Diskussion:Ägarlägenhet

message: Sedan riksdagen beslutat om införande av Ägarlägenheter bör denna artikel namnändras till Ägarlägenhet. 
* Proposition 2008/09:91 Ägarlägenheter
Nuvarande Ägarbostad är alldeles för opreciserad.
///Mvh --Quadrigarius 5 mars 2009 kl. 11.04 (CET)
thread_title:  Ägarbostad -> Ägarlägenhet 

message: Eftersom jag inte ser hur en artikel om svensk lagstiftning kan skrivas ur ett globalt perspektiv, möjligen med undantag för jämförelser med andra länders lagstiftning,  tar jag bort flaggan  från artikeln. Johan G 17 oktober 2009 kl. 08.59 (CEST)
replies: text: Då tar jag bort interwikilänkarna också eftersom de artiklarna inte handlar om svensk lagstiftning. /130.240.38.237 26 februari 2010 kl. 10.00 (CET)
replies: text: :Upplåtelseformen finns ju i andra länder, om än kringgärdad av något annorlunda regler. --Grotte 1 mars 2011 kl. 19.02 (CET)
replies: text: ::Och av den anledningen har jag åter flaggat artikeln med en Global/Svensk-mall. IW-länkarna finns för övrigt kvar. Rent praktiskt löser man ju detta genom att skriva om ämnet i allmänna ordalag och därefter gå in på de olika ländernas juridiska reglering av ägarlägenheter. Stigfinnare (disk) 8 november 2012 kl. 11.14 (CET)
Ägarlägenheter ligger närmare det boende och det bostadsägande som praktiseras globalt och borde därför kunna jämföras ur ett globalt perspektiv. Det som är unikt svenskt är finansieringen av dom svenska bostadsrättsföreningarna. Detta system tillkom för att erbjuda bostäder och en form av delägande till dom mindre bemedlade, men framför allt för att reducera bankernas risk i samband med finansiering av dessa bostäder. Det ansågs säkrare att låna ut halva summan för köp av en fastighet till en nybildad bostadsrättsföreningen, och andra halvan till individuella köpare, än att låna ut hela summan till mindre bemedlade individuella köpare.
Denna form av finansiering av bostadsrätter har emellertid på senare tid, och i samband med en mer köpstark marknad, visat sig ha oönskade konsekvenser. Se diskussion under Bostadsrätt och Bostadsrättsföreningar. Det har inte varit och kommer inte att bli lätt för Sverige att krångla sig ur den nuvarande formen av bostadsrättsföreningar till en rättvisare form av ägarlägenheter. Orsaken är att bankväsendet föredrar bostadsrättsföreningar över ägarlägenheter. Bankerna tar in mer räntebetalningar och under en längre tid från bostadsrättsföreningar än dom får från ägarlägenheter. Se diskussion under Bostadsrätt och Bostadsrättsföreningar. Dessutom uppfattas initialt en lägenhet i en bostadsrättsförening som billigare än en ägarlägenhet. Den är billigare för den första andelsköparen men dyrare för alla efterkommande köpare eftersom dom betalar fullt marknadsvärde plus ränta på föreningens teoretiska och för evigt belånade andel i lägenheten. En bostadsrätt uppfattas därför som billigare eftersom den ursprungliga andelsinsatsen är något lägre.
Alla lägenheter är tredimensionella, har alltid varit och kommer alltid att vara. Den nya tredimensionella indelningen av fastigheter har mycket lite att göra med frågan om bostadsrätter och ägarlägenheter och har mer att göra med ombyggnad och tillbyggnad av en ny fastighet på toppen av en existerande.
För att ägarlägenheter slutligen skall uppmärksammas som den billigare och mer rättvisa formen av äganderätt så måste först bostadsrättslagarna ändras. Det enklaste vore om rätten att ombilda fastigheter till bostadsrättsföreningar togs bort och ersattes av rätten att ombilda fastigheter till ägarlägenheter. Om Sveriges lagstiftning inte orkar med den uppgiften så måste detaljer i bostadsrättslagarna ändras så att den verkliga kostnaden av en bostadsrätt blir synlig. Ändringen bör innebära en rejäl höjning av medlemmarnas andelsinsatser i förhållande till föreningens andel av lån och investering. Dessutom bör det införas ett krav på avbetalning av en lägenhets del av föreningens lån när dess bostadsrätt säljs i andra hand.
Bankväsendet kommer att motsätta sig dessa ändringar, inkluderande en övergång till ägarlägenheter, eftersom det berövar bankerna deras nuvarande privilegium att erhålla räntebetalningar från både bostadsrättsföreningar och dess medlemmar för samma realvärdebelopp.
Jag kommer att försiktigt och gradvis uppdatera denna artikel med tyngdpunkt på fakta och internationella jämförelser om ägarlägenheter. Jag kommer samtidigt att reducera befintliga, fiktiva spekulationer och ovidkommande prat om tredimensionalitet, samt korrigera direkt felaktiga och okunniga påståenden om finansiella risker.
Så, innan vi börjar riva i denna artikel och slåss om redigering, vänligen framför redan upplevda motsättningar direkt i denna diskussion.     
Bengt Nyman (disk) 10 november 2012 kl. 11.46 (CET)

text: Eftersom du efterlyser diskussion är det ju lämpligt att du avvaktar flera åsikter innan du själv börjar röja i artikeln. Du har nu, utan diskussion, lagt in flera ändringar som är ostyrkta och/eller har en tydlig politisk agenda i samklang med ditt inlägg ovan. Jag noterar också att du (felaktigt) tagit bort uppgiften att en ägarlägenhet är en tredimensionell fastighet. Jag anser att de flesta av dina ändringar bör återställas (de uppgifter som tidigare var ifrågasatta behöver dock inte föras tillbaka). Sjö (disk) 11 november 2012 kl. 10.38 (CET)
replies: text: :Jag har inte tagit bort informationen om tredimensionell fastighet jag har bara tonat ner den till en mer proportionerlig del av artikeln. Det nya, viktiga och intressanta med ägarlägenheter är inte att dom är del av en ny teknisk tredimensionell definitionen. Det viktiga och intressanta är den ekonomiska sidan av ägandeformen och dess ekonomiska konsekvenser. Det är just med tanke på ägarlägenheter som det är viktigt att förstå och belysa dom unika och affärsmässiga konsekvenserna av den äldre bostadsrättsformen. Att belysa dessa fakta har ingenting med politik att göra, det har att göra med information och upplysning. Eftersom du ser detta som något politiskt så är jag inte säker på om du till fullo förstår dom ekonomiska konsekvenserna av skillnaden mellan bostadsrätter och ägarlägenheter. Skillnaden är viktig nog att ha nationalekonomiska, inte politiska, konsekvenser. Det finns ingen ursäkt för att förtrycka eller censurera denna viktiga information. Bengt Nyman (disk) 11 november 2012 kl. 11.32 (CET)
replies: text: ::Om jag har förstått saken rätt så är ägarlägenheter en (ännu) ganska ovanlig boendeform i Sverige. Utomlands är den vanligare. Därför borde det inte vara några större svårigheter att hitta det material som krävs för att ge artikeln ett globalt perspektiv. /ℇsquilo 11 november 2012 kl. 13.16 (CET)
replies: text: :::Problemet med globalt perspektiv och juridiska artiklar är att juridiska begrepp är definierade i sina nationella system och någon direkt översättningsbar motsvarighet antagligen inte finns. Reglerna för fast egendom kan nog vara ganska olika mellan anglosaxiska, kontinentaleuropeiska och skandinaviska rättssystem. Edaen (disk) 11 november 2012 kl. 13.38 (CET)
replies: text: :::: Begreppet bostadsrätt är svårt att jämföra eftersom det endast existerar i Sverige och variationer därav i ett par av våra grannländer. Ägarlägenheter existerar världen över och borde därför kunna jämföras. Bengt Nyman (disk) 15 november 2012 kl. 20.07 (CET)
replies: text: ::::: Enligt D-uppsatsen som använts som källa varierar definitionen av ägarbostad mellan länder, beroende på hur lagstiftningen ser ut. I Finland kallas bostadsaktiebostäder för ägobostäder, åtminstone i vardagsspråk (gällde det samma i Sverige, i motsats till hyresrätter?). Det vore bra om du kunde sluta med tvärsäkra uttalanden av detta slag, då det ofta finns nyanser som behöver diskuteras. --LPfi (disk) 16 november 2012 kl. 10.29 (CET)
replies: text: ::::::Eftersom artikeln inte längre enbart beskriver ägarlägenheter ur ett svenskt perspektiv, tar jag bort flaggan nu. Stigfinnare (diskussion) 17 juli 2014 kl. 12.50 (CEST)
thread_title:  Globalt perspektiv 

message: Jag noterar att den senaste ändringen som enligt Bengt Nyman skulle vara en "försiktig och gradvis" uppdatering är en stor omskrivning av artikeln. Den har fört in omstridda och ostyrkta uppgifter, och den är skriven med en agenda som framgår av Bengts inlägg ovan. Den strider därför både mot WP:NPOV, WP:V och berör WP:IK. Jag avser att återställa artikeln till i stort sett dess tidigare utseende enligt mitt tidigare inlägg om inte bristerna rättas till.  Sjö (disk) 14 november 2012 kl. 07.04 (CET)
replies: text: Jag finner det anmärkningsvärt att en person skulle lägga ner så mycket energy på att förhindra uppdatering av en Wikipedia artikel som är i behov av uppdatering. Jag förstår inte motiveringen. Om detta är Sjö's sätt att lära sig mer om ämnet så föreslår jag att vi gör det i diskussionsform på denna diskussionssida. Om det är något som fortfarande är oklart beträffande skillnaden mellan bostadsrätt och ägandelägenhet så finns det säkert många i denna diskussion som är glada att hjälpa till med förklaringar och som säkert också skulle kunna hjälpa till med tillfredsställande formuleringar. Att uteslutande förlita sig på "Undo" är inte ett konstruktivt bidrag. Bengt Nyman (disk) 15 november 2012 kl. 20.07 (CET)
replies: text: : Det vore bra om du tog till vana att verkligen lägga in källhänvisningar. Tag inte bort  och tag inte bort motiveringen. Det är väldigt jobbigt att se om mallen är onödig om man inte kan se hur den motiverats. Dessutom ser läsaren motiveringen som en "tooltip", så en intern diskussion är helt olämplig där. Det är inte du som skall avgöra om något är självklart - i synnerhet som du ofta verkat ha missat vad jag efterfrågade. Då du ändrat texten så att mallen (den eller andra) inte längre är aktuell är det lämpligt att ange detta i redigeringskommentaren ("förtydligade enligt begäran", "tog bort ifrågasatt" e.d.), istället för att skälla ut mig för att ha ifrågasatt (nu) tydlig text. Vid behov kan du göra redigeringen i flera steg, så att kommentar och diffen blir tydliga. Vad gäller din kommentar till Sjö, så är det bra att det finns folk här som orkar försöka säkra kvaliteten på ändringarna (POV och källor är typiska problem som inte skall accepteras). --LPfi (disk) 16 november 2012 kl. 10.41 (CET)
thread_title:  Senaste ändringar: POV och ostyrkta 

message: Kommentar till . Serlachius synes behandla samma utveckling som "Lagberedingens förslag till ny jordabalk III" på sidan 222 där det står:
replies: text: Gällande bestämmelser om viderboendes och nabos lösningsrätt hafva sitt ursprung i 9 kap. 2 § byggningabalken i stadslagen samt förklaringen den 20 december 1721 öfver lagens rätta förstånd angående nabo- eller viderboenderätten i städerna. I förstnämnda lagrum stadgas, att ingen må sälja det, som ligger under, öfver eller bredvid annan utan åt viderboende mannen; denne äger återkalla inom natt och år hvad som blifvit såldt, utan så är att hembud till honom skett och han förklarat sig icke vilja lösa. Uttrycken "under" och "öfver" synas häntyda på särskild äganderätt till de olika våningarna ("Stockwerkseigentum").
samt

text: Kort före 1734 års lags antagande blef viderboendes och nabos lösningsrätt föremål för särskild lagstiftning genom förklaringen den 20 december 1721. Däri stadgas. att "nabo- eller viderboenderätten" borde inskränkas så att den tillkomme 1) dem, som äga husdel ofvan, nedan eller eljest i samma hus och tomt, ...
Det står också  på följande sida att

text: Enligt hvad Beredningen genom inhämtade upplysningar från rikets städer erfarit, är det numera mycket sällsynt, att ifrågavarande lösningsrätter komma till utöfning.
Serlachius behandlar nog den gemensamma svensk-finska rätten. Förhållandet har upphört genom desuetudo (=fallit ur bruk) under perioden sedan 1721. Stadslagen finns i utgåva från 1618/1730. Byggningabalken 9:2 finns på sidan 418. Edaen (disk) 15 november 2012 kl. 15.40 (CET)

text: Det står även litet i Ugglan:
replies: text: :Lösningsrätt [...] Men äfven för en framtid kommer nog lösningsrätt att finnas, nämligen för så vidt som den tjänar till att i en egares hand sammanföra ting, hvilka af naturen mera lämpa sig till att vara sålunda förenade. Af dylika lösningsrätter ha vi fortfarande en mängd i laglig giltighet och verkligt bruk. Sålunda kunna vid försäljning af hus eller tomt i stad den, som vid försäljning af hus eller tomt i stad den, someger del däri(viderboende), och i vissa fall den, som besitter tomt därbredvid (nabo), yrka, att köparen mot erhålande af köpeskillingen måtte till honom afstå huset eller tomten.

text: Kanske det finns utrymme för att i artikeln behandla liknande lösningsrätter? Edaen (disk) 15 november 2012 kl. 16.38 (CET)
replies: text: : Säkerligen (och tack för utredningen). Jag är dock tveksam att använda en gammal term för de nya ägarlägenheterna i Sverige, som artikeln ser ut att behandla. De nya lägenheterna kan inte förr ha kallats någonting alls. Den första frågan är alltså vad artikeln skall behandla. Det vore enkelt att i första stycket begränsa sig till det som artikeln nu handlar om och flytta iw (och lämpliga delar av gamla versioner av artikeln?) till en annan artikel - eller rättare: flytta den här till nytt namn och spara iw och användbara bitar här. Stycket om historisk lösningsrätt o.s.v. passar då här. --LPfi (disk) 15 november 2012 kl. 19.50 (CET)
replies: text: ::I artikeln finns ett avsnitt "I andra länder" vilket antyder att det rör sig om ett allmänt begrepp. Om den nya ägarformen får lite tid på sig kommer nog begreppet även för svenska förhållanden att flyta ut. Lite bredd i begreppet och ett påpekande om att det finns en förhistoria kanske kan hindra en alltför snävt teknisk artikel? Edaen (disk) 15 november 2012 kl. 20.13 (CET)
replies: text: ::: Begreppet är allmänt men detaljerna skiljer sig. Om artikeln skall beskriva det allmänna fenomenet måste den skrivas om helt. Ett avsnitt "andra länder" passar endast om artikeln handlar om det specifikt svenska. Artikeln i nuvarande skick är tillräckligt lång, vilket talar för att bryta ut den. Jag tror också att den allmänna artikeln utvecklas bättre om den inte har ett väldigt långt avsnitt om ett land. Däremot är jag utan vidare för att man tar med bakgrundsinformation, tidigare former och mer omfattande jämförelse i den Sverige-specifika artikeln. --LPfi (disk) 15 november 2012 kl. 20.47 (CET)
replies: text: ::::På tyska finns både :de:Wohnungseigentum (Deutschland) och :de:Stockwerkseigentum. Tydligen benämndes institutet "Stockwerkseigentum" i äldre tysk rätt, men från 1900 med ikraftträdandet av BGB kallas det "Wohnungseigentum". Artikeln "Stockwerkseigentum" används för att redogöra både för historiska och även delvis moderna förhållanden i Tyskland samt även för en jämförelse mellan olika tyskspråkiga länder. Begreppet flyter även ut och behandlar sådant som närmar sig bostadsrätten. I artikeln om "Wohnungseigentum" finns ett historiskt avsnitt som behandlar "Stockwerkseigentum". Edaen (disk) 15 november 2012 kl. 21.58 (CET)
thread_title:  Våningsegendom 

message: I avsnittet "Bakgrund" ges en historik som kan förbättras med hjälp av trovärdiga, allmänt tillgängliga källor. Bakgrunden till det som står om "1930 infördes därför bostadsrättslagen  ..." borde vara SOU 1928:16. Denna finns tillgänglig via Kungl. biblioteket. Även delar av den tidiga riksdagsbehandlingen finns att läsa via SVAR. Edaen (disk) 16 november 2012 kl. 10.52 (CET)
thread_title:  Avsnittet "Bakgrund" 

message: Ägarlägenheter kan ägas med samäganderätt. Huvudbegreppet avgränsas genom att lägenheten utgör egen 3D-fastighet. 2D-fastighet som ägs med samäganderätt nog inte ägarlägenhet. Edaen (disk) 16 november 2012 kl. 11.38 (CET)
replies: text: Frågan är hur vi skall avgränsa. Ägandeformerna i olika länder skiljer sig och jag antar att gränsen mot bostadsrättsliknande arrangemang är flytande. Jag misstänker att de tredimensionella fastigheterna inte är särskilt vanliga globalt, varför jag tycker det är bättre att inte dra gränsen för snävt. Här är jag ändå på sju famnars vatten, så jag följer gärna en avgränsning definierad i en bra källa (eller annan genomtänkt, väldefinierad och välmotiverad avgränsning).

text: Det viktigaste är att vi inte begränsar oss på ett sätt i den inledande definitionen och på andra inne i artikeln. Vi har redan de "liknande arrangemangen", som utnyttjas för många typer av boende. De kunde uteslutas helt i inledningen och behandlas i ett avsnitt där ägarlägenheten jämförs med andra typer av boende.

text: --LPfi (disk) 16 november 2012 kl. 11.56 (CET)
replies: text: :Det nya och centrala med ägandeformen, som den har gemensamt med den gamla våningsegendomen enligt stadslagen och även Stockwerkseigentum/Wohungseigentum, är att fastigheten är avgränsad vertikalt. Om flera äger en fastighet gemensamt (ideella andelar) finns reglerat i lagen om samäganderätt från 1904 och fortfarande gällande. Edaen (disk) 16 november 2012 kl. 12.01 (CET)
replies: text: ::Det är alltså objektet för ägande som står i förgrunden och inte ägarna. Huruvida en tredimensionell fastighet kan ägas av en bostadsrättsförening vet jag inte, men man skulle kunna tänka sig det. Edaen (disk) 16 november 2012 kl. 12.07 (CET)
replies: text: :::Enligt regeringens infosida får en ägarlägenhetsfastighet enbart omfatta en lägenhet. Det går alltså inte med nuvarande regelverk att bilda bostadsrätt på det viset. Edaen (disk) 16 november 2012 kl. 12.15 (CET)

text: ::: Ok. Det är viktigt att denna begränsning beaktas då man jämför med arrangemang i andra länder. Jag är ännu inte övertygad om att det väsentliga för artikeln är att man äger en tredimensionell fastighet. Frågan är alltså om en skild typ av samägande (vilket jag antar kan vara vanligt globalt) skall jämställas med de svenska ägarlägenheterna, varvid den tredimensionella fastighetsbildningen bara skulle vara ett särdrag i det svenska arrangemanget. --LPfi (disk) 16 november 2012 kl. 12.31 (CET)
replies: text: ::::Det finns sådant som tyder på att det institutet, som artikeln handlar om, inte bara omfattar fastigheter ovanpå varandra utan även fall där flera äger delar av, visserligen tvådimensionella delar, av samma tomt. Begreppen "viderboende" och "nabo" verkar användbara där det nya begreppet omfattar samma område som definierar de viderboende enligt 1734 års lag.
replies: text: :::::1721 års förklaring, som omtalar både viderboende och nabo]], synes icke hafva afsett att uppställa en bestämd skillnad mellan dessa båda uttryck. En sådan skillnad framträder först i 1734 års lag, som fastställde begreppen viderboende och nabo sålunda, att de, som "ägde del" i hus och tomt i staden, hade viderboenderätt och de, som "därintill bodde", naborätt. Att under begreppet viderboende föll icke blott ägare af visst område af en tomt utan äfven ägare af ideell andel i sådan var inom doktrinen ostridigt.

text: ::::Från :src:Lagberedningens förslag till jordabalk III/Motiv#1721. Edaen (disk) 16 november 2012 kl. 12.39 (CET)
replies: text: :::::Och från JB 7:2
replies: text: :::::: 2.§. Widerboende rätt hafwa the, som uti ett hus och tomt i staden del äga, och naborätt the, som ther in til bo, och äge widerboende rätt til lösn, fram för nabo.

text: :::::Edaen (disk) 16 november 2012 kl. 12.49 (CET)
replies: text: ::::::En länk till Seve Ljungmans avhandling "[o]m skada och olägenhet från grannfastighet. Edaen (disk) 16 november 2012 kl. 12.54 (CET)
thread_title:  Samäganderätt 

message: I den tyska artikeln :de:Stockwerkseigentum finns ett historieavsnitt som kanske kunde föras över hit. Edaen (disk) 16 november 2012 kl. 11.45 (CET)
thread_title:  Historik 

message: Artikeln innehåller ett avsnitt som jämför boendekostnaderna för bostadsrätter och ägarlägenheter (samma avsnitt finns i den andra artikeln). Men hur finansieras samfällighetens utgifter? Skall större åtgärder alltid finansieras genom förhöjda månadsavgifter (och alltså genom lån upptagna av varje enskild delägare)? Om samfälligheten kan ta lån kan samma situation som för bostadsrätter uppstå, om också samfälligheten typiskt ännu är skuldfri.
Om det är ägarna som måste ta lån för samfällighetens utgifter bör man beakta denna risk då man jämför kostnaderna. En ägare med skral ekonomi kan ju vara tvungen att betala mycket hög ränta eller till och med förvägras lån. Betyder det att ägaren måste sälja sin andel?
Vilken är proceduren då en ägare inte uppfyller sina förpliktelser. Kan lägenheten säljas på exekutiv auktion?
--LPfi (diskussion) 1 mars 2014 kl. 12.40 (CET)
replies: text: De ägarlägenheter som jag bott i utomlands, med tillhörande samfälligheter, har alla hanterat denna situation genom att större, oförutsedda utgifter kan motivera en "Special Assessment", eller extra avisering, för att täcka kostnaden. Aviseringen är då fördelad i enlighet med proportionerna av dom normala månadsavgifterna. Detta görs först efter att Styrelse och extra medlemsmöte noggrant behandlat frågan. Under mina 40 år i USA som styrelsemedlem i flera styrelser så diskuterades frågan några gånger men en Special Assessment visade sig till slut aldrig nödvändig. Skulle extra kapitalisering visa sig nödvändig så gör alltså samfälligheten en extra medlemsavisering. Samfälligheten tar inte kollektiva lån.

text: En medlem av en "Homeowners Association" som inte uppfyller sina förpliktelser utsätts för ett "Lien", eller krav, mot lägenheten. Detta "Lien" kan leda till "Foreclosure", motsvarande en exekutiv auktion. Skulden, eller kravet, betalas alltså senast vid försäljning av lägenheten. []

text: En boende som inte är beredd eller inte klarar av att hantera eget ägande väljer eller hamnar slutligen i en hyreslägenhet. Bengt Nyman (diskussion) 1 mars 2014 kl. 13.50 (CET)
replies: text: : Då man jämför med bostadsrätter antar jag att det är de svenska bestämmelserna som är relevanta. Det är möjligt att situationen hanteras som i USA, men lika troligt att proceduren är en annan. Då jag bott i aktielägenhet har det varit rätt polariserade diskussioner om huruvida finansieringen skall ske med lån eller med extra bolagsvederlag. Det är inte frågan om ett "klara av att hantera eget ägande" allmänt, utan att en samfällighet, om lagen tillåter det, kan agera så att vissa ägare inte klarar av de extra förpliktelser som påläggs dem.

text: : Detta handlar om en extra risk som är nog så viktig vid en jämförelse mellan boendekostnaderna. Om "klara av att hantera eget ägande" handlar om att ha tillräckligt på kistbottnen för att klara av också stora oförutsedda utgifter så är det något helt annat än att ha en ordnad ekonomi i största allmänhet.

text: : --LPfi (diskussion) 2 mars 2014 kl. 16.04 (CET)
replies: text: ::Ägarlägenheter lagstiftades 2008 och infördes i Sverige 2009. Bestämmelserna är ingen hemlighet: [] Söker du på nätet så hittar du förmodligen ytterligare relevant material. En persons finansiella marginaler och säkerhet är naturligtvis av betydelse vid val av bostadsform. Idag ger emellertid varken hyreslägenheter, bostadsrätter, eller ägarlägenheter något större skydd mot oväntade eller ökade kostnader. Bostadsrätten är det dyraste alternativet då du där betalar fullt marknadspris plus ränta på bortsprunget kapital. Bengt Nyman (diskussion) 2 mars 2014 kl. 16.48 (CET)
replies: text: ::: Förstås finns på nätet en mängd relevant material. Jag har dock inte för avsikt att sätta mig in i all den lagstiftning, de normer och den praxis som tangerar förvaltning av ägarlägenheter. Jag hoppades att någon känner till hur det förhåller sig. Utan sådan sakkunskap är det vanskligt att jämföra kostnaderna för olika boendeformer (i propositionen du indirekt länkade till fanns inget avsnitt som behandlade frågan; vad som gäller följer antagligen av samspelet med relaterade bestämmelser). --LPfi (diskussion) 2 mars 2014 kl. 20.22 (CET)
replies: text: :::: Jag ändrade nu om boendekostnaderna. Det skulle vara bra om någon kunde bekräfta (med källa) att föreningen eller samfälligheten för en ägarlägenhetsfastighet inte har möjlighet att ta lån. Det vore också bra med en kort diskussion om hur man hanterar situationer där en del av lägenhetsägarna vill göra dyra investeringar (t.ex. fasadrenovering) och andra inte har råd med plötsligt höjda boendekostnader (och inte har möjlighet att ta lån för att täcka dem). --LPfi (diskussion) 17 juli 2014 kl. 20.58 (CEST)
thread_title:  Finansiering 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Ägarlägenhet. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20140324033906/http://www.regeringen.se/sb/d/11132 till http://www.regeringen.se/sb/d/11132
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20160311204916/http://cmb-chalmers.se/publikationer/agarlagenheter_2013_webb.pdf till http://www.cmb-chalmers.se/publikationer/agarlagenheter_2013_webb.pdf
*Lade  till http://www.regeringen.se/content/1/c6/19/36/01/6655d222.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 29 juli 2018 kl. 12.14 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade