Diskussion:Runsten

message: (Inserted by User:Rursus 19 juli 2009 kl. 15.43 (CEST))
Några tankar:
1. Det tjusigaste i nuvarande röda kanten höger på runstensartiklar är den röda färgen.
Informationsvärdet är obetydligt, eftersom nummer och (namn) och placering hör hemma i rubriken och svenska texten hör hemma i artikeln som bör ange texten i a)runor, b) på fornsvenska, c) i modern översättning.
Standardfältet innehållen dock värdefulla länkar som bore bevaras på framskjuten plats, och ett rött band som sammanfattande element för kategorien är mycket fint.
Ett vertikalt brett fält förhindrar att en bild av runstenen kan sättas till höger direkt under rubriken. Detta är beklagligt.
Möjlig lösning: Ett horisontellt löpande smalt färgband direkt under rubriken.
Innehåll 3 länkar:
Fornminnenssymbol (R-runa)  Runstenar från 1000-talet i Sverige  Symbol för sevärdighet
Länken på texten leder till den här sidan med kategoridefinition, etc.
Symbolerna är två länkar till respesktive kategorien som då kan indelas under R symbolen i fornborgar, gravhögar, mm och under det andra i whatever, Kyrkor, kvarnar, slott, herresäten.
Vi skapar då en samband mellan Sveriges historika sevärdigheter.
Texten ka ändras till Runstenar före 1000-talet i Sverige (danmark, ...)
Runsinskrifter från 1000-talet i Sverige, mm
Detta ger mer möjligheter att strukturera, och framförallt plats för en bild.
Fråga: Hur skapar man färgytan? Jag ser inga styrtecken.
--Klafui 26 september 2004 kl.10.03 (CEST)
thread_title: (Random heading)

message: Inskrifterna i huvuddelen av Sverige är indelade landskapsvis. De i Blekinge, Halland och Skåne står under "Danmark (inklusive Skåne, Blekinge och Halland)". Det verkar lite märkligt. Visserligen har dessa landskap tillhört detta land, men en geografisk fördelning bör väl alltid göras med utgångspunkt från nuvarande gränser". Annars skulle ju eventuella runstenar i Finland hamna under "Sverige" o s v, vilket ju skulle bli lika konstigt. Bohuslän och Jämtland (som också tillkom under 1600-talet) står dock som egna landskap under "Sverige", så det finns ingen konsekvens i galenskapen. Problemet är att det inte ens finns information om hur många stenar som finns i respektive landskap eller hur många som finns i nuvarande Danmark, så det är svårt att göra en omflyttning utifrån uppgifter i artikeln. Finns det någon kunning som kan fixa detta? --Andhanq 17 januari 2008 kl. 10.13 (CET)
replies: text: Mera galenskap! "Brittiska öarna" lyder en rubrik, medan en annan lyder "Irland", men ön Irland är ju en av de Brittiska öarna. Skvattram 30 juli 2008 kl. 21.40 (CEST)

text: Ännu mera. Listan med landskap och länder tycks lista runinskrifter snarare än runstenar, vilket inte är samma sak. Det finns trots allt många runinskrifter som inte var inhuggna i sten. Jag konstaterar detta eftersom Dalarna, som inte har några kända runstenar men likväl kända runinskrifter av andra slag, har ett antal angivet i listan.
Skvattram 30 juli 2008 kl. 21.50 (CEST)
Tycker också det är mycket märkligt att runstenar som ligger i dagens Sverige skall räknas in under Danmark. Oavsett var ländernas gränser gick (eller om de överhuvudtaget existerade) under vikingatiden borde ju runstenarna räknas in inom de nuvarande gränserna. Varför har detta inte åtgärdats?  Tenorsominutesago (diskussion) 15 november 2019 kl. 23.38 (CET)
thread_title: Geografisk fördelning

message: Är verkligen "de flesta", dvs fler än 50%, av samtliga runstenar (i alla länder) resta i Mälardalen? Att det är det runtätaste området har jag lätt att tro, men att stenarna där utgör mer än 50%...nja kanske, men jag ville i alla fall ta upp det till diskussion.
Skvattram 30 juli 2008 kl. 21.35 (CEST)
replies: text: Enwp har siffror som bara gäller runstenar. Där framkommer att Uppland och Södermanland tillsammans har ganska precis hälften av alla skandinaviska runstenar.

text: andejons 31 juli 2008 kl. 09.18 (CEST)
replies: text: :Men hur stor delar av Uppland och Södermanland hör till Mälardalen? Ligger även platser som Nyköping och Östhammar i Mälardalen? Skvattram 4 augusti 2009 kl. 23.05 (CEST)
thread_title: Flertal i Mälardalen

message: Unicode är en världsstandard för att hantera text i datorer som stödjer alla världens skriftspråk (i princip). Wikipedia använder denna standard, och även runor stöds. Tyvärr finns inte runor med i de teckensnitt som datorer levereras med, annars skulle runor fungera som text i Wikipedia. Men om runintresserade användare installerar ett lämpligt teckensnitt fungerar det. Vore det bra att i artiklar om runstenar skriva originaltexten med runor och lägga till en instruktion hur man får det att fungera (det är lätt)? Är det relevant att ha med en helt originaltrogen version av texten även om få kan läsa den? Ett annat sätt är att göra en bild med runorna i.--BIL 9 december 2008 kl. 22.37 (CET)
replies: text: Tyvärr något svårt att hitta välimplementerade runor, men Junicode, GNU Unicode och Caslon-familjen innehåller i alla fall runor. Jag kommer ut med runor i min RursusCompactMono på openfontlibrary, snart, det är bara ren slapphet som gjort att jag inte releasat dem.

text: Eventuellt är det kanske inte riktigt moget att använda runor i wikipediaartiklar precis ännu. Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 19 juli 2009 kl. 16.00 (CEST)
replies: text: :Det borde vara moget att skriva Unicode-runor i Wikipedia nu, till exempel i artiklar om olika runstenar. Från Windows 7 verkar det fungera rakt av, och de som finns i artikeln runor fungerar i de datorer jag provat med på senare tid. Problemet är att runor inte finns på tangentbordet vilket gör det krångligt att skriva. Men om det finns intresse kan jag göra en tangentbordslayout (med Microsoft Keyboard Layout Creator) som har runor på AltGr+bokstav. --BIL (diskussion) 20 december 2015 kl. 13.08 (CET)
thread_title: Runor med Unicode i artiklar?

message: Det finns brister i uppgifterna om antalet runinskrifter i Dalarna. Landskapet har flera hundra runinskrifter, men bara ett mindre antal från vikingatid/medeltid. Detta antal överstiger dock också 5, med 2 eller 3 runstenar/runstensfragment, 3 medeltida metallbleck och ett par medeltida inskrifter i trä, bland annat en till 1280-talet daterad sådan i kyrkhärbret i Älvdalen.  
Siffran 5 får man dock på RAÄ:s fornminnessök, det vet jag, men där har man gått inkonsekvent till väga, förmodligen pga den mänskliga faktorn. Principen är att inskrifterna med dalrunor pga av sina sena tillkomsttid (ca 1500-1900) inte listas under runinskrifter, utan inom kategorin "ristningar medeltid/historisk tid". Likväl har två blockristningar från dalrunetiden råkat hamna i kategorin runristningar, i likhet med någon träristning som är uppenbart yngre än de runor som använts och således kan bedömas som falsarium, medan man i kategorin hoppat över de äldre träinskrifter som faktiskt hör hemma i den "vanliga" runinskriftstiden.
Också i Samnordisk runtextdatabas är antalet runinskrifter från Dalarna fem, men inte riktigt samma fem! Databasen upptar ännu inga dalruneinskrifter, vilka måste translittereras enligt egna principer, och man redovisar bara två runstenar/runstensfragment (fragment från Stora Tuna, nu på Dalarnas museum, samt försvunnet fragment från By), medan RAÄ Fornsök tar upp en tredje sådan (Hedemora 30:1), men utan att behandla de två andra. Jan Owe, som gjort omfattande listor över runinskrifter i Sverige, har för Dalarnas del kommit fram till siffran 379  för det totala antalet. 
De medeltida träinskrifterna och deras datering har beskrivits av Helmer Gustavson i ett avsnitt i Dalarnas hembygdsbok 2003.
Också Härjedalen har ett par dalruneinskrifter.
Skvattram 10 februari 2009 kl. 10.42 (CET)
thread_title:  Antal inskrifter 

message: I andra stycket av sektionen Runstenarnas tid och sammanhang nämnes att runstenar före 800-talet var poetiska och skrevs på 24-typiga runraden. I samma stycke nämns Rökstenen och Sparlösastenen vilka är tidiga exemplar av den 18-typiga runraden, andra exempel borde nämnas i stället, och Rökstenen och Sparlösastenen borde få ett eget stycke på samma tema, men med senare runrad, som ett exempel på ett äldre språk, eftersom bl.a. "Tjudriks-dikten" har ålderdomliga språkformer. Rursus (fer tjyjven! "kreditera" så här) 19 juli 2009 kl. 16.06 (CEST)
thread_title: Tveksamma exempel

message: "Stenar som har drag av två stilar betecknas som Pr1-Pr2" står det. Jag gissar att det bara illustrerar en princip, men då bör det också framgå. En sten med drag av Pr3 och Pr4 skulle väl knappast betecknas som Pr1-Pr2?
Skvattram 4 augusti 2009 kl. 23.05 (CEST)
replies: text: Jag justerade till formuleringen i källan, jag tycker man förstår nu. Xauxa 5 augusti 2009 kl. 12.50 (CEST)
thread_title: Drag av två stilar

message: Att äldre runstenar ofta är mer litterära än det senare (som det tidigare stod) kan jag hålla med om, men nu har någon bytt ut ofta mot vanligen, och det vill jag ifrågasätta/ta upp till diskussion. "Vanligen" uttrycker ju normalfall, och därmed att det rör sig om något man kan förvänta sig av en typisk runsten från denna tid. Men så vitt jag vet består många tidiga runstenars inskrifter bara ett eller två personnamn och kanske någon liten magisk runföljd efter det. Någon som har ännu bättre uppfattning eller till och med statistik?
Skvattram 14 november 2009 kl. 23.00 (CET)
replies: text: Jag har samma uppfattning, men inga belägg.

text: andejons 15 november 2009 kl. 11.49 (CET)
replies: text: :Jag har sysslat med många av de gamla urnordiska runinskrifterna, och det stämmer nog att de oftare (och då procentuellt) har en mer litterär prägel (om man med äldre menar Rökstenen), se bl.a. Eggjastenen, Tunestenen, Stentoftenstenen eller Björketorpsstenen. Senare stenar med litterär prägel förekommer också, men är procentuellt sett färre - exempel på sena mer litterära stenar är dock Upplands runinskrifter 214 ,Upplands runinskrifter 226 Gripsholmsstenen och Karlevistenen. Egentligen är det en ointressant fråga eftersom vi känner till så många gånger fler yngre ristningar att det blir knepigt att jämföra./Hedning 22 november 2009 kl. 00.32 (CET)
replies: text: ::Men Rökstenen dateras (i Samnordisk runtextdatabas) till 800-tal. Då bör den alltså inte tillhöra gruppen äldre runstenar, eftersom det uppges stå för runstenar "tillkomna före år 800".
Skvattram (disk) 18 juli 2012 kl. 17.10 (CEST)
replies: text: :::Rökstenens stil och de blandade runformer skvallrar om en ålderdomlig prägel, men visst har du rätt i att den tidsmässigt räknas till de vikingatida (fast egentligen snarare till en övergångsfas). Med litterär menar jag att  de är skrivna mer eller mindre metriskt, eller med ett poetiskt bildspråk./Hedning (disk) 18 juli 2012 kl. 17.35 (CEST)
thread_title: Äldre stenar vanligen mer litterära?

message: Hur förhåller sig den idag (3/6) inlagda kartan till kända men förkomna runstenar? Och redovisar den runstenar som finns på museum i annan kommun på fyndkommunen? Redovisar den bara resta stenar eller även runblock och gravhällar m.m. (som i tabellen med uppgifter från Samnordisk runtextdatabas)? 
Skvattram 3 juni 2010 kl. 20.21 (CEST)
thread_title: Kartan

message: "Äldre runstenar (före år 800) är i allmänhet ristade med den äldre runradens runor. Ofta saknar de ornamentering. Under denna period är också antalet stenar som reses i de södra runstensområdena (Danmark, Götaland och även Norge) lika stort eller större än antalet som reses i norr (framförallt Svealand). Dessa är ofta mer litterära än de senare, och flera av de mer kända stenarna är från denna tid, som Rökstenen, Sparlösastenen och Björketorpsstenen."
Både Rökstenen eller Sparlösastenen anses väl vara från 800-talet, och därmed inte från tiden före år 800. Här har vi alltså ett felaktigt påstående. Att jag inte har bara har tagit bort dem som exempel beror på att jag undrar om det är tidsgränsen ("före år 800") eller exemplen vi ska byta ut. Men min spontana tanke är att stenarna med rent urnordiska inskrifter och stenarna från tidig vikingatid nog bör hållas isär, även om vissa urnordiska runor/avsnitt förekommer i några av de senare.
Skvattram 23 juni 2010 kl. 17.31 (CEST)
replies: text: Det är ju klurigt det där eftersom både Sparlösastenen och Rökstenen tillhör en övergångsfas. Sparlösastenen har ju också ornamentering, så det rimliga är väl att hitta andra mer kända exempel som är äldre. /Hedning (disk) 18 juli 2012 kl. 17.43 (CEST)
replies: text: :Kanske kan Järsbergsstenen (Vr 1 U) vara ett rimligt exempel? Tillhör den vad du menar med mer litterära runstenar?
Skvattram (disk) 18 juli 2012 kl. 20.47 (CEST)
replies: text: ::Jag skulle nog hellre välja Eggjastenen eller/och Gallehushornen (som innehåller allitteration - men som å andra sidan inte är en sten - så den går bort). Järsbergsstenen kan ju få vara med nu när jag tänker efter - meningen säger ju inte att stenarna som uppräknas skall vara litterära, bara mer kända, och det gäller ju både Järsbergsstenen och Eggjastenen. Jag lägger in dem. /Hedning (disk) 18 juli 2012 kl. 22.20 (CEST)
replies: text: :::Man skulle vilja ha in något mer om runstenarnas syfte/funktion i artikeln. Min uppfattning är att, medan vikingatidens runstenar nästan samtliga är minnesstenar efter döda anhöriga, är det inte riktigt så med de urnordiska runstenarna, utan deras syfte är ofta mer dunkelt (för oss idag). Anser du att detta stämmer? Skvattram (disk) 19 juli 2012 kl. 00.54 (CEST)
replies: text: ::::Ja, så är det ju. I vissa fall handlar det om markering av gränser, eller skydd, bl.a. mot att en död skall gå igen etc. Äldre ristningar hittar man ju ju också främst på föremål, och inte på stenar. /Hedning (disk) 19 juli 2012 kl. 02.44 (CEST)
thread_title: Felaktigt påstående

message: I artikeln Runsten står följande:
replies: text: Danmark (inklusive Skåne, Blekinge och Halland) 
Detta är korrekt eftersom dessa tre landskap tillhörde Danmark vi den tiden.
När de gäller Norge står det siffrorna:

text: 1649	respektive 133
Dock står inte Bohuslän och Jämtland med vid Norge som "inklusive". Dessa var inte svenska landskap när runstenar restes. I Bohuslän har ex. Norges huvudstad legat och Bohuslän blev ockuperat utav svenskarna först 1658. --Allexim (disk) 20 april 2012 kl. 07.02 (CEST)
replies: text: :När runstenarna restes fanns varken Sverige, Danmark eller Norge. Och frågan är vart Grekland hörde när Pireuslejonet fick sina inskriptioner, på statyn som nu står Italien som inte heller fanns. Traditionellt har dock Skåneland, dvs Skåne, Halland och Blekinge räknats till Danmark vid (svensk?) historieskrivning äldre än 1658 men samma hänsyn har inte tagits till andra områden. Jag vill hävda att det är felaktigt, men det är en form av orginalforskning, wp:OT, att hitta på egna uppdelningar. Hur som helst gör källan, Samnordisk runtextdatabas den uppdelningen, förmodligen baserad på den traditionen. Listan gäller alltså som den ser ut nu, trots dess historiska anakronismer. Det kan problematiseras och förklaras varför listan har den uppdelning den har i texten under men den problematiseringen ska göras utifrån andra verifierbara källor.--LittleGun (disk) 20 april 2012 kl. 07.22 (CEST)
replies: text: ::Dessa konstigheter tog upp (av undertecknad) redan 2008 (se ovan under "Geografisk fördelning"). Problemet ökas av de i de nordligare delarna av Sverige listas per landskap, medan de i Blekinge, Halland och Skåne "klumpas ihop" med vårt grannlands. Så man kan avläsa antalet i Västmanland eller Småland, men inte i Skåne eller Halland. Och för den delen inte heller på Fyn eller Jylland. Det måste väl finnas någon litteratur där detta finns angivet. Det här inte riktigt mitt område, men någon borde "ta tag" i det. --Andhanq (disk) 20 april 2012 kl. 08.17 (CEST)

text: ::Det finns såna utdrag ur Samnordisk runtextdatabas, som jag uppfattar som vetenskaplig konsensus för kategorisering, tex här: Lista över Skånes runinskrifter och här Lista över Blekinges runinskrifter. Halland saknas dock på WP.--LittleGun (disk) 20 april 2012 kl. 10.52 (CEST)
replies: text: :::Bra. Kanske kan man använda de listorna för att skilja ut "danska" runstenar som de facto ligger i Sverige. Kan någon hitta Halland så vore det ju bra (för det kan väl knappast saknas runstenar där). Skrivningen som den är nu ser mycket märklig ut. --Andhanq (disk) 20 april 2012 kl. 14.03 (CEST)

text: ::Danmark fanns säkerligen (den stora runstensvågen runt år 1000 inleddes och inspirerades troligen med och av Harald Blåtands stenar), och hade troligen kontroll över Skånelandskapen. Vart Jämtland hörde är däremot mer tveksamt. Det är alltså inte ohistoriskt att göra en sådan uppdelning. Det kan också ha att göra med vilket land landskapen hörde till när de första inventeringarna skedde där.

text: ::andejons (disk) 20 april 2012 kl. 14.09 (CEST)
replies: text: :::Det viktigaste för en läsare är dock att kunna orientera sig i dagens geografi. Därför bör de ändå grupperas till exempel landskapsvis (och för Danmark kanske ö-vis) oberoende av politisk tillhörighet vid tillkomst eller upptäkt. Det är väl en allmän regel. Vi grupperar ju inte byggnader i västra Polen under till exempel  "Tysklands kyrkor" eller dylikt, även om gränsändringarna där skett i modern tid. --Andhanq (disk) 20 april 2012 kl. 14.20 (CEST)

text: :::Runinskrifterna är kända under den beteckning som de först katalogiserades under. Det skedde mestadels under 1600-talets första hälft, därför namnges de tidigare danska landskapens stenar efter vad de kallades i de danska verken då.  Det är fortfarande den mest hanterliga grunduppdelningen som de flesta sammanställningar lutar sig mot. Enstaka stenar i inskriftfattiga landsändar föll nog helt utanför ramen. (förklaring, inte argument, och detta taget ur minnet från när jag sist jobbade med runstensartiklarna för flera år sen) // OlofE (disk) 20 april 2012 kl. 16.31 (CEST)
replies: text: ::::Det är inte meningen att själva beteckningen på inskrifterna ska ändras. Benämningar som "DR 258" och liknade kan och ska vi naturligtvis inte ändra på. Däremot bör man i den lista som finns i artikeln skilja ut de numera svenska landskapen och räkna ut hur många stenar som finns i respektive landskap. Den informationen måste ju finnas tillgänglig. --Andhanq (disk) 21 april 2012 kl. 10.40 (CEST)
replies: text: :::::Här finns informationen: Samnordisk runtextdatabas.--LittleGun (disk) 21 april 2012 kl. 11.13 (CEST)
Tycker också det är mycket märkligt att runstenar som ligger i dagens Sverige skall räknas in under Danmark. Oavsett var ländernas gränser gick (eller om de överhuvudtaget existerade) under vikingatiden borde ju runstenarna räknas in inom de nuvarande gränserna. Varför har detta inte åtgärdats?  Tenorsominutesago (diskussion) 15 november 2019 kl. 23.40 (CET)
thread_title:  Danmark (inklusive Skåne, Blekinge och Halland) 

message: Har både hört och läst att ormen på runstenar föreställer Jörmungandr, alltså midgårdsormen. Det borde väl öka antalet stenar med hedniska symboler till betydligt fler än 2 i mälarområdet? 
Det kan också stödja att runstenar användes för att underlätta övergången till kristendomen med samma tvetydighet som vargkorset där man blandar olika religösa symboler. Midgårdsormen representerar Ragnarök och undergången (det gamla) medan korset representerar återuppståndelsen och liv efter döden (det nya). Kristendomen har ju använt sig av sådana strategier för att fasa ut speciellt hedniska religioner i andra fall.
thread_title:  Midgårdsormen 

message: Ni har på kartan listat att Kristinehamn har noll med runstenar, ändå finns en av Sveriges äldsta runstenar där, Järsbergsrunstenen någon km söderut från centralorten Kristinehamn.
--80.216.33.222 30 mars 2020 kl. 19.52 (CEST)
thread_title:  Felaktig karta