Diskussion:Blasieholmskyrkan

message: Coord? //Urbourbo 1 januari 2009 kl. 21.14 (CET)

message: Formuleringen kan tolkas som att det var fritt fram för vem som helst att anordna gudstjänst i kyrkorummet. Det var det inte, utan kyrkan hade en fast präst, och gudstjänsterna skulle vara "rena evangeliska". Formuleringen i "Ugglan" är övertagen från Familjebokens 1800-talsupplaga  (1878) och hänför sig till en tid då man kunde hyra bänkplats i den egna församlingskyrkan och också till en möjlig inskränkning i rätten att gå till nattvarden (kommunicera) i en annan kyrka än församlingskyrkan. Sådana inskränkningar gällde tydligen inte i Blasieholmskyrkan och är också främmande för dagens svenska kyrka. Jag kan emellertid inte nog kyrkohistoria för att nu göra en bättre formulering. Roufu (diskussion) 14 september 2014 kl. 10.32 (CEST)
replies: text: Nej, att hitta ett sätt att uttrycka saken som å ena sidan är kort och koncist, å andra sidan inte missförstås så lätt, är onekligen inte enkelt. Jag måste fundera vidare på detta. Tostarpadius (diskussion) 16 september 2014 kl. 17.15 (CEST)
Enligt denna skrift från riksantikvarieämbetet http://samla.raa.se/xmlui/handle/raa/9680 s 107 uppförde Beskow kyrkobyggnaden "i egen regi", och det står att han såsom ägare hade patronatsrätt att tillsätta präst - i detta fall då han själv. I så fall undrar man vilken roll den där föreningen hade - som väl iofs kan ha styrts av Beskow med vänner, men infon ser smått motstridig ut. Även artikeln Gustaf Emanuel Beskow ger intrycket att kyrkan skapades mestadels av och kring honom, som en samlingsplats för lågkyrkligheten. --Hjordmån (diskussion) 6 december 2018 kl. 14.48 (CET)

text: Ja det är sannerligen inte lätt att rätt förstå detta. Jag tror patronatsrätten är nyckeln: att den som bekostade en kyrkolokals bygge och underhåll samt betalade en svenskkyrklig präst lön, ansågs driva en kyrka inom Svenska kyrkan. Upplägget var väl tänkt för slottsherrar och liknande men kom alltså ibland att användas av väckelserörelsens folk. Det där med "inom Jakobs församling" förvånar mig men det står så i boken. Man såg det väl så. Liknande (dock inte identiskt) upplägg fanns kring Ersta kyrka. Jag hoppas och tror att jag nu har fixat till miss- och övertolkningar från min sida. --Hjordmån (diskussion) 14 januari 2019 kl. 17.52 (CET)
thread_title:  Vem kunde fira gudstjänst här? 

message: Det vore ju bättre med en interiörbild som föreställer Blasieholmskyrkan, än Metropolitan Tabernacle - men det är verkligen så fantastiskt likt! I "Uppland, landskapets kyrkor" från Riksantikvarieämbetet finns ett utmärkt interiörfoto, s. 107. (Den finns som pdf på nätet, jag vet bara inte hur jag ska lyckas länka till den.) I "Hyddor och helgedomar i huvudstaden" finns också utmärkta bilder, en interiörteckning och en planritning som rimligen är arkitektens. Jag försökte ladda upp på Wikimedia Commons men när jag kom till att bilden måste vara fri att använda i USA gav jag upp. Det är väl troligt att bilderna aldrig publicerats där. Jag förstår inte hur det ska kunna tillämpas. Men det vore fint om någon av dem gick att använda. --Hjordmån (diskussion) 7 januari 2019 kl. 17.04 (CET)
thread_title:  Interiörbild 

message: Jag har angivit källa även för uppgiften om 2000 platser, men det syns inte i artikeln. Vet inte om jag gjort något fel? --Hjordmån (diskussion) 7 januari 2019 kl. 17.04 (CET)
thread_title:  Mallen uppe i hörnet 

message: Blasieholmskyrkan var inte en församlingskyrka, och pastorn där hade inte någon offentligrättslig ställning. Det blir då fel at säga att kyrkans ägare hade patronatsrätt. Prästen hade i stället ett vanigt anställningsförhållande med en  privat stiftelse som arbetsgivare. Roufu (diskussion) 14 januari 2019 kl. 22.18 (CET)
replies: text: Beskow skriver själv: "Längre fram, då kyrkan genom gåfvobref öfverlämnats till en styrelse, begärde och erhöll jag af Kongl. Maj:t patronatsrätt åt nämnda kyrka." Se källa i artikeln. Jag fann några olika artiklar i NE upplysande. Ser heller inget i artikeln patronatsrätt som motsäger Beskow. --Hjordmån (diskussion) 14 januari 2019 kl. 23.57 (CET)
Angående anställning: det förefaller mig troligt att Beskow såväl före som efter kyrkbygget var anställd av stiftet eller Stockholms konsistorium, vilken instans som vid denna tid var stockholmsprästers arbetsgivare - nog inte församlingar, som idag. Ev. framgår detta i hans memoarer men jag kommer nog inte läsa hela. --Hjordmån (diskussion) 16 januari 2019 kl. 01.19 (CET)

text: Skriver Beskow själv att han ansökte om patronatsrätt och citeras för detta, finns det ingen anledning att betvivla det. På det sättet gjorde han sig i princip oavsättlig, vilket kan ses som en gardering inför en eventuell konflikt med ägarstiftelsens styrelse. Jag gissar att hans ansökan pm patronatsrätt var unik och har inte sett eller hört om något liknande för andra stiftelseägda kyrkor. Roufu (diskussion) 16 januari 2019 kl. 16.45 (CET)
Jag tycker det låter som äldsta sortens patronatsrätt. "Den härstammar från den kanoniska rätten, där den grundsatsen gällde, att den, som byggde en kyrka och försåg denna med tillräcklig egendom för tryggande av dess framtida existens, därigenom ipso jure förvärvade rätt att kalla präst till kyrkan (patronum faciunt dos, ædificatio, fundus)."  Väckelsegrejer betonade ofta det kollektiva ansvaret men detta är tydligen mer "one man show". Det står lite om tillståndsprocessen och syftet med kyrkan i memoarerna, på sidorna närmast före den där patronatsrätten nämns. --Hjordmån (diskussion) 17 januari 2019 kl. 10.03 (CET)
thread_title:  Patronatsrätt