Diskussion:Tjuvjakt

message: Jag tog bort nedanstående stycke för att jag inte begriper vad det har i artikeln att göra. De första två meningarna gäller ett allmänt resonemang om förutsättningarna för att dömas till ansvar för ett brott, och behöver inte upprepas på nytt i varje artikel om brott. Det lär knappast heller förekomma att någon helt utan oaktsamhet eller uppsåt dödar ett otillåtet djur, så det stycket känns onödigt. Den sista meningen förstår jag överhuvudtaget inte vad författaren menar med. Är likhet inför lagen kontroversiellt? Var den det under ståndssamhället? Eller var det något annat som var kontroversiellt? Om någon kan reda ut det eller motivera texten, lägg gärna tillbaka den.
Allmänna juridiska aspekter på begreppet tjuvjakt
Då tjuvjakt utgör ett brott förutsätter detta i en rättsstat att handlingen i sig skall anses klandervärd, samt att gärningsmannen haft uppsåt, eller i varje fall kan anses ha varit oaktsam, vid förverkligandet av denna handling.
Den som dödar ett ej tillåtet djur, men som inte hade uppsåt att göra det, och som inte heller kan sägas ha agerat oaktsamt, kan således inte, i en rättsstat, anses ha gjort sig skyldig till tjuvjakt. Vad avser likabehandlingsprincipen så torde det vara den mest kontroversiella allmänna rättsprincip vid slutet av ståndssamhället.
Sjö (disk) 11 maj 2012 kl. 17.18 (CEST)
replies: text: Tja, historiskt sett är det uppenbart att frågan om att vad som skall ha ansetts vara illegal jakt har varit något mycket kontroversiellt. Det uppfattades då helt klart som en symbolfråga av största vikt, vilket exempelvis framgår mycket klart om man ser till de ändlösa diskussioner som föregick avskaffandet av adelns privilegier då det gällde rätten att jaga i Sverige i slutet av 1700-talet.

text: Det är detta historiska faktum som gör att "tjuvjakt", och vad som skall anses vara "tjuvjakt", har varit av synnerlig betydelse, principiellt sett, för samhällsutvecklingen, och som har satt flera juridiska principfrågor, som likabehandlingsprincipen, på sin spets, än vad som är fallet med de flesta andra brott. Quintus (disk) 11 maj 2012 kl. 20.28 (CEST)
replies: text: :Fast då kanske det passar bättre i avsnittet historia i stället för ett eget avsnitt. T.ex." Idag är likhet inför lagen okontroversiellt i en rättsstat. Så har det inte alltid varit, bland annat har frågan varit aktuellt när det gäller adelns privilegier och vad som räknas som illegal jakt under slutet av ståndssamhället." Det skulle då också kunna knytas ihop snyggt med texten om Ludvig IX. Sjö (disk) 12 maj 2012 kl. 11.30 (CEST)
replies: text: ::Det är givetvis bara positivt om en artikel kan förbättras! Det sättet som jag uttryckte mig på var nog inte det bästa, även om språkbruket var juridiskt korrekt. Allmänna rättsprinciper har klargjorts på ett tydligt sätt då det gäller jaktfrågor, eftersom rätten att utöva jakt har setts som en symbolfråga. Då det gällde Ludvig IX var principen "rätten till rättegång", det ifrågasattes då aldrig att det var adelsmannen som innehade jakträtten, däremot hävdade Ludvig IX att även förmenta tjuvjägare hade rätt att få sin sak prövad av en domstol, och att adelsmannen inte hade rätt att på eget bevåg låta hänga dessa. Rätten att få sin sak prövad är fundamental, och Ludvig IX återfinns bland de reliefer som finns i Högsta domstolen och i kongressbyggnaden i USA och som återger, som det har uppfattats, mänsklighetens främsta värnare av rätten. Senare ifrågasattes feodalismen som sådan, och då aktualiserades givetvis likabehandlingsprincipen. Emellertid utgör frågan om rätten att utöva jakt, och därmed även vad som skall anses vara illegal jakt, eller tjuvjakt, något som i hög grad kan vara ägnat att aktualisera juridiska principfrågor, se t.ex. "House of Lords", House of Lords judgement on Hunting Act ECHR challenge och "The European Court of Human Rights (Fourth Section)", HECtHR judgment in case Friend and Countryside Alliance and Others v. UK. I dessa mål utgjordes rättsfrågan om huruvida en viss lag som det engelska parlamentet hade stiftat kunde anses vara förenliga med de allmänna rättsprinciperna, i den mening som Europadomstolen har tolkat Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna. Eftersom både Överhuset och Europadomstolen upptog ärendet till prövning ansåg i varje fall dessa domstolar uppenbarligen att prövningen av allmänna juridiska aspekter på begreppet tjuvjakt, i denna bemärkelse, var högst relevant. Min mening är att Överhusets och Europadomstolens bedömning inte kan anses som uppenbart orimlig. Således kan det finnas intresse av att alltjämt belysa allmänna juridiska aspekter på begreppet tjuvjakt, även om min korta inledning givetvis var synnerligen högst rapsodisk. Quintus (disk) 12 maj 2012 kl. 16.29 (CEST)
replies: text: :::Det märks att du har studerat detta och känner till den juridikhistoria bättre än jag. Återställ gärna om du känner för det, men personligen ser jag en risk att det är lite för mycket juridiskt "finlir" för att passa in i den relativt översiktliga artikeln.Sjö (disk) 13 maj 2012 kl. 12.59 (CEST)
thread_title: Juridiska aspekter

message: Att termen "tjuvjakt" skulle användas nedsättande om jaktbrott håller jag inte med om. Visst att det förekommer, men inte i den omfattning som inledningen antyder. Snarare att det inte är en helt korrekt juridisk benämning. Ändrar därför den delen. Groff (disk) 16 maj 2012 kl. 22.08 (CEST)
replies: text: Menar du, på fullt allvar, att termen "tjuvjakt" inte skall ses som något nedsättande? Är det då din uppfattning att "tjuvjakt" skall anses som något högst hedervärt? Bör man då inte, i så fall, enligt din mening, i stället framhålla att tjuvjägare skall anses som en beundransvärd yrkeskår?Rimligen måste man skilja mellan exempelvis en sådan tjuvjägare vilken dödade ett djur för att få mat för dagen, med risk för att länsherren skulle låta denne bli hängd, från en person som exempelvis i nutidens Sverige, med illegalt innehavda vapen, skjuter en älg på annans mark, och på otillåten tid, enbart i syfte att tjäna pengar genom att sälja köttet till en restaurang.Nu handlar tjuvjakt i Sverige kanske oftast om att några har, med stöd av allemansrätten, på förhand rekognoserat var det finns lönsamt vilt att skjuta. Därefter gör man upp avtal om uppköp av kött till intresserade restauranger, och självklart kan det finnas utrymme för paketlösningar då även sprit levereras. Vapen är inga problem, sådana finns det gott om i Östeuropa, liksom även mörkersikten och ljuddämpare, vilka kan fås relativt billigt.Glöm dock inte bort att de flesta tjuvjägarna begick sina brott för att hålla svälten undan sina familjer, och att överheten stämplade dessas försök att överleva som "tjuvjakt". Greven såg detta säkert som ett ett allvarligt brott, men vad ansåg undermänniskorna, som enbart försökte överleva, om det Greven kallade "tjuvjakt"? Quintus (disk) 17 maj 2012 kl. 03.07 (CEST)
replies: text: :Jag förstår nu ditt historiska resonemang, då att beskyllas för tjuv var (och är) något oerhört. Jag tänkte mer att det var en oladdad beskrivning med viss negativ klang (ungefär som suput eller alkoholist) på person som begått detta brott. Jag tänkte mer på hur det är idag, om nån kallar en för tjuvjägare och menar att förolämpa denne skrattar man nog till lite och tänker på Åsa-Nisse. Inte för att det är något lustigt med att åtalas, skyldig eller ej, för jaktbrott. Jag kommer låta det vara kvar nu då jag sett från dig att det finns ett historiskt perspektiv. Min tanke var att om man jämför med "mördare" som ofta ropas på demonstrationer så var det irrelevant idag. Jag menade absolut inte att det var något positivt, det är dock en diskussion som får föras nån annanstans. För mig har ordet tjuvjakt alltid varit en neutral term för att beskriva företeelsen. Groff (disk) 3 juni 2012 kl. 20.41 (CEST)
replies: text: ::Jag håller med Groff. Tjuvjakt är idag ungefär lika nedsättande som tjuvtittande eller tjuvlyssnande. /ℇsquilo 3 juni 2012 kl. 22.04 (CEST)
replies: text: :::Jag uppfattar ordet tjuvjakt ungefär lika nedsättande som jaktbrott, det vill säga att det nedsättande ligger i den företeelse ordet betecknar men att valet mellan det ena eller det andra ordet är ett val mellan en formellt eller ett mer vardagligt språk.Sjö (disk) 5 juni 2012 kl. 20.13 (CEST)
replies: text: ::::Som det står nu, "understundom pejorativ", tycker jag verkar vara en vettig formulering.Groff (disk) 5 juni 2012 kl. 20.26 (CEST)
thread_title:  Pejorativ 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Tjuvjakt. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20180313153348/http://www.tv4.se/linda-och-djurens-hj%C3%A4ltar till http://www.tv4.se/linda-och-djurens-hj%C3%A4ltar
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 13 april 2019 kl. 09.41 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade