftersom vi måste: vi (eller i alla fall vissa av oss) redigerar pseudonymt eller anonymt, och kan inte backa upp det vi säger med "jag vet det här" -- ens om man påstår det. Det har visat sig inte stämma förr, tyvärr. Alltså: som ett råd i all välmening vill jag be er att lägga fram källor för hur Lundgrens forskning uppfattas inom fältet och forskarvärlden. Det kommer att ta oss mycket längre, även om det förstås är svårare att producera, och fullt möjligt att tillfredsställande sådana inte finns. Våra tolkningar av hennes forskning och dess kvalitet är närmast irrelevanta, oavsett om vi uppskattar den eller anser att den kritik den har fått i media har varit befogad. Såvida man inte diskuterar för att det är kul att diskutera är det ett slöseri med tid. /Julle 21 april 2011 kl. 18.28 (CEST)

text: Instämmer fullt ut med Julle. Egen tolkning ska vi vara försiktiga med.  Tolkning och värdering av andras bevekelsegrunder bör vi avhålla oss från.  Och den sortens känslomässiga argument som IP7869 drar till med finner jag helt förkastliga.  Frågan här är inte om det finns misshandlade kvinnor, eller om det är synd om dessa kvinnor -- det kan vi nog alla vara överens om, och det är ett fult debattknep att insinuera något annat.  Frågan här gäller EL:s forskning och kvaliteten på denna, och vilka källor som kan anföras beträffande dess kvalitet, vilket är något helt annat. Lsj 21 april 2011 kl. 19.09 (CEST)
replies: text: :Artiklar om forskare bör handla om deras forskning. Fokus på forskningen kan göra att mediadrevets kritik kommer i skymundan.

text: :Några förtydliganden: Punkt 2 och 6 ovan är inte kritik av Lundgren, kanske behöver inte punkt 1 och 3 resultera i kritik heller. Punkt 4 och 5 behöver inte åtgärdas just i denna artikel. Punkt 2 är enklast att åtgärda, men kräver koncensus. Mange01 21 april 2011 kl. 19.52 (CEST)
replies: text: ::Jag är emot att citatet i punkt 2 återinförs. Skäl 1 - Den central kritiken av ELs forskning (och nu menar jag inte om den är bra eller ej) berör den vetenskapliga metodik hon använder, dvs hur hon samlar in och redovisar fakta. Detta är det som nu står i artikeln och detta är inte en enkel fråga då det finns skolor som hävdar att hennes mer hermeneutiska metodik är tillämpbart (vilken den ena granskaren uttryckte). Vi kan då inte ge oss in och ta ställning i den debatten och citatet ger sig rakt in i denna fråga. Skäl 2  - Detta är en diskussion mellan två forskares syn i en konkret fråga, och jag ser det närmast omöjligt för oss att på ett korrekt och balanserat sätt återberätta alls infallsvinklar och syner på denna specifika fråga, vilken då dessutom måste bli cirka fem-tio gånger längre än själva citatet. Skäl 3  - Att välja just en sådan sak hon sagt eller gjort är ytterst vanskligt ur urvalssynpunkt. Vi bör då vara säkra hon aldrig uttalat något som strider detta uttalande etc, och en sådan summering är något för akademiska studier att konstatera, inte oss det blir då egen forskning. Skäl 4 - Just detta citat gör att det antyds hon som person är lite udda som avbröt, vilket du själv skriver inte är riktigt sant och än mindre relevant.Yger 21 april 2011 kl. 20.11 (CEST)
replies: text: :::Vad handlar artikeln egentligen om?? Eva Lundgren eller allmänt om kvinnoforskning? Ingen protesterar väl emot att mer vetenskap behövs? Men det är väl inte ett behov knutet enbart till detta område/forskningsfält?

text: :::Jag citeras ovan med "IP7869, du skriver "De män som misshandlar...mht sin religion", men antyder sedan att Lundgrens forskning felaktigt har tolkats som att religiöst motiverat kvinnovåld skulle vara vanligt. Eller? Du som har läst boken, leder den verkligen i bevis att religionen är en avgörande faktor?" Jag vet inte riktigt hur min mening lästs eller fullt ut citerats. Men:
*Det är en naturlig följd att den som börjar sin forskargärning vid en teologisk fakultet avgränsar sitt forskarområde till fakultetens arbetsområde, så som EL gjort. (Man beforskar t.ex. inte astronomiska spörsmål på teologiska institutioner.)
*Jag borde inte förkortat 'mht' utan skrivit ut 'med  hänvisning till', för att förtydliga att de 30 män som faktiskt hade utfört svår misshandel mot de 30 kvinnor, som EL fått kontakt med genom akutsjukvården, hade förklarat varför de hade slagit. För EL, som teolog, framstod det som paradoxalt eftersom det i någon enda religion finns stöd för att män ska, bör eller har rätt att slå på detta vis. Dessa 30 män hade uppenbarligen något annat, som ingen vet något om, i sina tankeföreställningar och de (10 av 30) hänvisade till 'religion', 'tron' och liknande diffusa fenomen för att förklara sina gärningar. 
*Om WP-artikeln ska ha titeln 'Eva Lundgren' så bör den väl primärt handla om henne och hennes gärning. Jag anser att hon och hennes gärning bör visas samma hänsyn som t.ex. Leif GW Persson. (Även om jag kan förstå att det om honom inte finns så särskilt mycket att debattera om, eftersom han faktiskt inte har forskat och det finns 0 att diskutera). Är det så att WP vill ha en akademisk debatt om hermeneutik — positivism, så varför ska den belasta en artikel om EL och utan hänsyn till att hon är en ännu levande person? Det är väl bara att konstatera att hon är hermeneutiker, använder diskursiv kvalitativ (text)analys i sitt arbete som forskare?
*Hon är ju inte ensam inom forskningsfältet ifråga, men har som teolog en annan avgränsning, ett annat fokus, ett annat perspektiv på problemområdet. Det mest revolutionerande, som jag anser, i hennes forskning är väl att hon faktiskt vänt blicken mot något helt obeforskat: De män som slår. (Det betyder inte att hon säger att alla män slår kvinnor, utan att det bland alla män så finns det några som faktiskt slår kvinnorna i sina nära relationer.) Kulturellt så har alla samhällen sina syndabockar och kvinnor har fått dra en hel del av det lasset genom att hon lurade Adam att bita i äpplet. Medan Guds avbild då avlassats en del ansvar för jordens elände. Till elände räknar jag män som misshandlar kvinnor. Ska vi då finansiera forskning som undersöker kvinnor som blir slagna eller män som slår? El fick finansiering för att beforska män som slår. Varför är det så upprörande? 
För mig innebar det en omvälvning av mina fast förankrade föreställningar. Och många med mig, inom vården, stod inte vid sjuksängarna och tänkte att "Tänk så konstig hon måste vara som får så mycket stryk" utan vi började låsa avdelningarna för att besökarna skulle väljas med större omsorg. Männen som hade slagit fick lämna sina blommor till frun i farstun, men fick inte komma in. Ville frun inte ha blommorna så kastade vi dem åt henne. Vården började dokumentera skadorna och arbeta mer systematiskt mot detta våld. I det arbetet och i den utvecklingen menar jag att ELs forskning haft ett betydande inflytande. Att problemet fanns visste vi ju redan innan och det var "olösligt" eller av naturen givet, till bl. a. EL kom in och vände vårt, manliga och kvinnliga vårdares, perspektiv. (Bergman var väl den siste att hålla fast vid den gamla tesen om att det är fel på alla kvinnor och därför har de män som slår rätt att slå) --IP7869

text: Vad tycker ni andra om punkt 2 ovan? IP7869: Jag tolkar dig som att EL:s uttalanden under punkt 2 har fått stor vetenskaplig betydelse i ett nationellt perspektiv, och isåfall är det viktigt att vi tar med den punkten. Men i nedkortad form.

text: IP, du skrev tidigare: "Hon säger att det är lätt att tolka det som om religiösa män slår. Men det är inte vad hon säger/skriver. Synd att det framstår som obegripligt. För mig var det en aha-upplevelse att ha det här, som motvikt till Kritiken." Lite osäker på hur du menar, men om du har källa/citat ur Slagen dam så borde det varaett värdefull bidrag till artikeln.

text: Jag hänger inte med i feministisk argumentation som anspelar på känslomässiga strängar, men särskilt ditt senaste inlägg var analytiskt och innehöll intressanta uppgifter av substans, och då fattar jag. Om du har källor borde vissa av dina observationer passa utmärkt i artiklen.

text: Ett generellt problem är att flera artiklar om genusvetenskap, exempelvis Könsmaktsordningen och Patriarkat är korta och usla. Förmodligen en effekt av för få kvinnliga wikipedianer. Det vore värdefullt om någon som behärskar området ville bidra. Mange01 23 april 2011 kl. 18.28 (CEST)
replies: text: : Jag håller med Ygers resonemang rörande punkt 2.

text: : Varför artiklarna är usla beror garanterat inte på könet hos wikipedianen. Man kan tolka det du skrivit på i huvudsak två sätt, men istället för att ge mig in på tolkningar kanske du vill utveckla vad du menar med det där påståendet? Panicburst 23 april 2011 kl. 20.05 (CEST)
replies: text: ::Citatet var källbelagt och taget ur "Gud och alla andra karlar", alltså det verk där 10 män (av 30) intervjuats, själva kontrolläst och redigerat utskrifterna och godkänt intervjuerna i tryck. Citat är taget ur analysdelen, som är vad EL som akademiker utfört på sedavanligt vis med den metod hon både redovisar och logiskt redogör för i analysen.

text: ::Vad det gäller de bägge WP-artiklarna om Könsmaktsordningen och Patriarkat, så skulle jag inte alls röra i dem utan de får stå som de gör, eftersom det inte råder någon enighet varken inom fältet eller kan uppnås någon konsensus här om hur man ska presentera ett ämne, som många har väldigt bestämda åsikter om. Artiklarna blir mer "diskussioner" är presentationer. (Jag tror att 'könsfaktorn' har ganska stor betydelse för val av ämnen och ämnesutforming.)--IP7869 24 april 2011 kl. 19.06 (CEST)
replies: text: :::Panicburst, hoppas du tolkar mig välvilligt trots klumpig formulering. Jag menar det IP skriver i sin sista mening. Naturligtvis finns män som har kompetens om genusvetenskap, men vid kurser inom området finns en stor övervikt kvinnliga studenter i klassrummet. Det faktum att ca 13% av Wikipediaförfattarna är kvinnor kan ge Wikipedia en systematisk bias, framför allt i valet av ämnen, men kanske också i valet av källor och hur ämnet framställs.

text: :::IP: Det gör inget att det inte finns enighet inom fältet. Wikipedia bör återge alla signafikanta uppfattningar på området. Bristen på källor är det stora problemet i artiklarna just nu. Mange01 25 april 2011 kl. 16.03 (CEST)
thread_title: Mer vetenskap behövs

message: Man slutar väl inte vara professor för att man avslutar sin tjänst? Introt borde kanske byta ut "forskare" mot "professor", och konstatera att hon avslutade sin tjänst 2011, istället för att säga att hon var professor mellan 1993 och 2011. Men det vore bra med någon röst till, för jag är inte helt säker på hur det fungerar rent formellt. /Grillo 14 juni 2011 kl. 08.47 (CEST)
replies: text: Normalt blir man emeritus eller emerita. Fernbom2 14 juni 2011 kl. 08.49 (CEST)
thread_title:  Professor