lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Min Stora Dag

message: Har den här stiftelsen någon koppling till :en:Make-a-Wish Foundation? Den verkar ju vara tydligt inspirerad av den, men finns inte listad på . Kanske finns det ett ytterligare antal organisationer av denna typ? //Essin 14 november 2007 kl. 01.58 (CET)
replies: text: Har den egentligen encyklpediskt intresse? Texten är ju mest gullegulligt fluff, känns det som. - Tournesol 15 december 2008 kl. 14.55 (CET)
replies: text: :För att hålla undan organisationens egna fluff borde man leta efter tredjepartskällor, som jag tycker borde finnas. Kanske kan det också lösa gåtan om ursprunget, de själva är lite otydliga men refererar till just Make-a-Wish som en inspirationskälla och en fransk organisation vid namn Arc-en-Ciel som en annan. Jag har försökt gräva i vad det kan vara för något, men det är ett för vanligt organisationsnamn för att det ska gå att hitta enkelt. Den har kanske blivit ersatt av den nuvarande Make-a-Wish France som grundades 2005. //Essin (diskussion) 10 december 2015 kl. 14.37 (CET)

message: Jag redigerade bort följande variant av texten:
"Stiftelsen MinStoraDag hjälper svårt sjuka barn i Sverige att förverkliga sina önskedrömmar. Hjälpen är alltid individuell och det är barnens fantasi och önskemål som styr. Verksamheten är uppbyggd på frivillig och volontär basis. Idag finns 140 volontärer spridda över landet som med stort hjärta ger av sin tid och kunskap. Stiftelsen MinStoraDag drivs med hjälp av bidrag från stiftelser, företag och privatpersoner och har ett 90-konto övervakat av Stiftelsen För Insamlingskontroll. 
Stiftelsen MinStoraDag, som grundades år 2000 på initiativ av Claire Rosvall, samarbetar med samtliga Universitetssjukhus i landet och många barn- och ungdomskliniker. På varje sjukhus finns kontaktpersoner som koordinerar ansökningarna om Stora Dagar. 
Varje år genomförs ett hundratal Stora Dagar. Dessutom arrangeras gruppevenemang såsom konsert- och cirkusbesök, sjukhuscaféer och ungdomsläger så att över tusen barn per år får ett välbehövligt avbrott i sin sjukhusvistelse. 
Stiftelsens beskyddare är H.K.H. Prinsessan Madeleine och trogna ambassadörer är Kajsa Bergqvist, Martin Timell, Nanne Grönvall, Johan Ernst Nilson och Tobbe Blom. MinStoraDags beskyddare och ambassadörer gör uppskattade och efterlängtade besök på de olika sjukhusen."
Problemet här är främst uttryck som "som med stort hjärta ger av sin tid och kunskap", "välbehövligt avbrott i sin sjukhusvistelse", "uppskattade och efterlängtade besök". Uttrycken är till stor del positivt värdeladdade och detta passar inte in i en encyklopedi. --Bomkia 9 mars 2009 kl. 16.52 (CET)
replies: text: Personen bakom kontot Anna m är marknadsassistent på stiftelsen, se http://sv.wikipedia.org/wiki/Användardiskussion:Anna_m - Tournesol 9 mars 2009 kl. 16.54 (CET)
thread_title:  Fluffig variant
Diskussion:Müsli

message: var produceras müsli nu?
"Med tysk uttalan säger man Müsli som det står på paketen" duger inte. Om någon tycker att det är viktigt att klargöra skillnaden mellan svenskt och tyskt uttal så rekommenderar jag IPA. Jag raderar. //gäst
Är det verkligen nödvändigt att påpeka: "Man kan även ha honung och kanel i müsli."?
// Kreepy 6 april 2009 kl. 00.24 (CEST)
replies: text: Frågade mig precis samma sak. Nästa som läser det här och håller med: ta bort det. --80.216.252.70 22 september 2009 kl. 01.23 (CEST)
replies: text: :Jag tycker det borde nämnas att många müslisorter är sötade med exempelvis socker eller honung. Ska man däremot gå in på vad konsumenterna blandar i så har jag en känsla av att det inte finns någon hejd. /Kyllo 2 mars 2011 kl. 11.26 (CET)

message: Nån som har lite koll på etymologin här? Hur kommer det sig att det trillade in ett tyskt ü i svenska språket. /Hangsna 20 oktober 2010 kl. 11.49 (CEST)
replies: text: Ordet kommer från sydtyskan i Schweiz. Vad gäller varför müsli stavas med "ü" i svenskan verkar det inte finnas något säkert svar. En gissning i radioprogrammet Språket i P1 var att det kom från förpackningar. De talade även om att ord med ü kan komma in i svenskan i andra led via engelskan. Här är en länk till inspelningen. Det är ganska exakt halvvägs in i programmet. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 7 maj 2017 kl. 21.49 (CEST)
replies: text: :Fast i Schweiz är Müsli en liten gnagare (diminutiv till standardtyskans ’’Maus’’). Maträtten heter ’’Müesli’’.—Andif1 (diskussion) 26 juni 2022 kl. 17.41 (CEST).
replies: text: ::Det kan även skrivas müsli på tyska. Se artikel på tyska Wikipedia! /B****n (diskussion) 27 juni 2022 kl. 08.24 (CEST)
replies: text: :::I standardtyskan, ja. Inte i de schweiziska skriftspråken. På allemanniska Wikipedia heter det Birchermüesli.--Andif1 (diskussion) 3 juli 2022 kl. 21.51 (CEST)
replies: text: ::::Ursprungsfrågan var varför ordet stavas som det gör på svenska. Kopplingen till standarstyskan får anses som sannolik. Hur ordet stavas på olika tyska dialekter torde ha mindre betydelse för den svenska stavningen. /B****n (diskussion) 4 juli 2022 kl. 13.03 (CEST)
thread_title:  Själva ordet müsli
Diskussion:Kungliga Baletten

message: Varför skrivsättet "depuis 2002 :" - är det vedertaget balett-språkbruk? Annars kan man väl skriva "sedan 2002" eller "2002 - ". Ztaffanb 14 november 2007 kl. 12.17 (CET)
replies: text: Man kan nog ändra det till "sedan"; då jag såg att den här listan fanns i den franska artikeln, tyckte jag det var praktiskt att kopiera över den istf att själv börja skriva upp alla från början, även om den franska listan inte är helt korrekt- i den fattas bland annat Sophie Daguin. --85.226.235.206 14 november 2007 kl. 12.23 (CET)
replies: text: :OK - bytte "depuis" mot "sedan". Ztaffanb 14 november 2007 kl. 12.25 (CET)
thread_title:  "depuis 2002"
Diskussion:Viral marknadsföring

message: Shiptarshit har delvis rätt i sina försök att skriva om delar av innehållet i denna artikell, det finn flera synsätt och metoder för utnyttjandet av sociala nätverk som en faktor i marknadsförandet av en produkt/tjänst. Del den som har vissa likheter med produktplacering (men i andra sammanhang än t.ex. i filmer), dels den som använder sociala nätverk för att sprida t.ex. roliga filmer och liknande. Artikeln borde utökas så att den omfattar bägge varianter. /Overengen 14 november 2007 kl. 14.22 (CET)

message: ... raderade jag exempellistan. - Tournesol (diskussion) 16 juni 2016 kl. 21.50 (CEST)
replies: text: Hear, hear! Riggwelter (diskussion) 16 juni 2016 kl. 21.51 (CEST)
thread_title: Efter mer än fem år utan källor...
Diskussion:Smygmarknadsföring

message: Varför jag lade upp mallen: jo, jag förstår inte vad som var "stealth" i fallet med mobiltelefonen. Ztaffanb 14 november 2007 kl. 14.36 (CET)
replies: text: Nu klarlagt - mall borttagen. Tackar! Ztaffanb 14 november 2007 kl. 14.53 (CET)
thread_title:  Förvirrande-mall 

message: Sidan flyttades från stealth-marknadsföring till smygmarknadsföring. En debattör har använt det i en debattartikel på DN, . Jag tycker inte det räcker för att visa etablering. Det etablerade ordet på svenska är väl smygreklam? Eller betyder det något annat, mer precist, om man byter ut ordet marknadsföring mot reklam? Jag tycker de är synonymer, även om ordet reklam även parallellt fått den vardagliga betydelsen "direktreklam".--LittleGun (diskussion) 22 december 2019 kl. 05.45 (CET)
thread_title:  Smygreklam
Diskussion:Enid Blyton

message: I artikeln hänvisas till Blytons "politiska tendens". Vilken tendens avses? Som det är nu känns stycket delvis ryckt ur sitt sammanhang. Riggwelter 14 november 2007 kl. 16.32 (CET)
thread_title: Politisk tendens?
Diskussion:Icke förnybar resurs

message: Jag skulle vilja flytta sidan till icke-förnyelsebara energikällor, ej förnyelsebara energikällor, oförnybara energikällor eller liknande. Vad är mest vedertaget? Se även interwiki
på :en:Non-renewable resources för förslag. Vivo  disk.↔ 14 november 2007 kl. 16.37 (CET)
replies: text: Det här var första gången jag såg begreppet "kapitalenergi". Icke förnybara energikällor, som motsats till förnybara energikällor, ser ut att vara det mest lämpliga alternativet. Tomas e (disk) 16 juni 2012 kl. 16.55 (CEST)

message: Vad är argumenten för att det här är en ordboksartikel? Jag är osäker på kriterierna, men tycker själv ämnet förjänar en artikel på Wikipedia. Artikeln finns också på många språk, dock under det lite bredare namnet "Icke förnybara resurser". Kanske ska den döpas om istället för att flyttas till ordboken? Teaparty (diskussion) 10 september 2019 kl. 22.22 (CEST)
replies: text: Jag tycker inte heller det här är en ordboksartikel - det är ett viktigt ämne och den är redan nu långt mer än en ordboksartikel, och den kan utvidgas mer. Nu är vi två som tycker så - vi avvaktar lite och tar tacksamt emot synpunkter, t.ex. från IP:n 95.199.152.143 som la in mallen - jag har lagt en blänkare på IP:ns diskussionssida. / Anhn (diskussion) 11 september 2019 kl. 00.03 (CEST)
replies: text: :Som jag ser det är problemet i grund och botten att det är fråga om ett negativt begrepp, och att det snarare är politiskt än tekniskt: vissa vill tala om "icke förnyelsebart", andra om "fossilfritt", beroende på inställning till kärnkraft. Tekniskt finns inte mycket som håller ihop kärnkraft med fossila energikällor specifikt.

text: :Iw-länkarna är idag felaktiga. Icke förnyelsebara resurser är något annat, och troligen lite mer intressant att skriva om.

text: :andejons (diskussion) 11 september 2019 kl. 13.41 (CEST)
replies: text: ::Tack för bra tankar! Vad tycker ni om förslaget att döpa om artikeln till “Icke förnybara resurser”? Inkludera det som redan skrivits i den här artikeln, och komplettera med mineraler, mm. Med det nya namnet kommer den att passa bättre in i artiklar på andra språk, och den som söker information om icke förnybara energikällor kommer fortfarande hitta den den letar efter. Teaparty (diskussion) 12 september 2019 kl. 19.23 (CEST)
replies: text: ::: Ok för mig / Anhn (diskussion) 12 september 2019 kl. 22.56 (CEST)
thread_title:  Ordbok eller byta namn?
Diskussion:Grünewaldvillan

message: Delar av denna artikel känns så nära angiven länk att det är snudd på plagiat. Riggwelter 14 november 2007 kl. 18.31 (CET)
replies: text: --Holger.Ellgaard (diskussion) 22 november 2015 kl. 10.13 (CET)
Diskussion:Bakteriofag

message: Är inte "fag" lite slangigt? Jag skulle gärna flytta artikeln till "bakteriofag". // habj 14 november 2007 kl. 18.47 (CET)
replies: text: Jo, instämmer. Eftersom du är admin, kan du byta plats på dem, så att historiken följer med? /Oxygen 14 november 2007 kl. 19.49 (CET)

message: Vad är vironer för någonting? Moberg 16 september 2011 kl. 18.37 (CEST)
"Virion" borde det förmodligen i så fall vara, dvs. en förmodad felstavning här, men jag misstänker att din fråga inte handlar om det utan om själva ordet. På engelska förklaras en "virion" som ett enda virus (och heter då "virions" i plural). Det verkar vara ett ord som specifikt syftar på själva mikroorganismpartikeln, medan "ett virus" kan syfta på en art av virus snarare än en virusindivid och nog oftast gör det. Att drabbas av "ett virus" betyder (förstås) inte att en enda virusindivid haft någon märkbar effekt, utan att tusentals eller miljontals virusindivider, dvs. virioner (om man nu kan säga så på svenska) har drabbat vederbörande. Se https://en.wikipedia.org/wiki/Virus. Jag ger alltså inte ett klart svar på din fråga, men en rimlig förklaring.
/Ack Sell 
replies: text: Stämmer. Se ne.se. --افيراتير (diskussion) 25 juni 2015 kl. 08.54 (CEST)
thread_title:  Viron?
Diskussion:Suffix

message: Stycket om suffix och prefix som exempel hör väl snarare hemma i artikeln om prefix, eftersom det är just prefix pre- och su- är exempel på? 217.213.160.137 14 november 2007 kl. 18.51 (CET)

message: Det som en gång var en artikel om efterled har en gång i tiden
flyttats till artikeln Suffix. Det här är ju alldeles fel. Ett efterled är ett rotmorfem (som är ett självständigt ord) och som är det sista ledet i en sammasättning (t.ex. -spis i ordet 'järnspis').
Ett suffix däremot är inte ett eget ord, utan ett affix som tillfogas till sin stam, som -ig i 'sandig' eller -en i 'sanden'. 
Problemet är att det inte går att skriva en särskild artikel om efterled, eftersom omdirigeringen av det ordet leder till Suffix. Hur gör man för att ta bort den här omdirigeringen, så att det dels går att skriva en artikel om efterled och dels att man slipper att det blir en hänvisning till suffix när man skriver efterled? Stiwed 30 januari 2010 kl. 09.58 (CET)
thread_title:  Efterled 

message: Föreslaget att infoga ändelse förefaller mig gott. Det skulle också behövs lite mer text om olika typer av suffix. --Stighammar (diskussion) 23 juni 2014 kl. 12.44 (CEST)
thread_title:  Infoga ändelse?
Diskussion:Mellankrigstiden

message: Artikeln kan behöva städas upp, kvalitetskontrolleras och ges källhänvisningar. Språket kan behöva putsas en del också. --Strangnet 14 november 2007 kl. 22.11 (CET)
Jag lägger till en mall om kvalitetskontroll då framför allt avsnittet om Ekonomi och politik (som vill belysa de politiska konsekvenserna av det ekonomiska klimatet i huvudsakligen Tyskland) behöver omarbetas. Avsnittet är mycket kortfattat och är dåligt formulerad. Jag anser att det behövs en mer omfattande förändring än jag kan åstadkomma varför jag hoppas att någon annan tar sig an arbetet. --Gunst 19 april 2011 kl. 22.21 (CEST)
thread_title: Kvalitetskontroll

message: Detta: Den tyska regeringen försökte komma undan genom att trycka mer valuta. Genom den skenande inflationen som uppstod blev till slut situationen ohållbar då det gick 4 000 000 000 000 Papiermark på en dollar i slutet av 1923. Ett vanligt frimärke kostade hundratals miljoner mark. Människors besparingar blev värdelösa, det blev omöjligt att sälja hus och det lönade sig inte att arbeta. är om inte felaktigt, så missledande. (Se andra artiklar som handlar om samma sak.) Plrk 16 december 2008 kl. 13.00 (CET)
thread_title:  Felaktigheter 

message: Jag ändrade i meningen "Även andra länder som till exempel Italien och det dåvarande Sovjetunionen utvecklade en politik som många klassade som extrem, bland annat fascism i Italien och kommunism i Sovjetunionen". Visst är det bra att vara neutrala, men det behöver inte innebära att vi nödvändigtvis måste ha med exempel från båda de politiska lägren. Kommunismen uppstod inte på grund av de dåliga tiderna under 1930-talet, och knappast heller fascismen. / LawD 26 mars 2009 kl. 15.45 (CET)
thread_title: Överneutralitet?

message: Läser i min skolbok nu och märker att texten i denna artikel är nästan identisk med kapitlet om Mellankrigstiden. 
Jag antar att det inte är boken som är kopierad, den var skriven 2003.
Boken heter "Levande historia - Elevbok" Natur och Kultur Läromedel 2003
replies: text: :Förmodligen är den baserad på en äldre variant, från 1980-talet. Jag upmärksammade det redan 2007 här. Användardiskussion:Criffa J 1982 23 februari 2010 kl. 19.20 (CET)
thread_title:  Kopierad? 

message: Det verkar vara svårt för många artikelskrivare att en svensk biljon är 10^12 medan de flesta utländska biljoner är 10^9, dvs en svensk miljard. Jag ändrade iallafall på texten under sedelbilden där det var uppenbart fel text. Jag undar om inte samma sak gäller de 4 000 000 000 000 som är nämnda. 
replies: text: "Biljon" (1012) på svenska är samma sak som "Billion" (1012) på tyska. Av denna anledning kommer jag att ändra i artikeln. Calle Widmann (diskussion) 4 juli 2015 kl. 19.28 (CEST)
replies: text: :De flesta utländska biljoner är 10^12. Stalverk80 (diskussion) 24 april 2021 kl. 19.55 (CEST)
thread_title:  Miljarder, biljoner och biljarder
Diskussion:Uppdämning

message: Jag måste säga att jag aldrig har hört containment i dess politiska/kalla krigs-innebörd kallas för "uppdämning" på svenska. Vanligast har väl varit att man kallar det för containment-strategi, men annars är väl inneslutning det begrepp som ligger närmast till hands, och som jag tror jag har hört användas på svenska. Tomas e 14 november 2007 kl. 23.58 (CET)
replies: text: Både "containment" och "uppdämning" används på svenska men vilket som är vanligast vet jag inte. I Philip Bell, Världen efter 1945 (2003) så används "uppdämning" och det ordet är ju också enklast att förstå för svensktalande. I NE står det på uppslagsordet "containmentpolitik": "containmentpolitik, uppdämningspolitik, 'tillbakahållandets politik', en huvudlinje i amerikansk utrikespolitik under det kalla kriget, syftande till att stoppa vad som uppfattades som aggressiva sovjetiska expansionssträvanden." Vints 15 november 2007 kl. 08.04 (CET)
replies: text: :Jo det stämmer som Vints skriver om NE:s förklaring till ordet containmentpolitik. Folkets lexikon instämmer också här men jag tycker ändå det är ett märkligt ordval. Inneslutning borde vara mer logiskt. Mvh --Allexim (disk) 15 augusti 2013 kl. 19.34 (CEST)
thread_title:  Containment
Diskussion:Yngve-Frej

message: Successionsboxar tillför ingenting här, anser jag. En sådan box ger bara intrycket att de här fiktieva figurerna har med historia att göra. /Pieter Kuiper 15 november 2007 kl. 00.37 (CET)
thread_title:  Onödig box 

message: Varför skrivs namnet med bindestreck? 81.224.253.60 12 februari 2014 kl. 07.45 (CET)
replies: text: Nationalencyklopedin gör det, så det är inget eget påhitt. Annars är väl svaret att artikeln skapades under det namnet och sen har ingen sett något behov att flytta den.

text: andejons (disk) 13 februari 2014 kl. 21.23 (CET)
replies: text: :OK! Då är allt som det skall. 81.224.253.60 15 februari 2014 kl. 00.56 (CET)
thread_title:  Namnform?
Diskussion:Ye Shengtao

message: Bra med en bild, men vem av personerna är Shengtao?--Bero 15 november 2007 kl. 00.37 (CET)
replies: text: Bra fråga. :-) Enligt informationen på Commons är bilden tagen 1939, då Ye Shengtao var 45 år. Bilden finns med med bildtext på zh WP, men min dator kan inte visa de tecknen och jag kan inte begripa dem. Det rimliga är att bilden visar honom i kretsen av sin familj och då borde han vara personen längst ut till höger.  Den sittande personen längst fram är förmodligen en äldre släkting. Men då detta är spekulationer ser jag till att notera att det är osäkert. Jorva 15 november 2007 kl. 15.26 (CET)
replies: text: : Jag tänkte att den gamla bilden hängt med i många år nu, så jag bytte till en bättre porträttbild istället. C.Nilsson (disk) 27 oktober 2012 kl. 22.39 (CEST)
thread_title:  bildfråga
Diskussion:Çatalhöyük

message: Jag har gjort några sakliga ändringar och rättat en del uppenbara sakfel, vad gäller exempelvis dateringen. Jag har lagt till uppgifter om figuriner och invånarantal, plus referenser till böcker av de två utgrävningsledarna.  Själva namnet på artikeln borde för övrigt ändras då den allmänt accepterade stavningen numera är Çatalhöyük. Jag återkommer senare. Kiremaj 15 november 2007 kl. 03.12 (CET)
Har gjort ytterligare några tillägg, om utgrävningshistorik och stadens karaktär.Kiremaj 15 november 2007 kl. 03.27 (CET)
replies: text: Jättebra. Du kan flytta artikeln genom att klicka på knappen "flytta" höger om redigeralänken och sedan skriva in vart artikeln ska flyttas. /Grillo 15 november 2007 kl. 03.31 (CET)
Tack för tipset. Nu har jag gjort det. Kiremaj 15 november 2007 kl. 03.35 (CET)

message: Çatalhöyük är verkligen unikt. Se till var det ligger, och dessa människor skulle ha varit först med jordbruk och boskapshållning. Vi får bevaka eventuell ny forskning för att få förklaringar. Jag personligen hoppas få svar på denna och angränsande gåtor innan jag lämnar jordelivet.
Jag personligen ser ett samband mellan detta att Svarta Havet faktiskt inte fanns under den senaste istiden pga vattenståndet i Medelhavet var lägre än den "vallar" som fanns vid Bosporen och kanske även vid Dardanellerna. Det är konstigt att man ritat Svarta Havet som det ser ut idag i de historiska atlaser som finns att tillgå. Allt tyder på att där var en stor slätt med sjöar, visserligen salta, men även många floder och vattendrag med sötvatten. Det borde ha levt många människor där, hundratusentals, och de kan ha varit i framkanten av det mesta när det gäller teknologi. De kanske också hade en tidig jordbrukskultur, och kanske kunde de framställa metaller. En annan gåta är ju hur hettiterna i det glest befolkade centrala Anatolien kunde vara först med järnframställning. 
När de enorma vattenmassorna började forsa in från Medelhavet (för 6dot dot wdot    hade människorna trots allt tid att evakuera och rädda mycket. Jag såg en uppgift om att vattnet kan ha stigit en halv meter per dygn. De torde ha flytt åt alla håll. Många till bergen i Anatolien, men de flesta till området norr om Svarta Havet och Kaspiska Havet.  Blev de för många där? Den indoeuropeiska folkvandringen (eller folkvandringarna ska man väl säga) ska ju ha utgått från detta område.--Caspiax 30 november 2011 kl. 20.41 (CET)
thread_title:  Unikt
Diskussion:Traditionell brukskniv

message: Vad jag förstår är det här klasser som används i Kniv-SM. Kanske skulle man samla ihop dem? Jag tror inte att "traditionell brukskniv" i sig går att beskriva så konkret. /NH 15 november 2007 kl. 11.22 (CET)
replies: text: Kontakta gärna författaren... Riggwelter 15 november 2007 kl. 11.23 (CET)

message: Varför globalmalla Svenska begrepp? hejkompis 2 februari 2011 kl. 11.45 (CET)
thread_title: Global?

message: Artikeln hänvisade länge till den här källan:
* 
Men den verkar inte bekräfta särskilt mycket av det som anges i artikeln. Förbätterlig (diskussion) 29 april 2022 kl. 12.59 (CEST)
thread_title:  Källa
Diskussion:NKI

message: Borde det inte heta "Nöjd kund-index"? Ztaffanb 15 november 2007 kl. 11.42 (CET)
replies: text: Jovisst. Har ändrat. Genomlysning (disk. bidr.) 21 mars 2019 kl. 10.29 (CET)
thread_title:  Nöjd kund-index 
Diskussion:Nederländska reformerta kyrkan

message: Undrar varför denna artikel översätts till Holländska reformerta kyrkan från Nederlandse Hervormde Kerk, medan Gereformeerde Kerken in Nederland har översatts till Nederländska reformerta kyrkan'
Borde inte denna artikel ha det senare svenska namnet medan den andra översättningen borde vara Reformerta kyrkan i Nederländerna?  En översättning innehållande "Holland" torde ju vara helt felaktig? Eller finns det historiska orsaker till namnet? /Greverod 망눗 15 november 2007 kl. 12.10 (CET)
Greverod har rätt. Tack för tipset!
Jag har därför ändrat den aktuella artikeln, med relevanta följdändringar i andra berörda artiklar. 
MickeH  15 november 2007 kl. 14.57 (CET)
thread_title:  Översättningar 

message: Jag var tvungen att tänka efter vad som kunde menas med "1886 Sorgen". Det var alltså en översättning av "Doleantie". Heter det verkligen så på svenska? Om det inte finns etablerade svenska termer, är det kanske bättre att också nämna ett namn (Abraham Kuyper i det här fallet). /Pieter Kuiper 15 november 2007 kl. 16.21 (CET)
thread_title:  Sorgen?