Diskussion:Tullstorpstenen

message: Skeppet på runstenen är inget vikingaskepp. Det har nämligen rammar i för och akter och detta kunde inte vikingaskeppen ha eftersom de var alltför lätta för denna konstruktion. Dessutom finns det ingen enda beskrivning i samtida material eller senare att vikingarna använde rammtekniken vid strid till sjöss. Man band istället samman skeppen och använde dessa som flytande stridsplattformar. Man känner endast ett knappt tiotal bilder av skepp på runstenar och samtliga utom ett har rammar. Skeppsbilderna har också höga sidor vilket inget vikingaskepp hade. Bilderna stämmer däremot helt med bekrivningarna av den östromerske kejsarens s.k. dromonder. Mängder med nordbor tjänstgjorde här som väringar.  
Det stora djuret är inte en varg utan den symbol som Harald Blåtand använde sig av, bl.a. på den stora runstenen i Jellinge. Begreppet "Det stora djuret" om denna djurfigur är väl etablerad sedan 1940-talet. Kännetecknade för denna symbol är ett fyrfota djur med öppet gap, spetsiga öron, en svans som har ett antal bladliknande utskott samt ben som slutar mot kroppen i en spiralformation. Dessa bilder finns endast på vissa ytterst begränsade geografiska platser och dateras till ca 960-980 e.Kr.
 
Jag har på uppdrag av Region Skåne gjort sammanställning av detta material som är publicerat 2004. Boken, bekostad av Region Skåne, finns som pdf här:
http://www.fotevikensmuseum.se/pdf/Skanes%20historia%202.pdf
Avsnittet om det stora djuret och rammskeppen finns från sidorna 126-142.
--Sven Rosborn (disk) 15 april 2013 kl. 11.48 (CEST)
replies: text: Dina uppgifter om bildernas tolkning är intressanta och att skeppet är försett med knivskarpa rammar i både för och akter är bara att konstatera, dock kan man ju undra varför dessa placerats på våra nordiska runstenar. En gissning är att man ville gestalta ett stridsskepp för att på magiska vägnar avvärja onda makters hemsökelse. Ordet vikingaskepp har nu ändrats till krigsskepp.

text: Beträffande ”Det stora djuret” så kanske man här i Tullstorp, med flera platser, hellre föredrog den inhemska vargen än det bysantinska lejonet. Vargen som alltid bildat stoff inom nordisk mytologi passade av naturliga skäl bättre in i det samtida formspråket, för alla visste ju hur en varg såg ut, både runristare och vanligt folk. Djurets symbolik är dessutom en kenning för dåtidens varjager, alltså för de krigsmän som for ner till det Bysantinska riket och tog tjänst som livvakter hos den östromerske kejsaren. Eftersom Tullstorpstenen är rest efter en viking som hette Ulf, så ligger det nära till hands att bildens varg syftar på just honom. Om han tjänat som varjag på ett sådant romerskt stridsskepp som finns avbildat på runstenen, så är det förmodligen "Ulfs dödsskepp" som styr sin kosa åt samma håll som djuret (vargen) springer.

text: Det stora djurets koppling till Harald Blåtand behöver inte nödvändigtvis relatera till övriga ristningar med fabulösa rovdjur, däremot kan dessa konstverk vara skapade efter en och samma modetrend, men efter olika personliga premisser. Det kan ju inte ha varit lätt för en skånsk runristare att veta hur ett lejon såg ut. Lejonet byttes därför ut mot vargen eller någon annan grotesk varelse. Nu står det heller inte i artikel att det absolut hundra är en varg. Det uppges vara ett stort fabeldjur som enligt en tolkning anses vara en varg. I texten framgår också stilbegreppet "Great beast style", alltså "Det stora djuret". Mvh Dorcas (disk) 18 april 2013 kl. 14.07 (CEST)
Jag ändrade romerska galärer (eftersom dessa inte var relevanta på vikingatiden) till den i samtida med vikingarna östromerske kejsarens dromonder. Ändrade också ordet "drakskepp" till "skepp" eftersom inga drakskepp omtalas eller har påträffats med rammar. --Sven Rosborn (disk) 18 april 2013 kl. 14.27 (CEST)

text: Jag försökte googla på "dromonder" för att få veta mera men hamnade bara på dromedarer. Vid ett senare tillfälle, när mina indiska trojaner lämnat mitt nätverk, upptäckte jag att det faktiskt fanns en artikel om dromonder här på wp, vilken gav en hel del information. Du känner säkert till denna. Enligt min något vaga uppfattning så trodde jag förut att romerska krigsskepp var ungefär likvärdiga med romerska galärer.

text: Ordet "drakskepp" är taget ur Åke Ohlmarks text om Tullstorpstenen och skeppet har ju trots allt drakhuvuden i både för och akter. Men låt gå för enbart "skepp" vilket inte är direkt relevant till just ett vikingaskepp och dromonder passar väl utmärkt, särskilt nu när man kan klicka sig vidare och få mer upplysning. Något som kan tyckas anmärkningsvärt är att ingen påpekat detta tidigare, åtminstone är det inget som jag stött på. Själv blev jag därför en aning konfunderad över skeppets utseende, men tänkte att det måste ju givetvis vara ett vikingaskepp, eftersom det är ristat på en vanlig svensk runsten. Nu har det blivit mera solklart att det faktiskt är en romersk dromond. Dorcas (disk) 20 april 2013 kl. 11.17 (CEST)
replies: text: :Varifrån kommer tolkning att det skulle vara en dromon ifrån? Är det Enoksen som dragit den slutsatsen på egen hand? Det verkar hursomhelst inte stämma överens med de källor som finns i artikeln om dromonen. Så vitt jag vet så anser Jeffrey & Pryor att dromonen såg ut som den rekonstruktionsbild som finns i :en:dromon. Exakt när galärer slutade ramma är inte helt klart, men lagom till tidig medeltid var det äntring, skeppsartilleri eller grekisk eld som gällde.

text: :Rammar i vardera ände har jag aldrig sett beskrivna. Det låter heller inte som om det skulle vara praktiskt användbart. Det går att ro baklänges, men inte med någon större fart och en årbesättning på en något sånär stor galär gick så jag vet inte bara att vända på. Det skulle inte funnits någon utrymme för den typen av manöver och roddbänkar var ju byggda för att roddarna skulle sitta med ryggen mot fören.

text: :Peter Isotalo 16 april 2014 kl. 17.20 (CEST)
Läs fotnot 2. --Sven Rosborn (diskussion) 16 april 2014 kl. 17.50 (CEST)

text: Jag köper det som ett förslag till tolkning för vad som kan ha inspirerat skeppsbilderna. Men problemet är ju att det inte skulle funnits några faktiska rammbeväpnade fartyg att bli inspirerad av runt 1000. De hade faktiskt inte använts på flera hundra år. Här är två av de källor jag utgår från: Pryor & Jeffreys (2006) The Age of the Dromon, s. 27, 134-35; Hocker i Age of the Galley, s. 95-99.

text: Peter Isotalo 16 april 2014 kl. 21.13 (CEST)
thread_title: Om tolkningen av runstenens bilder

message: Det hänvisas till en bok av Olsson+Rosborn i artikeln: "Sven-Olle R. Olsson och Sven Rosborn, Tullstorpsstenen - en unik bildsten från vikingatiden (2014)". Jag lyckas inte hitta information om denna, och det framgår inte vad i artikeln som denna bok skulle stötta (inget nytt lades in när källan lades in av den nye användaren Silberlöwe). /Hedning (diskussion) 18 juli 2014 kl. 08.58 (CEST)
replies: text: Såg nu att Sven Rosborn reagerade. Det var för mig oklart att det var en del av en bok, som redan var länkad. Tack! /Hedning (diskussion) 18 juli 2014 kl. 09.03 (CEST)
thread_title: Bok av Rosborn

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Tullstorpstenen. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20161202235501/http://www.lansstyrelsen.se/skane/Sv/samhallsplanering-och-kulturmiljo/historia-pa-plats/Pages/Tullstorpsstenen.aspx till http://www.lansstyrelsen.se/skane/Sv/samhallsplanering-och-kulturmiljo/historia-pa-plats/Pages/Tullstorpsstenen.aspx
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 16 september 2018 kl. 14.57 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade