Diskussion:Feskekörka

message: Är "Feskekôrka" med ô verkligen rätt stavning? På fastighetskartan står "Feskekörka" med ö. Sven Schånberg påstår i sin bok Kals odbok - Göteborgskt skaplynne i språkets spegel (1968) sidorna 29-30 att ordet "kyrka" uttalas /kjûrka/ på göteborgska och att urgöteborgare ser stavningen "Feskekörka" som en förolämpning. Så vilket är mest korrekt ö, ô, û eller rikssvensk stavning med y? /Achird 2 mars 2008 kl. 19.09 (CET)
replies: text: Stavningen "Feskekôrka" har inget stöd i de historiska källorna, snarare tvärtom. Det ursprungliga namnet, helt enligt artikeln, var just Fiskhallen. Byggnadsstilen tillsammans med göteborgshumorn skapade därefter tillnamnet Fiskekyrkan, som blev till Feskekôrka, vilket därefter underblåsts. Sökningen på Fiskekyrkan funkar ju, men encyklopediskt korrekt är det knappast. (urgöteborgaren) --Ymer 2 mars 2008 kl. 21.48 (CET)
replies: text: :Men vilket är då korrekt göteborgska? Feskekörka, Feskekôrka eller Feskekûrka? Nu står det Feskekôrka 4 gånger i artikeln och Feskekörka 2 gånger. /Achird 9 mars 2008 kl. 14.02 (CET)
replies: text: ::Stavningen Feskekôrka är olämplig eftersom den är vilseledande beträffande uttalet. I dialektortografi för götamål uttalas k före ô som k-ljud, medan k före ö uttalas som tje-ljud. Stavningen Feskekörka är därför bättre. /Lars Törnqvist 9 mars 2008 kl. 14.09 (CET)
Fiskhallen blev till Fiskekyrkan som dialektalt blev till Feskekörka, som med hjälp av etymologisk förvanskning blivit Feskekôrka. Föreslår därför en omdirigering till Feskekörka. Se f.ö Fiskekyrkans hemsida , som även dom blandar friskt. --Ymer 9 mars 2008 kl. 15.43 (CET)
replies: text: :::Eller möjligen Fesketjôrka eftersom det inte är ett 'ö'-ljud utan snarare ett 'ô'-ljud. /85.229.218.226 18 april 2010 kl. 18.29 (CEST)
Så här stavas skyltarna i stan:
St. Nerol

text: Jag har alltid uppfattat ô i kôrka som ett försök till göteborgsk stavning för att förtydliga det öppna göteborgska ö-ljudet. Jag är inte säker på hur det skrivs enligt IPA, så tills vidare har jag markerat det som ett vanligt IPA-œ i den inledande uttalsanvisningen.  Intressanta rader om k-uttal och olika vokaler, men jag är inte säker på att hänger med i dina svängar. Har du en källa du kan peka på? Allt gott.--Paracel63 (diskussion) 29 januari 2017 kl. 03.00 (CET)
=== Flytta till Feskekörka ===
Jag tror att det bästa är att flytta artikeln till Feskekörka. De verkar själva stava det med vanligt ö. Titta på deras hemsida: --Bruno Rosta (diskussion) 29 januari 2017 kl. 06.16 (CET)

text: Bra förslag. Ataraxim (diskussion) 29 januari 2017 kl. 06.17 (CET)
replies: text: :Jag tror att vi kanske ska genomföra flytten. De verkar ju själva stava det med ö. Och ô är en kokstav som inte många svenskar är vana vid att ha--Bruno Rosta (diskussion) 30 januari 2017 kl. 20.27 (CET)
replies: text: :: Nu är det 2022. Den här länken listar rubriken "Feskekôrka". Jag passerade i förra veckan skyltningen för ombyggnaden, och de använde konsekvent den stavningen. Se även detta, detta och detta. Om vi anser att officiell stavning är att föredra, kanske detta kan peka någonstans…  Paracel63 (diskussion) 10 september 2022 kl. 16.28 (CEST)
replies: text: ::: Jag är inte alls främmande för att flytta tillbaks om det nu skulle anses lämpligt. Men den sida som du länkar till stavar det faktiskt på båda sätten. Det ena sättet längst upp och sedan det andra sättet längre ner. Så den blir lite svår att ha som källa. Så jag tror faktiskt att det bästa sättet är att vänta tills allting kommer igång på riktigt så får vi se hur det blir--Bruno Rosta (diskussion) 10 september 2022 kl. 16.37 (CEST)
thread_title:  Stavning 

message: Jag tror att det bästa är att flytta artikeln till Feskekörka. De verkar själva stava det med vanligt ö. Titta på deras hemsida: --Bruno Rosta (diskussion) 29 januari 2017 kl. 06.16 (CET)
replies: text: Bra förslag. Ataraxim (diskussion) 29 januari 2017 kl. 06.17 (CET)
replies: text: :Jag tror att vi kanske ska genomföra flytten. De verkar ju själva stava det med ö. Och ô är en kokstav som inte många svenskar är vana vid att ha--Bruno Rosta (diskussion) 30 januari 2017 kl. 20.27 (CET)
replies: text: :: Nu är det 2022. Den här länken listar rubriken "Feskekôrka". Jag passerade i förra veckan skyltningen för ombyggnaden, och de använde konsekvent den stavningen. Se även detta, detta och detta. Om vi anser att officiell stavning är att föredra, kanske detta kan peka någonstans…  Paracel63 (diskussion) 10 september 2022 kl. 16.28 (CEST)
replies: text: ::: Jag är inte alls främmande för att flytta tillbaks om det nu skulle anses lämpligt. Men den sida som du länkar till stavar det faktiskt på båda sätten. Det ena sättet längst upp och sedan det andra sättet längre ner. Så den blir lite svår att ha som källa. Så jag tror faktiskt att det bästa sättet är att vänta tills allting kommer igång på riktigt så får vi se hur det blir--Bruno Rosta (diskussion) 10 september 2022 kl. 16.37 (CEST)
thread_title:  Flytta till Feskekörka 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Feskekôrka. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20131022012302/http://www.lansstyrelsen.se/vastragotaland/Sv/nyheter/2013/Pages/2013-10-10.aspx till http://www.lansstyrelsen.se/vastragotaland/Sv/nyheter/2013/Pages/2013-10-10.aspx
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20131022012302/http://www.lansstyrelsen.se/vastragotaland/Sv/nyheter/2013/Pages/2013-10-10.aspx till http://www.lansstyrelsen.se/vastragotaland/Sv/nyheter/2013/Pages/2013-10-10.aspx
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 7 februari 2018 kl. 07.21 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Mängden medlemmar i en protestgrupp är en snabbt föränderlig siffra. Gruppen har existerat under kort tid och har idag eventuellt ett visst nyhetsvärde - vilket inte är samma sak som att gruppen är encyklopediskt intressant. --AHA (diskussion) 5 maj 2019 kl. 15.25 (CEST)
thread_title:  Facebook-grupp 

message: Enligt flera förslag nedan så bör artikeln flytta till Feskekörka, som är dess officiella namn. Nu har även GP tagit upp frågan och kommit fram till samma sak. se följande artikel 
Så, vem flyttar? :) Mkallgren (diskussion) 9 september 2020 kl. 07.58 (CEST)
replies: text: Jag. Jan Arvid Götesson (diskussion) 14 juni 2021 kl. 11.56 (CEST)
replies: text: :Om jag förstår rätt så är inte svenskans tionde vokal en bokstav i det svenska alfabetet. Det finns några företrädare som menar att det borde finnas en sån bokstav i svenska alfabetet för ett visst vokalljud i svenskan baserat på att de menar att det finns ett sånt vokalljud. Som det står nu verkar ô finnas som någon sorts officiell bokstav.

text: :Oavsett det så borde det inte läggas fram i ingressen att den inte behövs, finns en stavningskontrovers, vilket verkar rimligt, så kan det få vara inledningen på ett sånt avsnitt separat.

text: :I källan "Lars‑Gunnar Andersson: Göteborgsgrammatik. Stockholm 2019. Sidan 74." Står det explicit att vokalen ska uteslutas Feskekörka eller är det en tolkning av reglerna som han redovisar där? LittleGun (diskussion) 14 juni 2021 kl. 12.32 (CEST)
replies: text: ::Ja, i Göteborgsgrammatik anförs ”Feskekörka” som ett exempel på den allmänna fonologiska regeln att det inte finns någon uttalsskillnad mellan ord med en kort vokal som kommer från svenskans tionde vokal och vanligt kort ö‑ljud. Vi skulle kunna nämna kort i ingressen stavningen med ô inte är officiell, och ha ett avsnitt om uttal och stavning som har egen rubrik. Jan Arvid Götesson (diskussion) 15 juni 2021 kl. 07.31 (CEST)
replies: text: :::OK, vad bra. Att den i olika sammanhang skrivits med "ô" står ju nu i första raden. Sen ett avsnitt om skrivningen med eller utan "ô" och hur diskussionerna gott. Men, "officiell stavning" är väl fel uttryck om "ô" hade använts? Man kan väl inte stava ett svenkst ord så, man kan bara välja att skriva det så. Som man kan välja att namnge en arena i Stockholm Globen och välja att skriva den "Gl08en" i marknadsföringsmässiga sammanhang? Svenskan har väl bara 29 bokstäver?--LittleGun (diskussion) 15 juni 2021 kl. 08.50 (CEST)
replies: text: ::::”Officiell stavning” är väl de skrivtecken som demokratiskt valda församlingar med kompetens att besluta (”kompetens” betyder här ”formell rätt”, inte ”förmåga”) bestämmer att de skall användas i stavningen? Skulle jag tycka. Någon bestämmer ju att ⟨ ï ⟩ U+00EF LATIN SMALL LETTER I WITH DIAERESIS skall finnas i vissa geografiska namn i Sverige. Jan Arvid Götesson (diskussion) 15 juni 2021 kl. 12.15 (CEST)
replies: text: :::::Det är ordet "stavning" jag är tveksam till. Man "skriver" väl med ô. Oftast för att göra en dialektal poäng. Vilka namn använder ï? LittleGun (diskussion) 15 juni 2021 kl. 12.35 (CEST)
replies: text: ::::::Jag förstår tanken att man ”stavar” när man väljer mellan vedertagna bokstäver inom det svenska skriftspråksystemet enligt rimliga gränser för variation, men ”skriver” om man går därutanför. Man skriver ”4klöverns NärKöp”, men stavar ”Eric Niclazon”. Låt oss se vart den analysen leder!

text: ::::::Helt riktigt finns 29 bokstäver i standardsvenska. Men enligt SAOL där finns två varianter, ⟨à⟩ och ⟨é⟩, som ökar antalet skrivtecken i SAOL till 31. Jag tror är rätt att säga att man ”stavar” ⟨idé⟩ med ⟨é⟩.

text: ::::::För folkbokföring gäller denna regel: ”Förutom A–Ö får du använda följande tecken i namn: À, à, Á, á, Â, â, Ã, ã, Æ, æ, Ç, ç, È, è, É, é, Ê, ê, Ë, ë, Ì, ì, Í, í, Î, î, Ï, ï, Ð, ð, Ñ, ñ, Ò, ò, Ó, ó, Ô, ô, Õ, õ, Ø, ø, Ù, ù, Ú, ú, Û, û, Ü, ü, Ý, ý, Þ, þ, ÿ”. Det betyder att vi har ytterligare 26 bokstäver som beslutskompetenta myndigheter i Sverige godkänt. (Kanske finns detta i lag, kanske i förordning.)

text: ::::::Det är rimligt, menar jag, att säga att man ”stavar” med åtminstone ovannämnda 57 bokstäver och bokstavsvarianter om man befinner sig i ett standardsvenskspråkigt sammanhang. Man kan säga ”jag stavar Lückner med tyskt ü”. Samiska ortnamn kan stavas med ï. Då kan man väl skriva att Göteborgs stad ”inte stavar Feskekörka med ô”? Jan Arvid Götesson (diskussion) 16 juni 2021 kl. 07.47 (CEST)
replies: text: :::::::OK. Folkbokföringen accepterar alltså 29 bokstäver till. Gott så. Notera att de skriver "använda följande tecken i namn", och lägger till de 29x2. Jag vill påstå att de vill vara tillmötesgående mot utländska namn, inte för att öppna mot att dialektala uttal ska få en accepterad svensk stavnig. Jag tycker vi ska göra den distinktionen använda/skriv istället för "stava", så att vi inte ger tecknen "otillbörlig vikt" i svenskan. De samiska ortnamnen är just samiska.

text: :::::::Man kan säga att ”jag stavar Lückner med tyskt ü”, men man menar skriver, och man förklara det med att det tex är en lustig grej, görs av tradition trots att det skulle vara OK enligt tyska skrivregler att välja "y" eftersom den sitter mellan L och c (om det vore så).

text: :::::::Att det har funnits en önskan ibland att skriva med Feskekörkan med ô, men att det vatls bort för att det inte är självklart enligt (innoficiella) skrivregler tycker jag är missvisande eftersom det inte handlat om att följa skrivregler, utan för att ge en "lokal/dialektal" prägel. Som en lustighet eller av marknadsföringsskäl eller liknande. Ungefär som att varumärket Öresundsbron skriver Øresundsbron.

text: :::::::Så gärna ett avsnitt om att det stundom skrivits med ô, utan att ge bokstaven status som en svensk vokal, en ny bokstav vilket ett argumenterande för accepterad stavning gör.

text: :::::::Jag inser att det måste förtydligas i artikeln Svenskans tionde vokal som redan i titeln, och sedan genomgående, ger sken av att standardsvenskt alfabet har en tionde vokal, alltså en trettionde bokstav, och inte har samma acceptans som ⟨à⟩ och ⟨é⟩ ens. LittleGun (diskussion) 17 juni 2021 kl. 05.35 (CEST)
replies: text: ::::::::Om man ser till språkbruket kommer fram till följande. När folk talar om val mellan bokstäver och bokstavsvarianter för att på ett allvarligt menat sätt återge ordens fonem i en språklig varietet använder de ordet stava. Det gäller både språkliga varieteter som har stort Ausbau och de som inte har det. Här är ett citat ur huvudkällan för göteborgska:

text: ::::::::”I dôna, knô, lôsa, tjôta och vrôla är det nödvändigt att använda stavning med ô-tecknet. Man ser ofta att ordet gött ’gott’ som i frasen Ha de gött! stavas gôtt. Detta är egentligen en onödig stavning. Gött rimmar på kött, trött och blött, och den vanliga ö-bokstaven duger gott. Detsamma gäller för Feskekörka, som inte alls behöver stavas Feskekôrka. Det är samma ö-ljud i körka och dörr. I fall som gôtt och Feskekôrka kan man tolka stavningen som ett sätt att markera dialektal tillhörighet, inte som ett sätt att ange uttalet.”

text: ::::::::Det är rimligt av övergå till att använda ordet ”skriva” när användningen av skrivtecken, som i ”Gl08ben” (Globen) inte skulle kunna ingå i ett allvarligt menat system för att återge fonem. Jan Arvid Götesson (diskussion) 17 juni 2021 kl. 07.46 (CEST)
replies: text: :::::::::Jag tvivlar mycket starkt på att tecknet ô normalt används för att återge fonem, utan bara för att ge det dialektal prägel, därav så många som skriver "fel" och att det lokalpatriotiska monumentet Feskekörka stundom fått "felaktig" skrivning. Min poäng är att vi inte ska framställa ô som att det är en del av gängse stavning av saker som normalt skrivs med ö, som knö, och tjöta. Vi är svenskpråkiga Wikipedia, inte göteborgsspråkiga. Jag ser det närmast som studentikos kuriosa eller akademiskt humorprojekt att skapa lokala skrivregler och egna vokaler (i betydelsen bokstäver) etc för göteborgska. Det finns fonetiska alfabet för att förtydliga dialektala skillnader i svenskt uttal. LittleGun (diskussion) 17 juni 2021 kl. 09.27 (CEST)
Denna diskussion handlar om detta: Kan man skriva att man ”stavar Feskekôrka med ô”, eller måste man skriva att man ”skriver Feskekôrka med ô”?
Jag menar att man kan använda vilket man vill av verben ”skriva” och ”stava”, vilket artikeln gör nu efter mina redigeringar.
För att hålla inlägget kort skall jag formulera inlägget som en enda fråga: Varför skulle artikeln inte kunna skriva att vissa stavar Feskekôrka med ô när huvudkällan till kunskap om de språkliga varieteterna i Göteborg, professor Lars‑Gunnar Anderssons Göteborgsgrammatik, skriver så?
Den boken handlar bland annat om hur man lämpligen stavar/skriver göteborgska, enskilda ord eller texter.
(På manuskriptstadiet bidrog jag med kommentarer och ändringsfõrslag till den boken i ett par omgångar, men i sparade utkast ser jag att jag inte påverkat Lars‑Gunnar Anderssons användning av orden ”stava/stavning” och ”skriva” i boken.)
Nedan finns ett antal citat ur Göteborgsgrammatik, av vilka de flesta innehåller orden stava eller stavning.
[Rubrik:] Att skriva på göteborgska
[– – –]
Det viktigaste är att ha tecken för särskilda språkljud (fonem) som inte
finns i standardsvenska. Viktigast är ô-ljudet.
– – – – – – – – – 
På en annan lapp står det att medan kan uttalas mennas. Stavningen mennas ser knepig ut, men det finns många göteborgare som än i dag säger så
– – – – – – – – – 
I äldre tid kunde man knå eller knô. degen vid brödbaket. Numera knôr man ihop sig med andra människor. Stavningen signalerar att ordet uttalas med öppet ö, snarare det ö vi har i snöre än det vi har i snö.
– – – – – – – – – 
Ett dialektalt ord som änna kan man ibland se stavat som enna.
– – – – – – – – – 
I dôna, knô, lôsa, tjôta och vrôla är det nödvändigt att använda stavning med ô-tecknet. Man ser ofta att ordet gött ’gott’ som i frasen Ha de gött! stavas gôtt. Detta är egentligen en onödig stavning. Gött rimmar på kött, trött och blött, och den vanliga ö-bokstaven duger gott. Detsamma gäller för Feskekörka, som inte alls behöver stavas Feskekôrka. Det är samma ö-ljud i körka och dörr. I fall som gôtt och Feskekôrka kan man tolka stavningen som ett sätt att markera dialektal tillhörighet, inte som ett sätt att ange uttalet.
– – – – – – – – – 
Och nu kommer vi till ett kärt tvisteämne hos göteborgare. Det finns en enda byggnad i Göteborg som även i officiella sammanhang skrivs och stavas på göteborgska, nämligen Feskekörka.
– – – – – – – – – 
Men om nu man ska ha ett dialektalt namn, hur ska man då stava det?
– – – – – – – – – 
[Sven Schånberg:] Urgöteborgaren säger nämligen kjûrka, och uppfattar stavningen körka som en förolämpning av utsocknes som uppfattar ordet som något vulgärt.
– – – – – – – – – 
Feskekörka ska allt stavas just så, om vi nu ska ha en göteborgsk stavning.
– – – – – – – – – 
[bildtext:] Ovanför ingången till huset står det i dag Feskekôrka, men man kan faktiskt se hur det bakom cirkumflexen kan anas två prickar som i ett äldre ö. Det är inte lätt att stava på göteborgska.
– – – – – – – – – 
Ofta ser man stavningen gôtt, men som nämndes ovan duger gött lika bra; uttalet är detsamma.
– – – – – – – – – 
Och stavningen gôtt kan ses som skriftens sätt att särskilt markera det göteborgska, det emblematiska.
– – – – – – – – – 
Vid Brunnsparken finns denna skylt som visar åt vilket håll Feskekyrkan (stavat precis så) ligger. Eftersom idén är att skriva och stava namnet på byggnaden på göteborgska, ska den korrekta formen vara Feskekörka. Om fisk skrivs fesk, bör kyrka skrivas körka, eller kôrka. Mindre självklart är om det ska stå körka (den äldre formen) eller körkan (som de flesta torde säga i dag). Även i tidningstext ser man ofta stavningen Feskekörkan. Känslan för de gamla feminina bestämdhetsändelserna är försvunnen hos många.
– – – – – – – – – 
Jag hade kunnat skriva gôr- i stället för gör-. Den stavningen skulle markera att det är ett hårt g-uttal och att ordet har sitt ursprung i ett gammalt gohr, gorr.
– – – – – – – – – 
Ett vanligt uttryck i göteborgskan är hallå dû. Detta dû uttalas med ô-ljud, och man skulle mycket väl kunna stava det dô, men för att markera kopplingen till du stavar jag det dû här i boken.
Jan Arvid Götesson (diskussion) 17 juni 2021 kl. 13.11 (CEST)

text: Min poäng, vi ska ha svensk stavning. Inte göteborgsk (götteboβk?). Vi ska inte antyda att "svenskans tionde vokal" är en etablerad bokstav i svenska alfabetet eller en etablerad svensk stavning. Det gör vi nu. Däremot förekommer det sättet att skriva på för att "ge en lokal prägel" eller nåt. Nu kallar han det "göteborgsk stavning", jag kan inte se det som något annat än en sorts lokalpatriotisk lustifikation, som bibeln på ekensnack. Göteborgsk stavning är inte ett etablerat stavningsalternativ. LittleGun (diskussion) 17 juni 2021 kl. 13.38 (CEST)
replies: text: :Här diskuteras två olika saker. En vidare fråga är huruvida artiklars text sammantaget ger effekten att ”antyda att ’svenskans tionde vokal’ är en etablerad bokstav i svenska alfabetet eller en etablerad svensk stavning”. En begränsad fråga är huruvida orden ”stava” och ”stavning” är ett riktigt ordval i följande passus: ”namnet stundom stavats Feskekôrka med ô. Stavningen med ô behövs enligt Lars-Gunnar Andersson ej för korrekt dialektal stavning”.

text: :I den vidare frågan får jag inget grepp om vad LittleGun menar, så jag kan inte svara.

text: :I den begränsade frågan har vi en huvudkälla, en populär och samtidigt vetenskaplig bok om de språkliga varieteterna i Göteborg skriven av en professor i ämnet. Jag förmodar att denna mening av LittleGun syftar på Lars‑Gunnar Andersson: ”Nu kallar han det ’göteborgsk stavning’, jag kan inte se det som något annat än en sorts lokalpatriotisk lustifikation, som bibeln på ekensnack.”

text: :Min uppfattning är denna: vi på Wikipedia kan inte tycka att ett ordval av en professor i ämnet i en vetenskaplig text är så fel att det måste ändras, om vi inte har andra goda källor som klart visar att det är befogat att göra det.

text: :Till slut vill jag säga att detta med ”skriva” och ”stava” är inget som jag hade någon uppfattning om före denna diskussion; diskussionen kommer överraskande. Det som jag har lärt mig är att det är rimligt att övergå till ordet ”skriva” när skribenten inte väljer skrivtecken som ett led i seriöst fonemåtergivande, utan leker med skriftbilden som i iPhone, HarperCollins, Gl08ben.

text: :Jan Arvid Götesson (diskussion) 18 juni 2021 kl. 01.04 (CEST)
replies: text: ::Två saker som hör ihop. Jag menar att man inte kan säga att det finns någon etablerad göteborgsk stavning trots vetenskapsmannen. Korrekt dialektal stavning existerar alltså inte, åtminstone inte  etablerad per svenskspråkiga Wikipedias terminologi. Jag tycker därför det är lika rimligt att skriva "skriver" om Feskekôrka, samma att den skrivs med förledet "Feske-", lika mycket lokalpatriotiskt fonemåtergivande det, vilket är ok i ett egennamn. Men om "fiskekyrka" skulle vara ett begrepp skulle det aldrig stavas "feskekörka" heller, om inte det etablerats som ord i svenskan med det uttalet först.

text: ::Min poäng, och problem, är alltså att vi implicerar att finns ens alternativ dialektal stavningsvariant i svenska skriftspråket. Och ô skulle vara en 30 bokatav, en tionde vokal.

text: ::Menar du att "göteborgsk stavning" är en etablerad stavningsvariant? LittleGun (diskussion) 18 juni 2021 kl. 07.45 (CEST)
replies: text: :::Jag har försökt skriva svar, men det blir så långt. Skall korta ner det innan jag skriver här. Jan Arvid Götesson (diskussion) 30 juni 2021 kl. 22.44 (CEST)
replies: text: ::::OK. Kanske enklare att svara kort om du bara svarar på "Menar du att "göteborgsk stavning" är en etablerad stavningsvariant?" LittleGun (diskussion) 1 juli 2021 kl. 07.30 (CEST)
thread_title:  Flytta till Feskekörka 

message: När fiskhallen byggdes och stod klar och det visade sig att den såg ut som en kyrka.Var det ingen som "rasade" då? LittleGun (diskussion) 18 juni 2021 kl. 08.13 (CEST)
replies: text: Jag hittade detta i tidningar.kb.se : Göteborgsposten1873-12-20, Göteborgs-upplagan, tryckort: Göteborg: "...blifvit sä skarpt och så allmänt klandrade som den nya Fiskhallen. Vi ha..". Så reaktioner verkar ha skapats. LittleGun (diskussion) 18 juni 2021 kl. 13.05 (CEST)
thread_title:  Ingen som rasade? 

message: E:et i Fêskekörka uttalas på motsvarande vis som bohusläningarna uttalar i. Det är ett tjockt e och uttalas varken som i test eller som i tes. Ö:et däremot ska vara utan cirkumflex, eftersom det inte är ett öppet ö som i gôrbra eller knô, det uttalas som ö:et i kök. /Ascilto (diskussion) 18 september 2021 kl. 19.05 (CEST)
replies: text: Ascilto rätt i att många infödda har hävdat och hävdar dessa saker om de två vokalernas uttal. E:et i fesk skall inte vara öppet som i standardsvenska bäst. Uppgiften att ö i körka inte skall uttalas som i gôrbra finns också i litteraturen. Nuvarande artikelnamn har inget cirkumflex ( inte kôrka) så där finns väl inget problem?

text: När det gäller e:et har skrivtecknet ê inte använts på någon officiell eller inofficiell skylt eller i tryckt text, vad jag vet. Jag minns inte heller på rak arm någon språkvetenskaplig skrift som använt tecknet ê. Därför blir det svårt att ha annat vokaltecken än e i artikelnamnet. Tyvärr går det nog inte att framhäva uttalet genom en annan stavning än det nuvarande artikelnamnet. Informationen om uttalet måste nog läggas in i brödtexten i stället. Jan Arvid Götesson (diskussion) 19 september 2021 kl. 12.41 (CEST)
replies: text: :Du har helt rätt. /Ascilto (diskussion) 19 september 2021 kl. 12.52 (CEST)
replies: text: ::Den nuvarande förklaringen av uttalet använder Internationella fonetiska alfabetet. Ett lättläst avsnitt om uttalet behövs nog ochså, eftersomn det är ett av Sveriges viktigaste emblematiska dialektord. Sven Schånberg skrev tydligen 1968 att vokalen i körka inte skall vara öppen – tydligen samma uppgift som Ascilto lämnar – men hans Kals odbok har jag inte tillgång till. Någon som har den? Jan Arvid Götesson (diskussion) Jan Arvid Götesson (diskussion) 19 september 2021 kl. 13.10 (CEST)
replies: text: :::Frågan är intressant ur flera aspekter. Det finns en missuppfattning att göteborgare äter fesk. Så är det inte. Göteborgare äter fisk. Fesk används bara i skämtsamma sammanhang, som Feskekörka. Firman Feskar Bröderna utnyttjar en missuppfattning i marknadsföringssyfte, för att ge ett falskt genuint intryck. Ungefär som svensk saft marknadsförts som Swedish söft i USA, för att ge ett falskt intryck av att vara genuint skandinavisk. /Ascilto (diskussion) 19 september 2021 kl. 15.01 (CEST)
replies: text: ::::Jag har skrivit in uppgiften om ett slutnare uttal av ‑körka, fast jag citerar Sven Schånberg i andra hand. Inte idealiskt, men jag är tusentals kilometer från bibliotek som har boken. Jan Arvid Götesson (diskussion) 20 september 2021 kl. 04.55 (CEST)
replies: text: :::::Nu har jag tagit bort döda länkar. Och det där med "officiellt namn" saknade helt källhänvisning (utöver död länk), så den meningen hängde i luften. Higab förvaltar huset, och hur de stavar byggnaden finns källbelagt. Paracel63 (diskussion) 24 december 2023 kl. 00.58 (CET)
replies: text: ::::::Nu har jag hittat vad som verkar vara officiell webbplats, så jag gör halvt om. Det förtydligas dock nu att båda stavningarna är vanligen förekommande. Paracel63 (diskussion) 24 december 2023 kl. 01.16 (CET)
thread_title:  Borde flyttas till Fêskekörka 

message: Jag har alltid räknat med att Feskekörka ritades av Adolf W. Edelsvärd men finner ingen uppgift om detta. Vad säger dina källor? Om de tiger, är detta anmärkningsvärt och bör i så fall påpekas.  Roufu (diskussion) 18 april 2022 kl. 08.49 (CEST)
replies: text: @Roufu: Nej, det var Victor von Gegerfelt som ritade Feskekörka. Källorna är entydiga om detta, såväl 100 utmärkta hus i Göteborg, Hus för hus i Göteborgs stadskärna som Arkitektur & fasader Göteborg 1850-1920 anger detta. I skriften Arkitekten och staden - Adolf Edelsvärd upptas inte Feskekörka som Edelsvärds verk. Historiker (diskussion) 18 april 2022 kl. 09.05 (CEST)
replies: text: :Tack för hjälpen. Jag kollade också Victor von Gegerfelt men läste inte tillräckligt noga för att se att Feskekörka faktiskt står där. Kanske var det mer naturligt för honom att rita en kyrkliknande saluhall  än för Edelsvärd, somju  hade ritat Hagakyrkan och Engelska kyrkan  i närheten. Roufu (diskussion) 18 april 2022 kl. 10.13 (CEST)
thread_title:  Arkitekt