Diskussion:Partille herrgård

message: Flera detaljer till herrgården var direktimporterade från England, såsom fönsterkarmar och dörrar. Möjligen kan William Chambers ha utfört översiktsritningar till herresätet i Partille, men äldre forskning har visat att arbetsritningarna är verk av den unge arkitekten i Göteborg, Carl Wilhelm Carlberg.Olausson, Magnus (katalogredaktör): Magnus Olausson] ; Granath, Olle, Harris, John, Olausson, Magnus och Fogelmarck, Stig; översättning: Naylor, Martin N. och Olausson, Magnus; foto: Cornelius, Erik: Chambers & Adelcrantz, Nationalmuseum, Utställningskatalog nr 596, 1997, , s. 75.Stadsbyggnadshistorikern Arvid Bæckström hävdar att Bengt Wilhelm Carlberg ska tillskrivas ritningarna: "Uppgifterna om dess [herrgården] tillkomsttid och arkitekt ha endast gissningsvis framställts. Emellertid fann man årtalet 1780 på en väggplanka, och en närmare granskning av bevarade interiörer pekade allt bestämdare på C.W. Carlberg såsom skapare av det hela (han var dock 1780 sedan 3 år utrikes). Några ritningar på rådhusvinden [Göteborgs rådhus] (planer och terrassdetaljer) gåvo äntligen det slutgiltiga beviset: de voro visserligen osignerade, men Carlbergs eleganta linieföring signerar alltid sig själv."Källa: Studier i Göteborgs byggnadshistoria före 1814: Ett bidrag till svensk stadsbyggnadshistoria, [utvidgad upplaga], Serie: Svensk byggnadskultur, 99-0887545-0 ; 2, fil lic Arvid Bæckström, Nordiska museet, Stockholm 1923, s. 125f. William Chambers hade tidigare bistått sin andra syster Sara (1724-85), gift 1747-70 med engelsmannen Georg Bellenden († 1770)Samlingar till Göteborgs historia [III] : Christine kyrkas böcker för vigda, födda och döda, Wilhelm Berg, Stockholm 1890-1893, s. 587. och omgift 1772 med Martin TörngrenSven Gulin (red), Framställningen i del 1-2 rörande fastigheterna under 1600- och 1700-talen är baserad på manuskript av Olga Dahl: "Göteborgs hjärta - En bok om människor, affärer och byggnader kring Kungsgatan, Del 1, Kungsgatan, dess kvarter och omgivning från Carolus Rex till Västra Hamngatan", [Gulins/Pepita], Göteborg 1977, s. 225. med ritningar till Råda säteriAshton, John R.: Lives and Livelihoods in Little London; The Story of the British in Gothenburg (1621–2001), Warne förlag, 2003,  (inb.), s. 39. uppfört 1770-72.
Vad är @Hesekiel ute efter? låt oss klara ut detta. Just nu råder suboptimering i artikeln. Ymer (disk) 11 december 2012 kl. 15.31 (CET)
Bæckström för ett intressant resonemang om vad det är som för honom fram till ståndpunkten, att ritningarna visserligen är osignerade, men att "Carlbergs eleganta linieföring signerar alltid sig själv". För och emot - där läsaren själv kan bilda sig en uppfattning. Genom att ta bort den ena delen av resonemanget försvinner en viktig del av möjligheten att analysera argumentens hållbarhet.
1. Stadsbyggnadshistorikern Arvid Bæckström hävdar å ena sidan att  "Något visst engelskt i fasaderna förde länge mina tankar på göteborgaren, sedermera konungens av England arkitekt, W. Chambers, fru Sandebergs bror. Se t.ex. Chambers´ hus 1768 i Edinburg för sir Dundas, nu Royal Bank of Scotland (A.E. Richardson, Monumental classic architecture in Great Britain and Ireland during the 18:e and 19:e centuries,1914, pag.19).  Jämför också Ware: A complete body of architecture, London, 1767, Pl. 54 och 55; kap. 22 heter där: "The construction of a country seat without columns or other expensive decorations". Källa: Studier i Göteborgs byggnadshistoria före 1814: Ett bidrag till svensk stadsbyggnadshistoria, [utvidgad upplaga], Serie: Svensk byggnadskultur, 99-0887545-0 ; 2, fil lic Arvid Bæckström, Nordiska museet, Stockholm 1923, s. 125f.</ref>
2. Å andra sidan hävdar stadsbyggnadshistorikern Arvid Bæckström, att Carl Wilhelm Carlberg ska tillskrivas ritningarna: "Uppgifterna om dess [herrgårdens] tillkomsttid och arkitekt ha endast gissningsvis framställts. Emellertid fann man årtalet 1780 på en väggplanka, och en närmare granskning av bevarade interiörer pekade allt bestämdare på C.W. Carlberg såsom skapare av det hela (han var dock 1780 sedan 3 år utrikes). Några ritningar på rådhusvinden [Göteborgs rådhus] (planer och terrassdetaljer) gåvo äntligen det slutgiltiga beviset: de voro visserligen osignerade, men Carlbergs eleganta linieföring signerar alltid sig själv." Källa: Studier i Göteborgs byggnadshistoria före 1814: Ett bidrag till svensk stadsbyggnadshistoria, [utvidgad upplaga], Serie: Svensk byggnadskultur, 99-0887545-0 ; 2, fil lic Arvid Bæckström, Nordiska museet, Stockholm 1923, s. 125f.</ref>
Mvh Hesekiel Hesekiel 11 december 2012 kl. 18.20 (CET)
replies: text: Förstår inte konklutionen, kan du utveckla det? du har envist velat förpassa mitt bidrag av Bæckström till en enskild not. Under din pkt 1, säger ju Bæckström "förde länge mina tankar" om Chambers, men konstaterar i pkt 2 att han "äntligen [hittat] det slutgiltiga beviset" för Carlberg. Bæckströms uppfattning är därmed definitiv. Ditt eget bidrag ovan "äldre forskning har visat att arbetsritningarna är verk av den unge arkitekten i Göteborg, Carl Wilhelm Carlberg" förstärker bara den linjen. Vad är alltså problemet? försök att vara tydlig med det. Ymer (disk) 11 december 2012 kl. 22.28 (CET)
replies: text: :I denna artikel är det av intresse att lyfta fram, att såväl Chambers med sina översiktsritningar och modeller som Carlberg med sina osignerade arbetsritningar har samverkat i projektet "Partille Herresäte". Frågeställningen bör därför inte vara ett "antingen eller" utan fastmer ett "både och" för att förstå det bakomliggande arkitektarbetet när det gäller exteriör, interiör, park och trädgård. Arbeten av Arvid Bæckström och Magnus Olausson ger uttryck för denna uppfattning. Artikeln bör därför spegla, att det troligen är två samverkande arkitekter, som är involverade i arbetet med Partille herrgård. Vem vet med bestämdhet?
Hesekiel Hesekiel 12 december 2012 kl. 10.14 (CET)
replies: text: ::Och vari ligger då den av dig upplevda konflikten? förstår inte det. Det du beskriver har ju artikeln även tidigare speglat. Min kritik har främst gällt att du rör till det med en blandning av engelska och infogade noter i klartext i artikeln. Alltså; undvik engelskan och/eller lägg den och litt. i noter, så kan det bli riktigt bra. Ymer (disk) 12 december 2012 kl. 11.44 (CET)
replies: text: :::Förhoppningar finns att denna artikel ska bli minst lika bra som exempelvis Drottningholms slott, som nyligen har bedömts vara en "utmärkt artikel". Då behövs konstruktiv kritik och det har kommit fram i ovanstående angelägna kommentarer av @Ymer.Viktigt med ömsesidigt utbyte på denna diskussionssida för att skribenterna ska förstå varandras intentioner på ett bra sätt. Hesekiel Hesekiel 13 december 2012 kl. 17.10 (CET)
thread_title:  Arkitekt 

message: Artikeln rekommenderas då den:
#… saknar åtgärdsmallar.
#… ger sammanhang, se Wikipedia:Skriv ut det självklara.
#… täcker in det viktigaste inom området.
#… har ett korrekt språk utan stav- eller grammatikfel.
#… ingår i wikistrukturen med wikilänkar, kategorier och eventuella interwikilänkar.
#… har en källförteckning och källbelägger helst de olika avsnitten genom noter.
#… har klarlagd upphovsrättsstatus för alla bilder som finns. En artikel helt utan bilder kan väljas till rekommenderad.
#… det finns ett objekt på Wikidata med länk till artikeln.
--Historiker (diskussion) 2 december 2017 kl. 19.17 (CET)
thread_title:  Rekommenderad artikel: motivering