Diskussion:Sveriges utrikespolitik

message: 1809 års regeringform stadgade att Konungen allena styrde riket, i samråd med statsministern för utrikes ärenderne och hovkanslern som han utvalde själv. Se särskilt §11f. När nästa regeringsform infördes hade detta kommit att överföras på partipolitiskt valda organ, men till lagens bokstav var det kungen som styrde utrikespolitiken till den 1 januari 1975.
Jag har tittat på den angivna källa, och där står ingenting om utrikespolitiken vad jag kan se. 1809 års regeringsform kan man läsa på Wikisource.--90.233.130.228 27 december 2010 kl. 14.05 (CET)
replies: text: Vad bra att du kollar upp saker. Du får gärna ändra i artikeln också.//Hannibal 27 december 2010 kl. 14.24 (CET) (PS. Källan jag angav handlade om vem som var kung 1809 och det kanske jag borde ha klargjort.)
thread_title: Regeringsformer

message: Skapades inte EFTA på Sveriges initiativ (har för mig det, men det behövs källor)? J 1982 27 december 2010 kl. 17.38 (CET)
thread_title: Efta

message: Finns det något samlande begrepp för regering/parlament/statschef i förhållande till Utrikesförvaltningen? //Urbourbo 27 december 2010 kl. 23.02 (CET)
thread_title: Förvaltning vs regering vs parlament vs statschef

message: Vilket imponerande samarbete så här långt. Det vore roligt om vi kunde få den här artikeln till utmärkt status på en veckas tid. Klarar vi det? (Om vi bortser från "stabil"-kravet, vill säga)//Hannibal 28 december 2010 kl. 00.46 (CET)
thread_title:  Imponerande 

message: Hej! Jag föreslår att vi försöker flytta informationen från detta kapitel till de årtalsangivna kapitlen, respektive Nuvarande utrikespolitik. Allt gott, /Urbourbo 28 december 2010 kl. 11.57 (CET)
thread_title:  Neutralitetspolitik 

message: Jag tycker att mall:fler källor är obefogad, då artikeln till största delen består av okontroversiella fakta som lätt kan verifieras (om än ej korrekt källhänvisat), till stor del klippt direkt från källbelagda underartiklar. Topp-mallar är befogade då brist på källor leder till oklarheter, ifrågasatta uppgifter, bedömningar med oklart ursprung, etc, men detta gäller såvitt jag kan se inte i detta fall. Om enstaka uppgifter är ifrågasatta så finns det mer specifika wp:åtgärdsmallar som är mer lämpliga. Om ingen protesterar, så har jag därför för avsikt att ta bort mallen inom kort. Allt gott, /Urbourbo 28 december 2010 kl. 12.01 (CET)
thread_title:  Fler källor 

message: Jag delar glädjen över att artikeln växer och får struktur. Ett bra exempel på ett gott och engagerat samarbete. Men... det är möjligen dags för lite eftertanke? Vi får akta oss för att artikeln svävar ut och blir en mer allmän beskrivning av olika händelser och episoder i Sveriges utrikes relationer. Det finns en viss tendens till detta (t ex episoden med de terrormisstänkta egyptierna, påpekandet att det förekommit en internationell debatt kring Lars Vilks konstnärsskap, samt beskrivningen av Anna Lindhs aktiviteter innan hon mördades). Jag tycker att artikeln bör koncentrera sig på just politiken - d v s Sveriges (och svenska företrädares) övergripande agerande och ställningstaganden med stöd av regeringens och riksdagens politiska beslut och doktriner. Janders 28 december 2010 kl. 12.08 (CET)
replies: text: Jag håller med särskilt som dessa händelser framställs lösryckta utan sammanhang. En annan sak: Sverige har dömts flera gånger i internationella domstolar - ska det vara med? Jag är osäker på vilka som dömdes, svenska staten eller den då sittande regeringen. Detta faller ju inte in under din avgränsing, men det handlar ju om Sveriges mellanstatliga relationer.--90.233.174.243 28 december 2010 kl. 14.14 (CET)
replies: text: :Mitt förslag är att vi låter de där delarna vara kvar så länge. Av två skäl: 1) de har påverkat svensk utrikespolitik (med andra ord, vi kan inte enbart ta upp förd politik, utan också skälen till den förda politiken, för att ge en kontext för läsaren, och 2) tills dess att vi har en översikt kan det vara svårt att veta vad som här hit och inte hör hit. När artikeln har växt så att den blir "för lång", då kan det finnas skäl att flytta ut saker, men än så länge känns materialet relevant.//Hannibal 28 december 2010 kl. 14.36 (CET)
replies: text: ::Jag instämmer till fullo i att vi kan avvakta ev raderingsiver tills dess att artikeln mognat lite mer (vi har ju ofta en tendens att tappa "livscykelperspektivet" i diskussionerna), och begränsad kontextuell info bidrar ju ofta positivt. Dock har jag sett något stycke om ren debatt/opinionsbildning, där den eventuella kopplingen till förd utrikespolitik eller mellanstatliga relationer inte framkommit (eller funnits). Det finns ju även ett antal oberoende institut/föreningar med olika utrikespolitiska intressen, som saknar direkt koppling till staten Sveriges utrikespolitik eller relationer, men som ändå smugit sig in kategorin och (tidigare) navimallen.

text: ::Summa summarum skulle jag gärna se en Utrikespolitisk opinionsbildning i Sverige eller motsvarande (inkl historik & kategori), men där delar även kan beskrivas i Sveriges utrikespolitik så länge som påverkan på politiken tydliggörs (och detta är syftet med att lyfta in infon). När det gäller mellanstatliga relationer, har jag ingen generell uppfattning; det får vi kanske bedöma från fall till fall? Allt gott, /Urbourbo 28 december 2010 kl. 15.20 (CET)
replies: text: :::Låt mig förtydliga - jag tycker inte heller att vi behöver börja rensa i detta stadium, utan ville bara putta på lite i riktningen "beskrivning av politik", istället för "beskrivning av utrikesrelaterade händelser". Och som sagt, det är intressant att se hur artikeln växer och utvecklas organiskt p g a att det är så många som tycker att de vill dra sitt strå till stacken. Janders 28 december 2010 kl. 15.54 (CET)
Politik är inte längre bara statens angelägenhet, utan det är allmänt att anse att medborgare också bedriver politik utanför staten (NGO:s). Det jag ville lyfta fram var att utveckligen har gått från att kungen allena bestämde, till ett ganska stort medborgerligt politiskt arbete. Med politik avses också lobbygruppers och NGO:s arbeten. Sker det stadigvarande i Sverige, är det svenskt (också). Som regel tar man med sådana saker när mn beskriver ett lands politik, och då också tillgång till massmedia (tredje statsmakten) och internet.--90.233.174.243 28 december 2010 kl. 16.02 (CET)

text: Dessa organisationers verksamhet (NGO, media, lobbyister) är väl relevanta för denna artikel i den mån de påverkar länders utrikespolitiska beslut, men knappast annars. /Urbourbo 29 december 2010 kl. 12.21 (CET)
Mellanstatliga relationer är i högre grad utrikespolitik än annat, eftersom sådant kan leda till krig och det är krigshot som utrikespolitiken uppstod för.--90.233.174.243 28 december 2010 kl. 16.18 (CET)
thread_title:  En liten tanke 

message: Ska migrations- och flyktingpolitik tas upp här? Och sådant som att vara svensk medborgare?--90.233.165.94 29 december 2010 kl. 11.11 (CET)
replies: text: :Har väl mer med Sveriges migrationspolitik och Sveriges passlagar att göra, enda gången det passar här är ju när det påverkar Sveriges relationer till de andra länderna. J 1982
replies: text: ::Jag håller med J 1982 här. Det är viktigt att man håller sig till det ämne som anges i artikelsrubriken, d v s just utrikespolitiken. Vi hade en lång och animerad diskussion om detta nyligen i Sveriges invandringspolitik, och den slutade med att artikelinnehållet koncentrerades på ett ganska bra sätt. Jag tycker att den definition som vi själva har i artikeln Utrikespolitik är ett gott rättesnöre: "Utrikespolitik är den politik en stat för gentemot andra stater, i syfte att tillgodose sina intressen". Migrations- och flyktigpolitikpolitik och andra näraliggande områden rör huvudsakligen statens förhållande gentemot enskilda personer och i vissa fall större grupper, medan utrikespolitiken rör statens förhållande till andra stater. Av detta följer också att verksamheter inom NGO, lobbyverksamhet, opinionsbildning inom landet m m inte är en del av statens (i detta fall Sveriges) utrikespolitik, även om det på många sätt kan vara intressanta ämnen. Men de bör i så fall avhandlas under andra rubriker. Janders 29 december 2010 kl. 13.41 (CET)
replies: text: :::Baltutlämningen är ett undantag, hade med svensk-sovjetiska relationer att göra. Sedan undrar jag om det har här att göra hur massmedierna påverkade för medborgarna att engagera sig i människorättsfrågor. Det känns inte unikt för Sverige utan bara västvärlden. J 1982 29 december 2010 kl. 13.45 (CET)
Våra grundlagar stadgar att folksuveränitetsprincipen (all makt från folket) är statens grund, varför medborgares initiativ och engagemang inte enkelt kan skiljas från statsapparaten. Folksuveränitetsprincipen är starkare uttryckt i Sverige än de flesta andra länder i väst, och därför är per definition medborgares utrikespolitiska engagemang viktigare. Sedan påverkar flyktingpolitiken relationerna till andra stater - baltutlämningen är inget undantag. När Sverige tar emot de som av politiska skäl flytt från - säg Pinochets Chile och skulle avrättas om de återkom, så påverkar det Pinochets Chiles inställning till Sverige, det är förstås självklart. Och så är det med all flyktingmottagande.--90.233.165.94 29 december 2010 kl. 14.45 (CET)

text: :Fast det räcker med en väldigt kort sammanfattning. 1800-talets utvandring från Sverige (de som migrerade av frireligiösa skäl fram till 1860 är ju i högsta grad politiskt även om de fick åka), och 1900-talets invandring till Sverige och varifrån de största invandrargrupperna kom. J 1982 29 december 2010 kl. 22.52 (CET)
thread_title:  Migrationspolitik 

message: Kan någon lite kortfattat skriva om Sveriges representation i EU:s institutioner, vilka som är folkvalda, var statsministern deltar, EU-ministerns roll och hur organisationen hänger ihop? Jag tycker att det är ganska krångligt.--90.233.166.177 30 december 2010 kl. 13.29 (CET)
replies: text: För sådant kan vi lika gärna skapa artiklar om hur de olika länderna använder sin roll i EU (som Sverige och Europeiska unionen, Österrike och Europeiska unionen) och liknande. J 1982 30 december 2010 kl. 13.41 (CET)
replies: text: :En sammanfattning i denna artikel är väl en bra början. /Urbourbo 7 januari 2011 kl. 17.10 (CET)
replies: text: ::Ja, men personen som frågade saknade ju informationen. Du får gärna lägga till, glöm bara inte källor vid mindre kända saker. J 1982 7 januari 2011 kl. 17.23 (CET)
thread_title:  EU:s krångliga organisation 

message: Hej,
Jag har lite kontakt med en person som varit diplomat. Han har kontaktat UD och bett dem kommentera den här artikeln. De skickade då en ny version av inledningen. Jag har sedan försökt att väva ihop den versionen UD skickade med den som fanns i artikeln. Deras version såg i helhet ut såhär:
replies: text: Sveriges utrikespolitik handlar i bred bemärkelse om Sveriges politik gentemot andra länder. Utrikesförvaltningen, som består av Utrikesdepartementet och de svenska utlandsmyndig-heterna (ambassader, representationer, generalkonsulat och honorärkonsulat), har i uppdrag att förverkliga regeringens mål i utrikespolitiska frågor. Utrikespolitiken omfattar bl.a. säkerhetspolitik, bistånd- och utveckling, handel- och främjande, folkrätt och mänskliga rättigheter.

text: ;Ackreditering

text: Det är den procedur då en ambassadör från en sändande stat överlämnar sin fullmakt (se Kreditivbrev) till den mottagande statens statschef. Enligt huvudregeln har en ambassadör i och med detta tillträtt sin befattning.

text: ;Agremang

text: Innan en ambassadör utnämns, ber man den mottagande staten att godkänna den person man har föreslagit till posten; man ber om samtycke. Normalt brukar kandidaten godkännas. I annat fall behöver den mottagande staten inte motivera sitt beslut (franska: agrément = samtycke).

text: ;Kreditivbrev

text: Det är en fullmakt utfärdad av ett lands statschef för en ambassadör, som är utsedd att representera landet. Kreditivbrevet lämnas till statschefen i det mottagande landet när den nye ambassadören tillträder sin tjänst (se ovan Ackreditering). Samtidigt brukar ett så kallat rappellbrev lämnas. Det är en handling som bekräftar att den avgående ambassadören slutar sin tjänst (italienska: credenza = tilltro).
Om du har några frågor om det här, kontakta mig.//Hannibal 9 februari 2011 kl. 13.09 (CET)
I inledningen har du glömt statschefens roll (nämns i brevet vid ackreditering, men statsbesöken glöms) och UD verkar ha glömt bort att Sverige är parlamentariskt (se Sveriges grundlagar) varmed Utrikesnämnden och Utrikesutskottet deltar i besluten om Sveriges förhållande till andra stater. Med detta sagt så kan inte utrikesministern själv bestämma över Sveriges utruikespolitik som det framstår nu. Ett annat exempel är att vi folkomröstade om att gå med i EU. Att folk på UD upplever det som att det är de som bestämmer är inte så märkligt - det är ju de som verkställer besluten - men utrikesdeklarationen liksom budgeten är inget som uteslutande bestäms av respektive minister. Jag lägger tillbaka någon mening om riksdagen och statschefen.--90.233.136.120 8 mars 2011 kl. 07.45 (CET)
Att Sverige är parlamentariskt innebär att det alltid är riksdagen som formellt beslutar - utrikesministern och regeringen ska bara verkställa dessa beslut. Notera dock "formellt sett", för det finns vida tolkningsramar, och i realiteten är det samma politiska majot´ritet i riksdagen som styr regeringen. De stora dragen i utrikespolitiken läggs fram i utskotten och Utrikesnämnden.--90.233.136.120 8 mars 2011 kl. 07.56 (CET)
thread_title:  UD kommenterar