Diskussion:Våld i nära relationer

message: Ang mallen "uppdateras" så har det kommit nya lagar i Sverige som handlar om våld i nära relationer. Kvinnofrid. Dessutom finns en samlad kunskapsbank och påbörjat samarbete mellan olika aktörer - såsom polis, sociala myndigheter och sjukvård. Se regeringens kvinnofridsprojekt. Fagrell 30 januari 2009 kl. 09.13 (CET)
replies: text: De så kallade Fridslagarna, om bland annat kvinnofrid, stiftades på medeltiden. Det vore kanske på sin plats att formulera om, så att artikeln inte verkar att motsäga detta. --LPfi 23 februari 2009 kl. 19.13 (CET)

message: Det vore kanske på sin plats att försöka få en överblick över artikelns struktur. Nu verkar man ha lagt till forskningsresultat på ett sätt som ger ett rätt splittrat intryck. Senaste exemplet var då undersökningsresultat från USA placerades in i Sverige-avsnittet.
Gills och Remahls undersökning har också kommit att ta alltför mycket plats. Presentera slutsatserna i den mån de är relevanta, notera eventuellt att metoderna var omstridda, men kontroversen bör behandlas här på diskussionssidan eller i en skild artikel.
--LPfi 23 februari 2009 kl. 19.13 (CET)
Anmärkas kan att kritik tillåts utrymme i andra artiklar. Denna artikel borde alltså inte utgöra ett undantag. 
Det borde även tydligare framgå att Gills och Remahls undersökning inte heller skett inom vetenskapens domäner, utan som ett fristående projekt i samarbete med studenthälsan. Frågan är alltså om denna ovetenskapliga undersökning som inte tagit hänsyn till legitima forskningsmetoder, ens bör tillåtas en egen underkategori till ämnet. Om inte riktig forskning som skett inom vetenskapliga institutioner, och som inte utgör en students examensarbete, kan presenteras utvöver Gills och Remahls borde rekomendationen vara att underkateogirn helt tas bort tills vidare forskning tillkommer och Gills och Remahls undersökning tillfogas annan underkategori.
thread_title: Artikelns struktur

message: Det vore också bra om alla som bidrar till artikeln skulle hålla tungan rätt i mun ifrågan om vad som undersökts. Ibland kallas knuffar för våld och då man inkluderar en sådan undersökning i en diskussion om våldtäkt (vilket sker t.ex. i pressen) så blir det lätt fel. Det är också en stor skillnad mellan anmälda fall och fenomenet i allmänhet. Vad som studerats framgår ibland endast i inledning eller metodavsnitt [i den ursprungliga vetenskapliga artikeln] och det är lätt hänt att siffrorna redovisas på ett missvisande sätt.
Det förekommer antagligen ofta att någon utan större eftertanke lägger in siffror från någon studie, i ett sammanhang där de ger fel bild (siffror från USA i diskussion om Sverige, siffror på våldtäkter i allmänhet då våldtäkt inom relationen behandlas). Därför vore det viktigt att de som bevakar denna artikeln regelbundet kontrollerar att studier inte citeras slarvigt.
--LPfi 23 februari 2009 kl. 19.13 (CET)
Så länge det framgår att forskningen är från Usa, finns det ingen anledning att forskningen måste osynliggöras. Forskning och vetenskap har länge varit en internationell angelägenhet och tillgång.
Kritiken om vad som "ger fel bild" är subjektiv. Eftersom kritiken mot Gills och Remahl baserar sig på vetenskapliga kriterier mot hur metoden ser ut, är det i sådant fall snarast denna artikel som bör strykas helt. Däremot finns ingen motivering till varför BRÅ:s statistik, som redogör för våldtäkter just inom relationer, ska ses som oviktig i sammanhanget och deras metoder som mindre trovärdiga.
Det är också ett orimligt anspråk att alla undersökningar som artikeln länkar till måste ha exakt samma urvalskriterier för sina undersökningar, för att vara intressant för att belysa ämnet. 
Användaren LPfi: menar att artikeln som ifrågasätts använder sig av "siffror på våldtäkter i allmänhet då våldtäkt inom relationen behandlas". Artikeln och dess länk till BRÅ visar dock tydligt när statistiken avser just specifikt anmälda våldtäkter inom nära relationer - och när det handlar om statistik som rör misshandel mot kvinnor rent allmänt, men där BRÅ:s forskning visar att våld mot kvinnor inom nära relationer utgör en signifikant andel av denna misshandel. 
Det syns alltså som att LPfi:s kritik också sker slarvigt och utan beaktande av vad som faktiskt ord för ord står i artikeln. 
replies: text: :Jag skrev kritiken i samband med att jag gjorde vissa korrigeringar och förtydliganden, där resultat hade redovisats på ett missvisande sätt. Det är vanligt i dagspressen att redovisa statistik fel och jag har sett flera exempel på det just ifråga om våld mot kvinnor. Här ovan manar jag till eftertanke och noggrannhet, främst med tanke på framtiden.
replies: text: :Jag har ingenstans sagt att undersökningar från USA skall osynliggöras, men jag kritiserade att resultat gällande USA beskrivs under rubriken Sverige. Det var sannolikt frågan om rent och skärt slarv från den som lade in texten, delvis beroende på att artikeln saknar en vettig struktur. Vad gäller knuffar som våld eller statistik om våldtäkter i allmänhet versus i nära relationer så kritiserar jag inte att man redovisar för siffrorna, inte heller kritiserar jag undersökningarna i sig, men i wikipediaartikeln måste man hålla tungan rätt i mun och låta bli att blanda ihop begreppen. Läs min kritik en gång till, så ser du att det jag är ute efter är en överskådlig disposition och noggrannhet i redovisning av forskningsresultat, inte att osynliggöra fakta. --LPfi 17 april 2009 kl. 10.24 (CEST)
thread_title: Noggrannhet då forskning redovisas

message: Reagerar kraftig över de många faktafel som finns i denna artikel. Har rättat upp ett par av felaktigheterna, för att minuterna därefter se att redigeringarna ändrats tillbaka. 
Bland annat hävdar man i artikeln att i genomsnitt sjutton kvinnor årligen mördas av en man i en nära relation, medan tre till fyra män mördas av en kvinna i en nära relation. Som källa för denna uppgift anges BRÅ. I materialet från BRÅ framkommer dock att dessa män och kvinnor dödats - inte mördats. Det är stor skillnad på ett planerat mord, och att ha ihjäl en partner i ett oplanerat vredesutbrott. Ingenstans i BRÅ:s material nämns något om att dessa individer mördats - utan man använder terminologin av att personerna dödats.
Det är önskvärt att de redigeringar som görs kan få stå kvar, då dessa görs i syfte att höja kvalitén på artikeln. 
replies: text: Vänligen se till att alla ändringar du gör styrks med verifierbara källor. Annars kommer dina ändringar sannolikt att ifrågasättas eller tas bort. Riggwelter 21 juni 2009 kl. 01.11 (CEST)
thread_title: Många faktafel i artikeln

message: Titeln säger egentligen allting:
Enligt modern forskning (vilket också sägs i artikeln) är män och kvinnor
lika troliga som offer och förövare, tom är kvinnor i en del undersökningar
de farligare. Detta speglas dock inte i artikeln som helhet.
Internationell statistik och perspektiv saknas: WP ska ge översikter som
inte är helt fokuserade på ett land, även om en viss övervikt till tex
Sverige i svenska WP är helt i ordning.
Framförallt borde man kanske gå in på Martin Fieberts forskning, som tillhör
de mest uppmärksammade och citerade under de sista åren.
Jag har tillfogat POV-templaten.
94.220.242.124 20 december 2009 kl. 09.09 (CET)
thread_title:  överfokus på kvinnor, saknad av internationell statistik och perspektiv 

message: Länk nummer 11 är bruten. Jag är inte så bra på wiki, någon som vill och kan får gärna fixa det. Googlade men hittade ingen ny länk.
replies: text: Det är uppenbarligen följande passus det handlar om:
replies: text: :Gill och Remahls forskning har också kritiserats av forskarvärlden för undersökningens metod och urval. "Av den kritik som har framkommit kan ett antal spår urskiljas: urvalet är inte representativt, metoden (självskattade enkätsvar) är tveksam, den utveckling av metoden vi tillämpade (ett så kallat webbaserat enkätförfarande) är inte seriös, våra slutsatser är för långtgående (vad gäller urvalets representativitet) och obefogade."[11][Högaktuellt 2/2005 (pdf)]

text: Tidskriften torde gå att hitta på lämpligt bibliotek, men jag är osäker på om informationen är särskilt relevant för denna artikel: det är författarna själva som sammanfattar kritik mot artikeln och det är märkligt att en artikel tillägnas ett helt avsnitt. Motsvarande forskningsresultat finns från Finland, det vore intressantare att gräva fram mer av den forskning som finns.

text: --LPfi 18 februari 2010 kl. 20.29 (CET)
thread_title: Bruten länk

message: Jag lyckades reparera en av de tre länkarna till BRÅ. Jag misstänker att en av de kvarvarande borde peka till  eller . /Lokal_Profil 18 mars 2012 kl. 15.25 (CET)
thread_title:  BRÅ länkar 

message: Är inte den korrekta benämningen "Brott i nära relation" numera, ändring? --Vertigoartikel (disk) 12 november 2013 kl. 18.08 (CET)
replies: text: Vad grundar du det på? - Tournesol (disk) 12 november 2013 kl. 18.47 (CET)
replies: text: :http://polisen.se/Utsatt-for-brott/Olika-typer-av-brott/Brott-i-nara-relationer/

text: :http://kunskapsbanken.nck.uu.se/nckkb/nck/publik/fil/visa/12/Handbok_Brott_i_nara_relat_2009_081202[1][1].pdf

text: :Det är den termen som används hos polisen numera. --Vertigoartikel (disk) 12 november 2013 kl. 18.54 (CET)
replies: text: :: Vår artikel behöver inte (och skall inte) begränsa sig till att handla om ett visst brott enligt svensk lag. Därmed är det tämligen irrelevant vilken term polisen använder, utom där vi diskuterar svensk statistik eller det svenska brottet. --LPfi (disk) 13 november 2013 kl. 10.24 (CET)

text: :Är det bara jag som tycker att det finns kvinnovåld som inte är våld i nära relation? Jag menar alla relationer är ju inte sådana att de särskilt långvariga eller djupa?Klementin (diskussion) 14 april 2014 kl. 19.20 (CEST)
thread_title:  Brott i nära relation? 

message: Ett IP-nummer försökte ta bort texten om denna studie, men stötte på patrull. Jag råkar dock hålla med om att det borde tas bort, så kör diskussionen här.
Varför ska ett så stort stycke av artikeln upptas av en av de mest kritiserade, ifrågasatta och diskrediterade undersökningarna i modern tid?
Lundgren friades från misstanke om vetenskaplig ohederlighet, ja. Granskarna slaktar dock studien fullkomligt, och konstaterar rakt upp och ner att de friar henne därför att de inte kan avgöra ohederligheten eftersom Lundgren vägrat lämna ut studiens källmaterial(!): "Som framgått av vår genomgång har Lundgren inte lämnat ut materialet, vilket gör det omöjligt att avgöra den frågan." (Granskning av professor Eva Lundgrens forskning i enlighet med Uppsala universitets regler avseende förfarandet vid anklagelse om vetenskaplig ohederlighet, av Margareta Hallberg och Jörgen Hermansson, sid 19).
Några citat ur forskarnas kritik:
Margareta Hallberg:
"De empiriska studierna är få och Lundgren återanvänder gång efter annan ett fåtal redigerade intervjuer som empiriska exempel på att normalisering är ett generellt fenomen i misshandelsrelationer."
"Den viktiga slutsatsen vad gäller den kvantitativa studien Slagen dam är att ett av dess mest centrala resultat, tesen om våldets allmängiltighet, inte har stöd i Lundgrens m.fl. egna data."
"Hennes arbete här brister sålunda i ett bestämt avseende i kvalitet"
"Sammantaget har vår granskning identifierat flera allvarliga problem i Lundgrens forskning. Här finns empiriska påståenden som saknar empirisk grund, oklarheter vad gäller urval och antal intervjupersoner, avsaknad av alternativa tolkningar, påståenden som motsägs av egna data, generaliseringar utifrån ett litet underlag. För min del betyder det att trovärdigheten i Lundgrens forskning måste ifrågasättas"
Jörgen Hermansson:
"Framställningen präglas av en stor iver att hitta bevis för de egna teserna, men saknar nästan helt ambitionen att pröva de egna tesernas hållfasthet."
"Slutsatsen när det gäller de kvalitativa studierna är att dessa inte tjänar som empiriska belägg för den starka tesen om våldets normalisering."
"Argumentationen saknar menar vi både kritiska reflektioner över de egna slutsatserna och en öppenhet inför alternativa förståelsegrepp."
"Vår genomgång av några centrala delar av Lundgrens forskning utmynnar i en reflektion från min sida över det faktum att Eva Lundgren sedan några år har blivit tilldelad en egen avdelning inom den samhällsvetenskapliga fakulteten. Det handlar i praktiken om en egen institution enbart för Eva Lundgren och hennes nära medarbetare. Detta är ett arrangemang som rymmer faran för det vi har kunnat identifiera i Lundgrens forskning"
"Detta är, vill vi hävda, en mycket allvarlig kritik som vi riktar mot Lundgrens forskning"
Vi lär få jobba länge för att hitta en studie som nedgjorts så fullkomligt. Och det här är bara granskarnas kritik. Tittar vi på kritiken i debatten...vi låter bli det.
För övrigt innehåller stycket fler rena felaktigheter:
*"Största i sitt slag" Nej. Varenda NTU BRÅ gör är större. 
*"Hög svarsfrekvens". Brå brukar ligga kring 60-70% i svarsfrekvens, så det får väl anses ganska normalt.
Stycket ger inget svar på motsatsförhållandet: Enkelt uttryckt, frågan "har du någonsin blivit slagen eller knuffad" har 46% eventuellt svarat ja på. Om samma fråga ställdes till män skulle procenten vara högre. När man ställer korrekta frågor svarar fler män att de blivit misshandlade än kvinnor, i samtliga fall. Se BRÅ NTU 2013 sid 40-.
Kortfattat: Stycket borde tas bort.  // Romulus74 (diskussion) 14 april 2014 kl. 21.44 (CEST)
replies: text: Jag rullade tillbaka raderingen då raderingen gjordes med en vag motivering som delvis var felaktig (Brottsoffermyndigheten länkar fortfarande till Slagen dam). Raderingen omfattade dessutom ett stort stycke i artikeln. Slagen dam citeras också i många sammanhang. dnm (d | b) 14 april 2014 kl. 22.00 (CEST)
replies: text: :IP-numret skrev att BRÅ tagit bort den. Det har BRÅ gjort. Speglingen hos brottsoffermyndigheten finns dock kvar, japp.// Romulus74 (diskussion) 14 april 2014 kl. 22.12 (CEST)
replies: text: :::: Det är inte bara en spegling. Det har faktiskt uppe den på sin sida, den är sökbar och refereras till i massvis av andra länkar, däremot är det tveksamt om Brottsförebyggande rådet någon gång haft den på sin sida då de inte varit medförfattare till rapporten. Jag tror med andra ord att de inte tagit bort den då den förmodligen aldrig legat där. Hade den legat där hade den gått att hittat via googlesökning (som massor med andra döda länkar). dnm (d | b) 15 april 2014 kl. 12.23 (CEST)
replies: text: :::::BRÅ har haft den, men inte längre. Brottsoffermyndigheten har den kvar, japp. Som sagt: Alla offentliga utredningar och rapporter som beställs av myndigheter publiceras. // Romulus74 (diskussion) 15 april 2014 kl. 16.28 (CEST)

text: :: Det förekommer att att Brottsoffermyndigheten och Brottsförebyggande rådet blandas ihop i artiklar som dessa. Eftersom länken på vår sida var till brottsoffermyndigheten trodde jag att det var den personen menade när hen sa Brå, då vår länk inte fungerar efter att Brottsoffermyndigheten gjorde om sin sida. Jag känner inte till om Brå alls haft Slagen dam på sin webbplats, men brottsoffermyndigheten har det och meningarna om rapportens giltighet går isär och mycket av kritiken har också kunnat avfärdas som en metodkritik och att de som granskat finns inom en annan vetenskaplig tradition, varför ansatserna förståtts fel. De var inte ens verksamma inom samma vetenskap. Det finns även tillgängliga "granskningar" av granskningen på nätet, som även Bo Rothstein kommenterat. Vi ska också komma ihåg att granskningens sammansättning också kraftigt kritiserades av bland annat sociologer. Rent rent granskningsmässigt håller jag med kritikerna och även jag ser brister i hur granskningen genomförts och de slutsatser den kommit fram till.

text: :: Vi bör vara försiktiga med att avfärda en undersökning som uppenbarligen legitimeras av svenska myndigheter, som inte bevisats vara felaktig igenom en granskning utförd av personer med helt andra kompetenser än vad som borde vara rimligt att inneha när denna typ av granskningar ska göras. Huruvida Slagen dam tillför något bra eller om det är rätt det som står i den, det ger jag mig inte i kast med att recensera. dnm (d | b) 14 april 2014 kl. 22.43 (CEST)
replies: text: :::Mjo då, jag har läst dom där. Jag nämnde redan i ursprungsinlägget att det finns mer kritik. Hårdjagar vi lite finns det enorma mängder kritik mot undersökningen.

text: :::Det är en av de mest ifrågasatta och kritiserade undersökningarna i modern tid. Vi låter den glatt ta upp en stor del av artikeln och förminskar kritiken.

text: :::"Legitimeras av svenska myndigheter" är att ta i. Det där sägs dock ibland... Fakta: Alla statliga offentliga utredningar, alla offentliga utredningar beställda av myndigheter osv osv osv publiceras. Alltid. Jämt. Det är därför de kallas offentliga. Det betyder i sig ingenting. Det betyder bara att utredningen blev klar. Det stora flertalet av ex Statliga utredningar används inte till någonting efter att de skapats. Att de inte används säger en del.

text: :::Jag tolkar det där som att du anser att du tycker att det ska stå kvar i artikeln just för att utredningen varit så ifrågasatt. Jag håller inte med, men jag kan förstå synpunkten. // Romulus74 (diskussion) 15 april 2014 kl. 00.08 (CEST)
replies: text: :::: Undersökningar av detta slag brukar röna omfattande kritik men det säger inget om kvalitén i sig. Ofta är kritiken metodologiskt betonad förklädd till något annat (vilket är tragiskt och delvis fallet i granskningens kritik) och mycket annan kritik har varit ren antifemistisk sådan, där Lundgren kopplas samman med en rabiat feminism och ritualmord på barn och annat.

text: :::: Nej du förstår mig fel. Jag anser att det ska stå kvar då det fått stort genomslag dels i media men även inom den akademiska världen. Resultatet från utredningen fick konsekvenser och förde debatten länge (och säkert konstruktivt framåt i vissa delar). Källan är därför användbar däremot kan ju framställningen diskuteras. Jag med dig om att den tar väldigt stort utrymme och det skulle vara bra om man satte den i en bättre kontext. Man skulle även kunna tänka sig att göra en egen artikel för just "Slagen dam". dnm (d | b) 15 april 2014 kl. 00.47 (CEST)
replies: text: :::::Jo...BRÅ gör undersökningar en gång per år. Samtliga större än Slagen dam. Deras siffror är inte i närheten. Ingen annan forskare är i närheten. Det var det som ledde till granskningen. När en forskare helt plötsligt säger sig ha uppgraderat en siffra i mängder av steg, så bad andra forskare att få se på underliggande data – och framförallt hur frågorna såg ut. Lundgren vägrade lämna ut varken det ena eller det andra. Då bad universitetet. Lundgren vägrade. Då gjordes granskningen. Lundgren vägrade alltjämt.

text: :::::Det mest remarkabla är kanske att detta inte är Lundgrens största kontrovers. Hennes påståenden om rituellt avlivande av foster är värre. Vi kanske ska ta upp den boken också? Det är ju också våld i familjenära relationer.  (Hon berättar om det i början, så det tar inte många sekunder att se. Vill man ser mer av henne  från 4:40  från 1:16 är mest intressant och det långa stycket med henne.)

text: :::::Ja, det är alltså samma forskare som gjort Slagen dam som drog igång hela hysterin för några år sedan, om alla dessa hundratals satanister som offrade, styckade och åt foster. Den där hysterin som efter mängder av polisutredningar resulterade i...ingenting. Detta är den "forskare" vi försvarar och upphöjer i artikeln. Och då har jag inte ens börjat hetsa upp mig över hur vår artikel om henne ser ut...

text: :::::Kan vi inte försöka ha någon liten standard på våra källor? // Romulus74 (diskussion) 15 april 2014 kl. 01.15 (CEST)
replies: text: ::::::Om man ska se artikeln globalt har Eva Lundgren alltför stort utrymme. Jag vet att det från myndighetshåll fortfarande refereras till Slagen dam (och jag blir lika chockad varje gång). Så som vanligt borde det kanske vara en idé att göra en egen artikel om de svenska förhållandena, och i den här artikeln huvudsakligen utgå från material från FN. Slagen dam är ju en svensk undersökning om svenska förhållanden, men i Sverige har vi ju helt andra relationsstrukturer än i de flesta länder. Går ens Lundgren in på hur generella hennes slutsatser är, för samhällen med andra relationsstrukturer?Klementin (diskussion) 15 april 2014 kl. 07.36 (CEST)
replies: text: ::::::: @ Romulus74: Raljanta inlägg och en förlöjligande argumentation leder inte diskussionen framåt.

text: ::::::: @ Klementin: Det håller jag helt med om. Jag har alltid sett denna artikel som en artikel om svenska förhållanden och det kanske vore klokt att denna just flyttades till "Våld i nära relationer i Sverige" och att den Globala artikeln huvudsakligen bygger på FN-källor och uppgifter från forskning (som är mer övergripande) i och utanför Sverige. Där olika länder kan få korta sammanfattade avsnitt om specifik statistik och annat. dnm (d | b) 15 april 2014 kl. 12.07 (CEST)
replies: text: ::::::::Raljant och förlöjligande? Tack för analysen. Jag refererade fakta. Övertydligt? Möjligt. Jag går dock inte i den där fällan heller. // Romulus74 (diskussion) 15 april 2014 kl. 16.15 (CEST)
replies: text: ::::::::: Det var ingen fälla. Det var ett kallt konstaterande att under de där förutsättningarna kan ingen diskussion bli konstruktiv eller seriös. I varje fall någon uttrycker en avvikande mening än den som utläses i ditt inlägg så riskerar man att tillskrivas en rad tråkiga värden. Jag tycker vi borde värdera källorna utifrån sin egen beskaffenhet och hur den ska användas. Inte genom att vara vad du kallar "övertydliga". Jag vill inte försvara Slagen dam, men jag konstaterar att den ligger på åtminstone en myndighetssida, den länkas till av Tjejjourernas riksorganisation och refereras till i SOU:s med mera. Den kan inte bara förkastas och det är inte vår sak på Wikipedia att värdera källor på det sättet. Däremot tycker jag, som jag skrivit tidigare, att den behöver kontextsättas bättre och att den tar för stor plats idag, men att detta kan lösas genom att dels flytta över artikeln i "Våld i nära relationer i Sverige" samt att vi skapar en artikel som heter "Slagen dam" där vi tar upp om den kritik och det försvar som framförts mot rapporten. dnm (d | b) 15 april 2014 kl. 17.38 (CEST)
replies: text: ::::::::::Att lyfta över Slagen dam till en egen artikeln skulle dock inte skapa någon vettig artikel heller, det är lite det jag försöker förklara genom att vara övertydlig ovan. Det är svårt att framföra kritiken utan att låta kritiken bli en enorm mängd text. Jag tror således vi skulle göra alla en tjänst genom att skrota stycket – jag tror helt enkelt inte det går att beskriva kritiken sakligt utan att skapa OVIKT. (Du visar på problemet genom att kalla mig raljant och förlöjligande när jag försöker redogöra tydligt). //Romulus74 (diskussion) 15 april 2014 kl. 17.45 (CEST)
replies: text: ::::::::::: Att lyfta ur och redogöra för Slagen dam kan bli lika vettigt som artikeln jag skrev: Maxtaxa inom skolbarnsomsorgen och förskoleverksamheten i Sverige (nej, artikelnamnet är absolut inte optimalt). Jag ser hur man kan redogöra för det uppdrag som gruppen som skulle utreda fick, tidsspann och resultat, sedan kan man redogöra för mottagande, utvärderingar och annat. Det skulle kunna bli en mycket bra och intressanta artikel som saklig redogör för innehåll, mottagande och eftermäle. OVIKT blir i regel endast ett problem om något (ofta marginellt) står i oproportionerlig storlek till artikelämnets redogörelse i övrigt. Ifall ett ämne endast fått kritik ska detta redogöras sakligt för och ska naturligtvis kunna beredas gott om plats. Det handlar om att ha ett neutralt perspektiv och i detta fall ser jag att kritiken ska kunna redogöras mer ingående.

text: ::::::::::: Det raljanta kom alltså inte av mängden kritik du framförde, utan berodde av framställning och att du blandade in annat (ritualmord och sådant) för att styrka upp din argumentation kring källan. Det är självklart inget vi skulle ha med i en artikel som redogör för utredningen Slagen dam på ett neutralt och sakligt sätt. dnm (d | b) 15 april 2014 kl. 20.34 (CEST)
replies: text: ::::::::::::Jag håller inte med. Det här handlar om grundläggande källkritik.

text: ::::::::::::Att Lundgren i första hand är känd för den starkt kritiserade La de små barn komme til meg. Barns erfaringer med seksuelle og rituelle overgrep i vilken hon påstår att ritualmord av foster är vanligt förekommande, och i andra hand är känd för än mer kritiserade slagen dam,  är enligt mig relevant så fort hon nämns. Att hon själv i samband med att hon "sa upp sig" sa: "Mitt rykte som forskare är förstört i Sverige. " är ju en liten fingervisning om hur hård kritiken varit.

text: ::::::::::::Undersökningarna borde dock i första hand nämnas i artikeln om henne, och det kunde nog räcka så. Att dra loss slagen dam till en egen positiv artikel där den massiva kritiken är en passus känns inte som någon bra lösning alls. Snarare låter det som en förvärring av problemet.

text: ::::::::::::Nu hade jag inte gått igenom artikeln om Lundgren noga innan detta, men inser när jag går igenom arkivet att försvaret av Lundgren är ett ämne som ligger dig nära om hjärtat. Mina övertydliga förklaringar handlade inte om att försöka trampa dig på tårna, utan att försöka förklara för andra användare som eventuellt skulle kunna tänkas ha synpunkter.

text: ::::::::::::Nu verkar denna artikel inte intressera många andra, och även att du och jag säkert kan debattera länge till, så lär det bli svårt att förändra något alls. // Romulus74 (diskussion) 15 april 2014 kl. 22.09 (CEST)

text: :::::::::::: Jag har inga speciella känslor kring Lundgren och känner nog lika för hennes om för expressens Mattsson, det vill säga inget. Jag ser dock inte vad mina eventuella tycken har med saken att göra och du har inte trampat på några tår. Jag har lämnat flera konkreta förslag för hur denna bit kan behandlas i uppslagsverket. Avfärdar du allt jag har skrivit eftersom du inte kommenterar mina skarpa förslag?

text: :::::::::::: Nu menar jag inte att dessa är jämbördiga, men vi har en artikel om Mein Kampf och då kan vi även ha det om Slagen dam, precis som vi har om Maxtaxan jag länkade oavn. Det blir inget problem med sådant. dnm (d | b) 16 april 2014 kl. 02.19 (CEST)
[avindenterar]
Jag håller med Romulus74 om att studien inte är relevant här eller i Våld i nära relationer i Sverige. Den kunde vara relevant om artiklarna i högre grad handlade om diskussionen kring ämnet. Studien har inte accepterats inom forskarsamfundet på ett sätt som skulle göra det möjligt för oss att berätta om själva våldet med studien som källa. Det är ändå mer eller mindre på det sättet den används här. --LPfi (diskussion) 16 april 2014 kl. 12.27 (CEST)

text: Ja så är det. Som jag skrev tidigare har den (1) fått för stort utrymme och (2) behöver kontextsättas bättre om den ska vara kvar (den är skriven i fel kontext). Sedan vill jag framhärda än en gång det som jag tidigare sagt: Det skulle vara bra om vi skapade en artikel som heter Slagen dam där just denna rapport redogörs för likt Maxtaxa inom skolbarnsomsorgen och förskoleverksamheten i Sverige och där vi lägger till kritiken som framkommit och även stödet. Det är en kontroversiell rapport som rönt större uppmärksamhet än de flesta rapporter och vi borde ha en artikel om den på Wikipedia. dnm (d | b) 16 april 2014 kl. 18.06 (CEST)
thread_title:  Slagen dam 

message: Artikeln definierar sitt ämne som "våld i nära relationer", vilket förstås innefattar alla typer av våld i nära relationer. Åtminstone historieavsnittet är snarare skrivet som att ämnet är "våld mot kvinnor (i nära relationer)", och tar därmed liksom sin utgångspunkt i att våld i nära relationer handlar om våld mot kvinnor. Som del av det övergripande ämnet är förstås våld mot kvinnor intressant, särskilt som det kan hävdas vara ett fenomen i sig, men det bör explicitgöras vad det skrivs om, hur det är relaterat till det övergripande ämnet, och sättas i en kontext. Artikeln bör i slutändan förstås beröra alla slags våld i nära relationer. flinga 28 april 2014 kl. 18.06 (CEST)
replies: text: Jag såg nu att misshandel av män faktiskt nämns i ett stycke i avsnittet, jag missade faktiskt det när jag läste först. Jag saknar ändå mer kontext inte minst, enligt ovanstående (även våld mot barn borde ju t ex ingå, och samkönade par, etc..). flinga 28 april 2014 kl. 18.14 (CEST)
thread_title:  Utgångspunkt (och POV) 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Våld i nära relationer. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20150811140822/http://bra.se/bra/brott-och-statistik/barnmisshandel.html till http://www.bra.se/bra/brott-och-statistik/barnmisshandel.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 31 juli 2017 kl. 18.39 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Våld i nära relationer. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20161207201728/http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-2014-vaw-survey-main-results-apr14_en.pdf till http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-2014-vaw-survey-main-results-apr14_en.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 26 december 2017 kl. 04.56 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade