Diskussion:Olof Skötkonung

message: Här har smugit sig in en liten total fel detalj.
Olof var ju kung och inte metrololog.
Följdaktligen har han inte regerat över svealand och götaland.
Dan Koehl 30 september 2005 kl.10.05 (CEST)
I väntan på bättre formulering klistrar jag in citatet här:
 och den förste som med säkerhet härskade över både Svealand och Götaland
Dan Koehl 30 september 2005 kl.10.07 (CEST)
thread_title:  Kung, inte metrolog 

message: I artikeln står det "Detta faktum att han lät prägla Sveriges första mynt i Sigtuna talar också för att han hade sin maktbas i Mälardalen." Vidare står det i artiklen sedan "De sista åren av hans liv var han därför kung över enbart Västergötland." Om hans maktbas var Mälardalen, hur kommer det sig då att han endast är kung över just Västergötland i slutet. Tyder detta inte på motsatsen. Vidare så förlägger han ju enligt artikeln det första stiftet i Skara och inte i Mälardalen. Snorre Sturlasson förlägger kärnan i Olof Skötkonugs rike till Västergötland, där Skara får en central plats. Vidare är kungarna före och efter honom begravda i Västergötland. Platsen för det Forna Sigtuna, Situn där han lät prägla sina mynt är vad jag vet inte känd och det ska även finnas en mängd Ubsola platser i Västergötland. En av de plaster som Snorre Sturlasson nämmner som det bara finns en av är just Skara som är över tusenår gammalt.
Snorre skriver att kungen red ut från sin gård och var i Ubsola och Skara på samma dag !
replies: text: Sjutusan till häst han måste haft. Jag håller med. Det fanns ett flertal "Ubsola" i Västergötland med omnejd, och det behöver inte ens vara ett ortsnamn. Det Ubsol som senare blev Uppsala ligger i yttersa periferin av alla Ubsola-ställen. Dessutom ligger Husaby socken i samma område i Västergötland. Det finns fler argument från bättre hjärnor än min. Ion seal 22 augusti 2006 kl. 14.37 (CEST)
replies: text: :Platsen där Sveriges första mynt präglades är känd, man hittade en myntstamp när man grävde i Sigtuna för några år sedan. Västgötaskolan svarade på detta med att hävda att det var en förfalskning utan att ens undersöka stampen! Att det skulle finnas flera orter som kallades för Uppsala är också en myt. Endast två kan kopplas till bebyggelse som fanns före medeltiden och båda ligger i Svealand (Gamla Uppsala och en ort i Huddinge). Alla andra orter med namnet Uppsala är dels inte så många som västgötaskolan hävdar och dels mindre orter som uppstod som en följd av nybygge under medeltiden och som sannolikt är uppkallade efter ärkebiskopssätet. Att ett stift grundas först i Skara beror på att kristendomen först fick fotfäste där och inte pga av att kungamakten hade sitt centrum där. Ska man använda sådana argument måste Uppland ha varit det självklara centrumet för kungamakten när Uppsala blev säte för ärkebiskopen 1164. Det finns inga kända gravar för vikingatidens kungar. En undersökning av Olof Skötkonungs påstådda grav i Västergötland har visat sig omöjligen vara hans (den gravlagde personen dog senare). Den äldsta källa som nämner Skara är Adam av Bremen från omkring 1070. Men hans ord "magna civitas" betyder viktigt biskopssäte och inte stor stad på medeltidslatin. Var i hela friden nämner Snorre att Olof red från Uppsala till Skara på bara en dag?

text: :Och angående frågan varför han regerade i Västergötland i slutet av sitt liv. Han blev avsatt som kung av svearna och ersatt av sin son Anund Jakob. Sonen lät haonom välja ett område i riket där Olof fick regera under sonens överhöghet. En kort tid efter detta försonades far och son och Olof Skötkonung blev medkung till Anund Jakob som tidigare i egenskap av överkung inte valde att regera från Västergötland.

text: :"Snorre Sturlasson förlägger kärnan i Olof Skötkonugs rike till Västergötland, där Skara får en central plats." Detta är helt fel, Snorre Sturlasson är mycket tydlig när han i Olav Haraldssons saga nämner att Tiundaland är Sveriges "bästa bygd" och att Uppsala är säte för kung och ärkebiskop.

text: :Västgötaskolan är preudovetenskap och tas inte på allvar även av de historiker som hävdar att Sveriges vagga låg i Götaland. Dessa hävdar ju att riksenandet ägde rum först på 1200-talet och att detta rike inte hade någon kontinuitet med Olof Skötkonungs rike.--Tacitus 22 augusti 2006 kl. 15.11 (CEST)
replies: text: ::Personligen förespråkar jag inte västgötaskolan, utan snarare Götalandshypotesen. Genom tiderna har de flesta nyhetsvågorna gått genom landet från sydväst, vilket inte är underligt med tanke på att det geografiskt sett är en mer naturlig inkörsport. Att templet i Ubsola låg på Kinnekulle är en ganska långsökt idé, t.ex. Lite balans får man ha, ehuru det å andra sidan skulle vara ganska långsökt att rida från Skara till Uppsala på samma dag. Ion seal 23 augusti 2006 kl. 12.26 (CEST)
replies: text: :::Men var står det att Olof red från från Skara till Uppsala på en dag? Jag har läst Snorres kungasagor och känner inte till uppgiften. Däremot har jag ofta diskuterat med anhängare av västgötaskolan tidigare och upptäckt att det är mycket vanligt att de hänvisar till källor som inte alls stöder deras uppgifter. Det ovannämna "Snorre Sturlasson förlägger kärnan i Olof Skötkonugs rike till Västergötland, där Skara får en central plats" är ett typiskt exempel på denna oärliga argumentationsteknik, Snorre säger ju motsatsen.

text: :::Att nyhetsvågorna går genom landet från sydväst stämmer enbart under vikingatiden och för kristendomen då sjöröveriet gjorde Östersjön till en mycket farlig plats. De präster som skulle ta sig till Svealand valde att undvika både Östersjön och de djupa skogarna, därför tog de den omständiga vägen längs nuvarande Sveriges västkust och sedan genom Västergötland och Östergötland för att ta sig till Birka och Sigtuna. Det är ganska naturligt att kristendomen först får fotfäste i Västergötland under sådana omständigheter. Läser man Adam av Bremen märker man också att hans kunskaper om Svewriges östkust är väldigt luddig, Gotland nämns överhuvudtaget inte och inga andra landskap än Östergötland finns mellan Mälaren och skånska gränsen. I väst nämns däremot såväl Västergötland, Finnveden och Värmland. Men detta gäller vikingatiden, När Östersjön öppnades för storskalig handel under medeltiden var det Stockholm och Kalmar som blev de stora inkörsportarna för utländska influenser.

text: :::Götalandshypotesen har låst fast sig vid att riksenandet inte var möjligt utan den kristna kyrkan och att rikets centrum alltså låg där det kristna inflytandet var starkast. Jag tycker att detta är en extrem uppfattning och några handfasta bevis för denna uppfattning har de inte (därför kallas det för en hypotes och inte teori), trots det vill de skriva om historieböckerna. Inte vidare vetenskapligt om du frågar mig. De resonerar som om det räcker att med hyperkritiska metoder underkänna de historiska källornas bevisvärde för att "bevisa" sin egen hypotes--Tacitus 23 augusti 2006 kl. 12.51 (CEST)
thread_title:  Olof Skötkonungs maktbas och kärnan i riket 

message: Tillskrivs yttrandet: "Jag är den tionde konungen i Uppsala med arv från frände till frände; alla har vi varit överkonungar över andra konungar i nordanlanden".
Jag tog bort den ovannämnda texten eftersom jag inte kunde hitta ett lämpligt ställe att placera den efter att jag gjorde om artikeln. Dessutom saknar den källhänvisning.--Tacitus 31 augusti 2006 kl. 00.59 (CEST)
thread_title: Jag är den tionde konungen...

message: En annan teori om vad namnet Skötkonung kan betyda som många, för att inte säga de flesta, historiker idag nämner som tänkbart är att det kan syfta på skattkonung i den bemärkelse att han betalade skatt eller tribut. Thomas Lindkvist skriver bla. att det kan tolkas som "att han var underordnad den danske kungen Sven Tveskägg och erlade tribut, skatt, till honom."
Denna förklaring är den enda jag funnit blad moderna historiker på senare tid.
Detta borde nämnas i artikeln.
replies: text: Hela avdelningen om namnet saknar källor och en och annan vändning ser ut som egna funderingar och spekulationer som jag aldrig har hört talas om någon annanstans.

text: Jag har läst någonstans (ska leta fram källan så småningom) att Skötkonung kommer av en mycket högtidlig gammal hednisk rit som hyllade fertiliteten och som kallades för att sköta, då en ny jordägare erkändes genom att en del av hans nya jord las i hans sköte. Olof ska ha specialiserat sig på att vara med och greja vid en del sådana tillfällen, trots kristendomens begynnande frammarsch, och fick därav namnet. Grundordet sköt ska sedan ha utvecklats till skatt på svenska, respektive scot (ett gammalt ord för skatt) på engelska. Och Skottland  Scotland betyder alltså Skattland modernt, Skötland gammalt, på svenska. SergeWoodzing 26 januari 2011 kl. 22.00 (CET)
replies: text: :Du bör skaffa bättre litteratur. "Skottland" kommer från namnet på ett keltiskt folkslag . "Skatt" har inte utvecklats ur "sköte", utan är ett eget ord, med oklart ursprung men som är välbelagt i ett flertal språk med betydelsen "mynt" och ibland även "kreatur" . "Sköte" är besläktat med "skjuta".

text: :andejons 27 januari 2011 kl. 09.14 (CET)
replies: text: ::Du är nog inte så kunnig om det här som du tror, ursprunget för skott (scot) som i Skottland menar jag, även om du gärna profilerar dig som stor expert både på historia och på engelska språket (varför har jag inte riktigt förstått.) Som sagt, källan kommer så småningom. Undviker gärna dig och diskussioner med dig om sådant här, som du vet. SergeWoodzing 27 januari 2011 kl. 10.36 (CET)
replies: text: :::Jag hade, till jag slog upp det idag, inte en aning om var "Skottland" kom ifrån. Men ser jag att det har samma ursprung angivet i både NE och Elof Hellquists Svensk etymologisk ordbok tror jag mer på det än på minnet hos en godtycklig wikipedian, speciellt en som tidigare kommit med ogrundade påståenden om ords etymologi.

text: :::andejons 27 januari 2011 kl. 13.16 (CET)
replies: text: ::::Du fortsätter profilera dig som expert, fast du inte är det, och nu kom du dessutom med en falsk beskyllning mot mig. Det var otrevligt gjort av dig. Jag erkänner att jag har gjort några få ej källbelagda påståenden förut på WP, ur mitt eget ganska omfattande kunnande, som jag sedan inte genast har haft tid att forska fram källor för. Det betyder inte att de inte kommer, som de brukar göra med tiden när jag säger att de kommer. Du kanske är bra på att slå upp ett och annat (utan att alltid veta så bra var man ska slå upp saker), men som auktoritet i historia och i engelskan klarar du dig inte så bra. SergeWoodzing 27 januari 2011 kl. 16.08 (CET)
replies: text: :::::Jag har inte hävdat att jag är expert på etymologi; jag har slagit upp allt jag anfört här i vad jag verk jag bedömt som pålitliga – känner du till några bättre får du gärna föreslå dem!

text: :::::Däremot måste jag erkänna att jag finner det är lite märkligt att du först anklagar mig för att "profilera [mig] som expert", och sedan själv hänvisar till "[ditt] eget ganska omfattande kunnande".

text: :::::andejons 27 januari 2011 kl. 18.31 (CET)
replies: text: ::::::Faktum. Sorry! Exempelvis har du fortfarande din engelska som "near-native level" på din användarsida. Om jag bara kallar den detaljen för att "profilera" dig är jag extremt diplomatisk i ordvalet. Och det är inte just en nyhet för någon av oss på WP, som jag behöver vara ensam om, att du går fram här som stor mästrande auktoritet i historia fast du själv har sagt en gång att ditt historiska bibliotek består av mindre än 10 böcker. Privatbiblioteket jag använder tror jag du känner till, och mitt "omfattande kunnande" behöver jag inte redovisa i detalj för dig (du har väl aldrig ens tittat på min användarsida), för du är nog mer intresserad av att gnabbas med mig än att lära känna mig. Jag är för övrigt helt ointresserad av vad du tycker om det. Huvudsaken är att källorna kommer, och det gör de så snart jag hinner få fram dem. Det är standard hos mig. SergeWoodzing 27 januari 2011 kl. 23.30 (CET)
replies: text: :::::::Nu var det etymologin till "Skötkonung" som diskuterades. Inte mina kunskaper i engelska. Eller mitt bibliotek. Har du inget annat att göra än att komma med personangrepp föreslår jag att du håller käft och går och försöker gräva fram den där källan.

text: :::::::andejons 28 januari 2011 kl. 07.41 (CET)
replies: text: ::::::::I stort sett allt du gör på WP handlar i huvudsak om dig och vad du vill personligen, som jag ser det. Det blir då omöjligt att inte kommentera dig och din personliga framfart, eftersom du står i centrum hela tiden som person. Det är inte personangrepp att tala sanning och/eller ge sin åsikt om en annan användares orubbliga sätt i sådana sammanhang. Ditt inlägg talar för sig självt. Uj! Jag tar fram det jag vill när jag vill, inte på kommando av historieexperten Andejons. At du uppmanar mig att "hålla käften" kan du få tillfälle att be om ursäkt för (jag väntar mig inga underverk). SergeWoodzing 28 januari 2011 kl. 11.24 (CET)
Han var son till Erik Segersäll; jag har hört (kommer inte ihåg varifrån) att namnet syftade på att han var kung redan i skötet, alltså att han var född till att bli kung. Men jag hittar spontant inga källor till det. Yogidoo (disk) 27 mars 2013 kl. 19.10 (CET)
Skötkonung = Götkonung? - G uttalas ibland med sj-ljud. Han var den förste som var kung över både svear och götar ([engelska: geats], "skötar"?, skoter, goter, skottar, ... Gotland, Shetlandsöarna ...?) 94.191.147.240 1 december 2017 kl. 04.18 (CET)
kan inte låta bli: stämmer det att ordet skatt har koppling till mynt? stämmer det att det står "sceat" på några av mynten han lät prägla? då är det väl uppenbart vad "skötkonung" avser: myntprägligen.
thread_title:  Skötkonung 

message: Ändrade något i texten som berör dopet då frågan om vem som utförde detta dop på ett belysande sätt tagits upp i en debattartikel av Wladyslaw Duczko (Fornvännen 2008:4). Den tidigare texten nedvärderade i allt för hög utsträckning Bruno av Querfurt brev som möjlig samtida källa till information om dopet. (Jermyn 2010-10-18)
thread_title:  Dopet 

message: Fin artikel om en svensk kung. M.M.S. 26 augusti 2008 kl. 16.40 (CEST)
replies: text: Fast den saknar källor. /rrohdin 26 augusti 2008 kl. 21.17 (CEST)
replies: text: :Eftersom jag uppmanades att motivera min borttagning av bra-skylten: se ovan. Enligt Wikipedia:Bra artiklar: "En bra artikel ska (utkast) ...inte innehålla några varningsrutor i form av kvalitetskontroll-mallar ...stöttas av en eller flera källor" /Pieter Kuiper 27 augusti 2008 kl. 18.02 (CEST)
Nu har  satt till källor. Jag antar att han med detta menar att källorna stöder den befintliga texten, och artikeln kunde därför igen bli rekommenderad. --Ace90 14 september 2008 kl. 16.45 (CEST)
thread_title:  Bra artikel-motivering 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Olof Skötkonung. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100820190728/http://www.upptacksverigeshistoria.se/sok-besoksmal/visa/131/ till http://www.upptacksverigeshistoria.se/sok-besoksmal/visa/131/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 26 juli 2017 kl. 12.13 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade