Diskussion:Hajar

message: Tycker sidan är lite väl prohaj, bör skrivas lite mer objektivt.
det ser lite konstigt ut att skillanderna skulle ligga till största delen hos underarter. Skillnaderna som konkret nämns är skillnader mellan arter? /dan

message: Dels en länk till en privat sida på passagen (med popups, miljarder rutor och såvitt jag kan se noll innehåll av intresse), dels en sida (hajar.nu) som kräver plugins, har popups och såvitt jag kan se kräver inloggning - jag förordar att dessa länkar tas bort. // OlofE 31 juli 2006 kl.11.56 (CEST)
replies: text: Gjort! Men sådant ska man göra själv. /Pieter Kuiper 16 juni 2007 kl. 22.57 (CEST)
thread_title: Externa länkarna

message: Det står om attacker, och att det är 200-300 per år. Denna siffra byttes nyligen från 20-30, vilken siffra stämmer?--Arash 8 mars 2007 kl. 14.34 (CET)
På http://www.flmnh.ufl.edu/Fish/sharks/statistics/2004attacksummary.htm står det att det sker ungefär 65 st per år. Vilken siffra som stämmer beror tror jag beror på hur man definierar hajattacker och hur selektiv man är gällande acceptans av icke konfirmerade attacker. 
Dessutom måste man ha i åtanke om siffran gäller antal rapporterade attacker eller antalet uppskattade attacker. Det finns ett stort mökertal av hur många attacker som sker (ex. statistiken för afrika är ett problem). 
Sedan beror det på om attackens svårighetsgrad vägs in, ex i Florida sker många atacker av ex. lemon shark dessa är runt 1,8 m och orsakar ingen livshotande skada (endast 1% av alla attacker är dödliga). Medan i Australien och Sydafrika sker det inte så många hajattacker men de orsakas av betydligt större hajar som orsakar mycket större skada./ 130.243.175.117 21 juli 2007 kl. 14.43 (CEST)
thread_title: Antal attacker

message: Jag tycker att själva innehållet är lite väl enkelspårigt. Varför inte mer information om levnadssätt, anatomi, utveckling etc.?
Maggan
Det var en intressant dokumentär om hajar på svt i förrgår.
Jag skulle gärna vilja veta mer om hajen som generell individ och om ett mer generellt beteende som ligger gemensamt för dem. 
Detta skulle jag vilja veta:
- Det påstås att hajar jagar ensamma men jag såg ett TV-program där de hade teorier med starka bevis för flockjakt..?
- Hur gammal blir den genomsnittliga hajen?
- Är de varmblodiga eller kallblodiga?
- Jag har hört att de har som små sensorer på nosen som kan "leta upp" byten, stämmer det?
Dessutom skulle jag, som tidigare inlägg, vilja ha lite mer klarhet i statistiken om attackerna.
//Jenny
replies: text: Du kan börja med att läsa om hajar på engelska wikipedia. Om du orkar kan du även fylla på den här artikeln. /Ainali 6 maj 2008 kl. 22.40 (CEST)
Hur gammal hajar blir vet man väldigt lite om. Det är bara ett fåtal arter man känner till hur gammal de blir och då handlar det oftast om ålder i fångenskap. Så någon generell siffra finns inte .... Det finns så många hajarter och så lite information om dem! Man har registrerat en pigghajen som blivit 75 år gammal, vilket hittills är den äldsta dokumentationen hos hajar.
Om du gör en djupdykning i hajattackstatistiken kommer du snabbt märka hur ovanligt det är med hajattacker. Att hajar är livsfarliga är en myt som på något vis alltid envist lever kvar. Vad vi människor fruktar är tyvärr sällan baserad på verkligheten alltför ofta är det baserat på subjektivt skitsnack. 
Varmblodig och kallblodig är gamla uttryck som inte längre används. De flesta fiskar är vad man förut kallade kallblodiga men det finns en del hajar som kan kvarhålla värme i vissa delar av kroppen alltså det man förut kallade varmblodiga. Ett exempel på sådan haj är vithajen. Dessa gamla uttryck är inte särskilt beskrivande en "kallblodig" krokodil som ligger solar i Afrika har inte särskilt kallt blod! Nu för tiden säger man istället att djur är endoterma respektive ektoterma vilket syftar på om de är beroende av inre medel (endo) eller yttre medel (ekto) för att reglera kroppstemperaturen. 
Hajar har elektriska sensorer på nosen, dessa kallas Lorenzinis ampuller. Med dessa kan de till exempel känna fiskarnas muskelrörelser. Detta sinne använder de den sista biten innan byten, det vill säga på väldigt nära avstånd. 
// David (davidk79)
thread_title: Innehållet?

message: Jag hittar inte något speciellt 25 april, men kanske är det denna referens som avses: 
Och referenser ska inte placeras i rubriker. /Pieter Kuiper 18 juli 2008 kl. 16.47 (CEST)
replies: text: Fixad nu. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 22 december 2010 kl. 12.36 (CET)
thread_title:  Referensen till SvD 

message: Är det inte Mustelus asterias (och inte M. mustelus) som påträffats i svenska vatten...
Sven
thread_title:  Glatthaj/hundhaj 

message: Artikeln säger:
"Förutom tänder i munnen har hajar tänder över hela huden, dessa kallas plakoidfjäll eller hudtänder. De vanliga tänderna tros ha utvecklats från dessa plakoidfjäll. Hudtänder är strukturellt liknande vanliga tänder och har hårt yttre av emalj, under detta lager finns dentin, nervceller och blodkärl. Hos de flesta hajar bildar dessa plakoidfjäll ett komplett "överdrag" över kroppen. Huden hos vissa hajar är så tufft att bytes hud kan skrapas av vid kontakt av hajen. Hajhud har torkats och använts som sanpapper, detta papper kallas "shagreen" som används till att polera trä."
Det står nog inget om emalj i artikeln om plakoidfjäll.
thread_title:  Tänder 

message: Hajfensfiske bör t.ex. också nämnas, och kritiken mot detta. --Mats33 (disk) 4 januari 2013 kl. 22.11 (CET)
thread_title:  Behövs nog lite mer kritik, typ av hajfisket...