Diskussion:Stadsplanering i Sverige

message: Jag vill passa på och tacka Urbourbo för korrekturläsning och många värdefulla frågor och tips. Tidigare diskussioner angående denna artikel kan läsas här . Hälsningar --Holger.Ellgaard 26 oktober 2009 kl. 17.01 (CET)
replies: text: Stort tack för det! Ingen bör dock tvivla på att artikeln i allt väsentligt är Holgers verk! :) Allt gott, /Urbourbo 26 oktober 2009 kl. 22.04 (CET)
thread_title: Förord

message: Det står i stycket "Medeltidens städer och stadsgrundningar" att de flesta städer var byggda i trä, förutom Visby och Stockholm, som hade stenhus. Detta är inte sant, då de skånska medeltida städerna till största delen var byggda i sten, alternativt korsvirke. Se till exempel Medeltida stadsbildningar på Länsstyrelsen i Skåne läns webbplats. -- [ jiˈesˌdeːo ] 26 oktober 2009 kl. 16.53 (CET)
replies: text: Men artikeln handlar om "Stadsplanering i Sverige" och Skåne hörde till Danmark under medeltiden. På Länsstyrelsens webbplats står också: "De skånska medeltidsstäderna skiljer sig från de som anlades i Sverige under samma tid. Sten var här ett byggmaterial, liksom i övriga området kring södra Östersjön. Många skånska städer skonades därför från totalbränder. Längre norrut var istället trä vanligare som byggmaterial.". --Holger.Ellgaard 26 oktober 2009 kl. 17.11 (CET)
replies: text: :Samma avsnitt nämner trots allt Lund och Vä. Dessutom var ju Visby en hansestad. Detta är det eviga dilemmat för Skånelandskapen och övriga områden som bytt överhöghet. De glöms bort i både Sverige och Danmark. -- [ jiˈesˌdeːo ] 26 oktober 2009 kl. 17.16 (CET)
replies: text: ::Ja, det är mina källor som "glömmer bort" Skåne, för Skåne hörde till Danmark fram till 1600-talet. I Sveriges nationaltlas, "Kulturminnen och kulturmiljövård" (som var min källa bland många) står: "Bevarade medeltida byggnader i tegel finns främst i södra Sverige. Det är emellertid enbart Visby och Stockholm (Gamla stan) som kan sägas vara fullbordade medeltida stenstäder." Vi kan kanske byta ut "Skåne" mot "södra Sverige"? --Holger.Ellgaard 26 oktober 2009 kl. 17.33 (CET)
replies: text: :::Det beror ju på hur "södra Sverige" tolkas. Den sydligaste staden i medeltida Sverige var Kalmar och jag vet faktiskt inte vad Kalmar hade för bebyggelsestruktur. Det är däremot konstigt att källorna nämner skånska städer som Lund och Vä ena stunden, för att sedan glömma bort dem när det kommer till bebyggelse. -- [ jiˈesˌdeːo ] 26 oktober 2009 kl. 17.50 (CET)
replies: text: ::::Förmodligen menas med "södra Sverige" dagens södra Sverige. Det är trots allt en bagatell i det hela. Det som skall uttryckas är att den huvudsakliga bebyggelsen i det medeltida Sverige bestod av trähus. Nu har vi även fått med Skåne genom din redigering, som jag tycker är helt ok.--Holger.Ellgaard 26 oktober 2009 kl. 17.59 (CET)

text: Jag är lite tveksam. För mig är inte ett korsvirkeshus ett stenhus, oavsett om det är tegel eller lerklining i fyllningen. Visst kan du hitta enstaka medeltida stenhus från i de skånska städerna, det gäller ju för övrigt alla svenska medeltidsstäder, och då i första hand de större. Men Stockholm och Visby är trots allt speciella. Visby i allra högsta grad - kanske då delvis för att den låg på en ö som till större delen bestod av byggmaterial. Stockholm kanske i mindre grad men som den haft stadsmur och den enklare träbebyggelsen utanför murarna i omgångar förstörts har huvudbebyggelsen koncentrerats till Stadholmen där den uppförts i sten (vilket givetvis också har att göra med att det varit en betydande stad). Som sagt hittar man i andra större städer stenhus: Uppsala, Kalmar med flera (i den senare finns närmast inga kvar men formuleringen handlade ju inte om vad som finns kvar) städer, det gäller ju också betydande skånska städer som Lund, har de mera betydande byggnaderna uppförts i sten eller tegel. Men jag ser nog fortfarande att det är Stockholm och Visby som i någon mån kan ses som huvudsakligen uppförda i sten. I Lund är stenhusen ett fåtal byggnader, ofta administrativa byggnader eller sådana som tillhört högre ämbetsmän inom kyrkan.--FBQ (disk) 3 maj 2013 kl. 11.17 (CEST)
thread_title:  Skånska städer 

message: Ett intressant stadsarkitekturprojekt som inte nämns i artikeln är ju Jakriborg. Den är både uppmärksammad nationellat och internationellt och borde få sin plats i artikeln.Jag är dock inte rätt person att skriva om denna new urbanism-förindustrialisationspastisch. /Hedning 28 oktober 2009 kl. 22.04 (CET)
replies: text: Tack för tipset! Jarkiborg är numera omnämnd i artikeln. --Holger.Ellgaard 29 oktober 2009 kl. 09.40 (CET)
replies: text: :Utmärkt! /Hedning 29 oktober 2009 kl. 16.29 (CET)
thread_title: Jakriborg etc.

message: Jag anser att denna artikel:
* ... är allmänt välskriven, utan omfattande stavfel eller andra språkfel
* ... ger sammanhang, se Wikipedia:Skriv ut det självklara
* ... ingår i wikistrukturen med wikilänkar, interwikilänkar och kategorier
* ... inte innehåller några varningsrutor i form av kvalitetskontroll- eller POV-mallar
* ... i huvudsak stöttas av källor
* ... täcker in det viktigaste inom området,
* ... och dess (eventuella) illustrationer har klarlagd upphovsrätt,
och jag rekommenderar den därför härmed! Hälsningar, / Tanzania 22 maj 2010 kl. 21.04 (CEST)
replies: text: Tack! Kul! --Holger.Ellgaard 7 juni 2010 kl. 15.01 (CEST)
Vill addera att jag anser att artikeln är utmärkt, men att den lider av vissa influenser av subjektiv karaktär. Pennanochsvärdet (diskussion) 25 december 2015 kl. 12.11 (CET)
thread_title: Rekommenderad artikel: motivering

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad  i minst två veckor och 
* fått enbart och minst fyra utmärkt-röster.Tanzania 7 januari 2011 kl. 10.25 (CET)
---- 
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
 Stadsplanering i Sverige 
Nominerad av Ace90 23 december 2010 kl. 16.09 (CET)
 
Omfattande och källbelagd - kanske aningen många bilder, som däremot är väl ordnade i gallier.
 
;Stödjer för utmärkt
# jordgubbe 24 december 2010 kl. 01.25 (CET)
#Obelix 26 december 2010 kl. 12.48 (CET) Lite väl många bilder dock.
#Coffa92 26 december 2010 kl. 13.22 (CET)
#Sjunnesson 27 december 2010 kl. 09.24 (CET) Enligt nominering.
#Holger.Ellgaard 29 december 2010 kl. 18.08 (CET)
#Tanzania 1 januari 2011 kl. 11.10 (CET) Imponerad över hur snabbt det där gick! Tanzania 1 januari 2011 kl. 11.10 (CET) Nåja, det tog mig ca fem timmar inkl. förberedelser och letande. :-)--Holger.Ellgaard 1 januari 2011 kl. 12.29 (CET) Då är jag ännu mer imponerad! Tanzania 1 januari 2011 kl. 13.41 (CET)
# dnm (d | b) 1 januari 2011 kl. 12.42 (CET) Artikel är jättebra och du har genomfört ett superarbete, ellgaard!
# Historiker 1 januari 2011 kl. 15.14 (CET) En utmärkt artikel - uttömmande, väl källbelagd, illustrerad och med bra språk.
#EWR 3 januari 2011 kl. 13.42 (CET)
;Stödjer för bra
#Tanzania 31 december 2010 kl. 15.24 (CET) Alla kb-mallar borde åtgärdas först. Jag är dock tämligen säker på att det kan åtgärdas, och då flyttar jag upp min röst.
 
;Stödjer ej
# dnm (d | b) 31 december 2010 kl. 15.18 (CET) Artikeln uppfyller inte kriterierna för utmärkt. Artikeln saknar på tok för mycket källhänvisningar. Jag har gått igenom den och exempelvis hela 2000-talet saknar källor, men även andra mycket stora bitar (hela stycken) och påståenden tidigare i artikeln saknar källhänvisningar. Den går inte att verifiera. Detta måste åtgärdas innan det kan bli tal om utmärkt. Jag antar att artikeln skulle kunna klassificeras som Bra, däremot, men jag lägger min röst här så länge.
replies: text: ::Kompletterade med källor och förtydliganden, tycker dock inte att en källa behövs där illustrationer styrkar texten. --Holger.Ellgaard 31 december 2010 kl. 19.28 (CET)
replies: text: ::: Jättebra jobbat! Nu skall jag ändra min röst. Vill åter ursäkta ifall jag stal tid från dig och kanske ditt nyårfirande... Gott nytt år! dnm (d | b) 1 januari 2011 kl. 12.42 (CET)
replies: text: ::::Näädå! Ingen fara! Artikeln fick samtidigt en liten uppdatering. God fortsättning. --Holger.Ellgaard 1 januari 2011 kl. 12.47 (CET)
;Diskussion
Behövs det t.ex. 10 personporträtt? Det är ovanligt många. Undrar också över t.ex. de fyra bilderna av rivningar. Kanske en skulle räcka, eller ingen alls? --Ace90 23 december 2010 kl. 16.09 (CET)
Årstas stadsplan är inte från 1943 utan 1940, och det var inflyttningsklart juli 1943. Uno Åhren svarade för detaljplanen för Årsta centrum, inte hela Årsta. Och Alexander Wolodarski har inte gjort hela detaljplanen för hela Hammarby Sjöstad, utan enbart Kvarteret Hamnvakten, förtydligande behövs. Men på det stora hela är artikeln ett gott hantverk. jordgubbe 24 december 2010 kl. 01.25 (CET)

text: Tack för dina synpunkter, det är rättat nu. --Holger.Ellgaard 26 december 2010 kl. 13.17 (CET)
replies: text: :När jag tänker efter så ingår Kvarteret Hamnvakten inte alls i Hammarby Sjöstad. Se Diskussion:Hammarby sjöstad med Jan Inghe-Hagströms eget svar. jordgubbe 31 december 2010 kl. 13.44 (CET)
replies: text: ::Jag ändrade till: "Området utmärker sig genom en mycket exakt detaljplan upprättad av planförfattaren Jan Inghe och där planarkitekten vid Stockholms stadsbyggnadskontor Aleksander Wolodarski utövade ett avgörande inflytande över utformningen" med källor.--Holger.Ellgaard 1 januari 2011 kl. 11.02 (CET)
replies: text: :::Jag har mejlat till Aleksander Wolodarski för att få rätsida över vilket inflytande han själv anser sig ha haft över Sjöstaden. Återkommer. jordgubbe 5 januari 2011 kl. 19.05 (CET)
Detta är en artikel om stadsplanering i hela Sverige, därför behövs passande bilder för varje epok och från flera städer. Det var även ett ganska omfattade jobb att få ihop passande bilder som jag valde att lägga i gallerior á fyra stycken. Har man inte med ett representativt tvärsnitt får man direkt frågan “varför är inte den och den staden med?“ De äldre stadsplanerna är dessutom vackra att titta på, små konstverk. Dessutom illustrerar de händelseförloppet på ett mycket tydligt sätt. I mina tryckta källor finns massvis med bilder, det visar att de är viktiga för förståelsen av innehållet.
Några “gubbar” kunde man slopa, jag tog bort fem bilder med “Några stadsplanerare under 1930- till 1950-talen”. F.ö. finns 11 "gubbar" i Stadsplanering i Stockholm, där fanns inga synpunkter. När det gäller rivningsbilder tycker jag dock att det är viktigt att visa att det inte bara revs i Stockholm utan överallt runtom i landet. Det är även svårt att hitta rivningsbilder från andra städer (de skäms kanske?) 
I sammanhanget vill jag även påminna om att denna artikel hade sin bakgrund i en långdragen raderingsdiskussion om något som hette från början ”Rivningsvansinne” eller "Rivningsraseriet" eller något i den stilen. Artikeln raderades så småningom och jag erbjöd mig att skriva om ”Stadsplanering i Sverige”, där just det så kallade ”rivningsvansinnet” efter andra världskriget skulle belysas ingående men mera neutralt, därför finns några rivningsbilder. Exempelvis illustrerar vykortsbilderna hur dåtidens befolkning såg på alla nya byggnader och anläggningar. Stadsplanering och arkitektur handlar mycket om bilder, der är med bilder stadsplanerare och arkitekter uttrycker sig, därför tycker jag att antal bilder är befogat i den här typen av artiklar. Hälsningar --Holger.Ellgaard 26 december 2010 kl. 13.46 (CET)

text: Det är knappast en speciellt viktigt fråga, men om antalet bilder ska minskas ser jag hellre att rivningsbilderna tas bort än t.ex. stadsplanerna (även om de också är rätt många). Jag tror att de flesta kan gestalta hur en rivning ser ut. --Ace90 26 december 2010 kl. 17.00 (CET)
replies: text: :Som du säger; frågan är inte speciellt viktigt. Det finns ett otal av "hemska " rivningsbilder från Stockholm (som myntade ordet "rivningsraseri"). Jag ville bara visa att et även finns "hemska " rivningsbilder från andra städer - även om jag inte betvivlar att allmänheten vet hur en rivning ser ut, så tycker jag att en bild ger alltid ett bra kompletterande intryck. Se helst att rivningsbilder finns kvar. Hälsningar --Holger.Ellgaard 28 december 2010 kl. 18.38 (CET)
</div>
thread_title: Antagen till utmärkt

message: Artikeln Stadsplanering i Sverige planeras visas i rutan "Utvald artikel" på huvudsidan 6-7 juli. Kolla gärna upp sammanfattningen, så att den ser seriös och inbjudande ut.
Ḇọⅰⅵḙ 25 juni 2011 kl. 07.55 (CEST)
thread_title:  Huvudsida 

message: "Det medeltida Stockholm med sina smala vattugränder och kvarter var på detta vis unikt i Europa; inga motsvarande exempel finns[4]". Tänkte på den meningen...var inte Venedig ganska likt?
replies: text: Nej, man får inte blanda ihop "vattugränder"(gränder som leder ner till vattnet) som i Stockholm med "vattenfyllda gränder" som i Venedig. Gamla stan ligger på en kulle, till skillnad av Venedig som ligger i en lagun. Holger.Ellgaard (disk) 12 april 2013 kl. 09.46 (CEST)
thread_title:  Nordens Venedig 

message: Sigtuna, Lund och Visby som Sveriges äldsta existerande städer, därnäst Gamla Lödöse och Vä som försvunna sådana, ser jag inte riktigt som NPOV. Sigtuna och Lund - visst, de är de enda städerna med entydig bebyggelse från slutet av 900-talet. Visby har däremot inga spår av stadsbebyggelse varken från 900- eller 1000-talet. Det finns en del gravfynd och en bod, men det gör ingen stad. Vill man plocka ut städer med spår av stadsliknande bebyggelse från  från 1000-talet finns det andra kandidater med betydligt tydligare spår. Och varför Vä? Vä verkar ha etablerats först på 1100-talet, då finns ju mängder med andra svenska stadskandidater. Halör/Skanör borde ju då vara en bättre kandidat. Och vill man välja städer från 1100-talet borde de säkrare beläggen från Florenslistan kunna vara lika goda kandidater att vara med.
replies: text: Angående de medeltida städernas planlösa tillväxt känner jag att den överdrivs. Den svenska staden: planering och gestaltning - från medeltid till industrialism skriver visserligen med rätta att det är först under början 1600-talet stadsregleringar och regleringskartor tillkommer i Sverige, men det är ju inte detsamma som att man inte planerade städerna. Sigtuna lades tydligt ut efter ett reglerat tomtnät, och Visby fick på 1200-talet ett avloppssystem som krävde att systemet anlades först och att byggnadernas avloppsbrunnar genom husen sedan anlades ovanpå avloppsledningarna, vilket har krävt planering. Sedan har det inte skett utifrån en stadsplanekarta i modernt hänseende. Men jag antar att boken främst fokuserar på tiden efter 1521. Och det är ju en fråga om vad man menar med "stadsplanering".--FBQ (disk) 16 mars 2013 kl. 14.53 (CET)

text: Kan kanske uppfattas som mindre konstruktivt att gnälla istället för att förbättra artikeln, men jag ville gärna höra lite synpunkter först. Frågan var ju också hur mycket man skall lägga till om medeltiden, när artikeln främst fokuserar på 1600-talet och framåt. Speciellt som det måste bli gissningar kring hur arbetet gick till när man anlade städer på 900-talet eller 1200-talet.--FBQ (disk) 16 mars 2013 kl. 14.57 (CET)
replies: text: :Jag såg först nu din kommentar. Jag tycker att du med din gedigna kunskap kan omformulera respektive rätta avsnittet om Sveriges äldsta städer. Naturligtvis med källa. Min källa var i detta fall "Sveriges Nationalatlas". Hälsningar --Holger.Ellgaard (disk) 12 april 2013 kl. 09.42 (CEST)
replies: text: :: Och jag såg ditt svar först nu:-) Att hitta belägg på de olika städernas ålder kan jag nog ordna, det svåra blir att hitta en någorlunda tillförlitlig uppräkning av som anses äldst. Jag skrev det här i förhoppning att någon annan skulle se det, men jag skall se om jag kan lösa det själv.--FBQ (disk) 12 april 2013 kl. 23.17 (CEST)
replies: text: :::OK. Det behöver ju inte bli en "roman", bara en kort glimt. Frågan var uppe redan tidigare på denna diskussionssida (rubrik "Skånska städer"). Där skrev jag: I Sveriges nationaltlas, "Kulturminnen och kulturmiljövård" (som var min källa bland många) står: "Bevarade medeltida byggnader i tegel finns främst i södra Sverige. Det är emellertid enbart Visby och Stockholm (Gamla stan) som kan sägas vara fullbordade medeltida stenstäder." Holger.Ellgaard (disk) 13 april 2013 kl. 09.42 (CEST)
replies: text: :::: Ok. Jag gjorde ett första försök, skulle egentligen behöva mer översiktslitteratur för den skulle bli bättre. Urvalet av exempel på städer som vuxit fram på 1000-talet kan säkerligen diskuteras. Fokus i artikeln ligger ju på stadsplanering så jag lade in några exempel på att städerna fått en planerad utformning också. Det går som sagt säkert att putsa en del på texten :-) --FBQ (disk) 13 april 2013 kl. 16.09 (CEST)
thread_title:  Sveriges äldsta städer 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 5 externa länkar på Stadsplanering i Sverige. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20041220044325/http://svt.se/svt/jsp/Crosslink.jsp?d=15551&a=246238 till http://svt.se/svt/jsp/Crosslink.jsp?d=15551&a=246238
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20131113090756/http://www.sigtunahem.se/Om-SigtunaHem/Historik/Allmannyttan4/ till http://www.sigtunahem.se/Om-SigtunaHem/Historik/Allmannyttan4/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20120215201102/http://www.stadsmuseum.stockholm.se/kma.php?kategori=82&sprak=svenska till http://www.stadsmuseum.stockholm.se/kma.php?kategori=82&sprak=svenska
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20131113090756/http://www.sigtunahem.se/Om-SigtunaHem/Historik/Allmannyttan4/ till http://www.sigtunahem.se/Om-SigtunaHem/Historik/Allmannyttan4/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20101221062247/http://www.arkitekt.se/s32335 till http://www.arkitekt.se/s32335
*Lade  till http://www.alvstranden.com/omraden/skeppsbron/vad-pagar/
*Lade  till http://www.arkitekt.se/s12714
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 27 maj 2017 kl. 20.05 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Stadsplanering i Sverige. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade  till http://planer.sbk.stockholm.se/SBKPlanTemplates/SBKVPlanPropertyView.aspx?id=8&fnr=10477404&propertyname=Sickla%20Kanalgata%2010
*Lade till arkiv https://archive.is/20120524232245/http://www.alvstranden.com/omraden/skeppsbron/vad-pagar/ till http://www.alvstranden.com/omraden/skeppsbron/vad-pagar/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20101210001459/http://stockholm.se/Fristaende-webbplatser/Fackforvaltningssajter/Exploateringskontoret/Ovriga-byggprojekt-i-innerstaden/Norra-Station/ till http://www.stockholm.se/Fristaende-webbplatser/Fackforvaltningssajter/Exploateringskontoret/Ovriga-byggprojekt-i-innerstaden/Norra-Station/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 29 juli 2017 kl. 21.54 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Stadsplanering i Sverige. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://archive.is/20120525124938/http://stockholmsjournalisterna.se/text/program_hit10.html%23Att_bygga_en_stad. till http://stockholmsjournalisterna.se/text/program_hit10.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 20 januari 2018 kl. 05.18 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Stadsplanering i Sverige. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20110410085513/http://diss-epsilon.slu.se:8080/archive/00000930/01/avhandling_ahlberg_low_res.pdf till http://diss-epsilon.slu.se:8080/archive/00000930/01/avhandling_ahlberg_low_res.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 14 juni 2018 kl. 00.51 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade