Diskussion:Klassamhälle

message: Jag skulle vilja se att denna artikeln uppgår i samhällsklass som en underrubrik i den artikeln. dnm (d | b) 16 augusti 2010 kl. 01.13 (CEST)
Starkt emot en ihopslagning. Klassamhälle bör stå som en egen artikel. Dieudonné 30 augusti 2010 kl. 21.36 (CEST)
replies: text: Emot jag med. En samhällsklass och ett klassamhälle är ju ganska olika saker, som bör ha varsin artikel. Tanzania 30 augusti 2010 kl. 21.41 (CEST)
replies: text: : Det finns redan med om detta i den andra. Jag vet inte hur det var på engelska Wikipedia men jag har för mig alla dessa var i samma artikel, vilket jag tycker är positivt. Det som är jobbigt med svenska Wikipedia är alla korta artikelstumpar överallt där artiklarna saknar (teoretiskt) sammanhang. På vilket sätt skulle en sammanslagning med artikeln samhällsklass inte vara bra? Samhällsklass-artikeln är redan bättre än vad denna är. dnm (d | b) 30 augusti 2010 kl. 22.32 (CEST)
replies: text: ::Jag håller med om att artikeln i sitt nuvarande skick lika gärna kunde infogas. Även på tyska (men inte på engelska) beskrivs dock begreppet klassamhälle i en egen artikel, vid sidan av artikeln om samhällsklasser: :de:Klassengesellschaft, så det vore nog möjligt att ha en artikel som står på egna ben. Tomas e 3 september 2010 kl. 19.40 (CEST)

message: I slutet av ingressen lyder följande "Det hela är dock ingenting det går att tycka si eller så om, utan huruvida något är ett klassamhälle eller ej handlar om faktiskt föreliggande sakförhållanden."
Jag tolkar detta som att betyda att "det är irrelevant om Svenskar tycker att Sverige är ett klassamhälle eller inte", "då befintligheten av ett klassamhälle inte är en subjektiv åsyn".
Är det detta som menas i texten, eller tolkar jag fel? Om det är det som menas tycker jag inte att den är särskilt encyklopedisk. För övrigt bör texten då även omformuleras till ett mer lämpligt språkbruk och mer lättläslig meningsbyggnad.
Stycket har två källhänvisningar, den ena från den liberalkonservativa tankesmedjan, Timbro, och den andra ett debattinlägg från en SSU-distriktsordförande. Alltså två starkt politiska referenser, något knappast inför mer relevans till påståendet?
Very Fantastic Dude (diskussion) 4 mars 2021 kl. 22.34 (CET) (edit kl 22:37 lade till förtydling.)
replies: text: Jag tog bort den meningen helt och hållet eftersom den är oencyklopedisk. Givetvis kan man tycka vad man vill om klassamhällets existens. /ℇsquilo 5 mars 2021 kl. 09.15 (CET)
thread_title:  Formulering i ingressen 

message: Yger hävdar att artikeln "beskriver marxistiska teorier som fakta och allenarådande, saknar rperspketiv och balans och alldelse för Sverigeorienterat"
Jag håller inte med alls angående det här, och ber vänligen om exempel angående detta.
Att artikeln skulle infogas i samhällsklass ter sig vidare i min mening, totalt uteslutet, till följd av att samhällsklass visserligen finns i klassamhällen, men likväl, absolut inte konstituerar klassamhällen i någon mån alls.
Vidare har han också hävdat att klassamhällen tydligen beskrivs bättre av artikeln samhällsklass, något som vidare blott pekar på behovet av den här artikeln.
Hoppas på god debatt.
Ha det gött
Tycker själv att det är bisarrt att denna sida ska tas bort, samhällsklass och klassamhällen är relaterade, sure, men som 2A00:801:73C:A553:E0FC:C246:96A2:60DC påpekade; samhällsklass är en del av klassamhällen - men konstituerar inte dem. Det har genuin sociologisk relevans att beskriva och skilja de olika fälten som diskuterar klassamhällen. 
Det är egentligen bara olika saker. Det är ej transhistoriska koncept, och är därför viktigt att skilja mellan vardags-klassamhällen och akademisk diskussion /Adam Hönigswald Zimmerman
2A00:801:73C:A553:E0FC:C246:96A2:60DC 25 mars 2021 kl. 11.08 (CET)
replies: text: artikeln har flerfaldiga problem, och begreppet beskrivs redan (och bättre) i artikeln samhällsklass. Därför bättre omdirigera, alternativt behöver det som står i artikeln samhällsklass föras hit och tas bort ur den.
*Olika problem:
**Den beskriver samhällsklass som något absolut (=är) och enligt marxistisk teori. Klassamhälle kan dels ses som ett samhälle baserat på samhällsklasser och dels som en teoretisk modell formad inom marxismen. Artikeln bör antingen förklara båda dessa eller tydligt i ingressen bestämma för en av dessa
**Mycket exempel från Sverige ger oseriöst och de är dessutom svårtolkade då begreppet är mångtydigt och oklart vad de utfrågade tänkte på
**och flera andra uttalande i absolut form
Yger (diskussion) 25 mars 2021 kl. 11.16 (CET)
Tack för ditt svar!
Vänligen empiriskt vederlägg hur du bortförklarar hälsoeffekter, lönespridning, och så vidare enligt principen av ockhams rakhyvel i fallet att du nu kan bevisa att det inte är någonting verkligt existerande, utan någon sorts postmodernt "påhitt". Den här sidan har inget med marxism att göra, det finns en sociologisk tradition influerad av marx, som liksom all seriös sociologisk forskning visar på att vi nu exempelvis, lever i ett klassamhälle. Marx är inte mer intressant än exempelvis Max Weber eller Durkheim, Beck eller Giddens i sammanhanget.
Du är mycket välkommen att bidra till artikeln om du tycker att den är tvetydig på något vis och jag tror alla skulle uppskatta detta.
Vänligen ta bort de uttalanden du anser vara i "absolut form", i fallet att vi inte håller med varandra om något du tar bort då, så får vi väl prata om det.
Ha det gött!
2A00:801:73C:A553:E0FC:C246:96A2:60DC 25 mars 2021 kl. 11.23 (CET)

text: ja jag tänkte första ta bort det jag anser är fel, men fann då bättre text i artikeln samhällsklass. Redan fösta meningen skriver entydigt ÄR, och redan här behövs omskrivning. och tom källa 2 skriver på ett helt annat sätt Det innebär att man grovt kan dela upp medborgarna i tre olika grupper: överklass, medelklass och arbetarklass. Yger (diskussion) 25 mars 2021 kl. 11.28 (CET)
Jag menar ju att det absolut inte behövs någon omskrivning där, och du har vidare inte bemött det jag skrev ovan, utan blott duckat argumentet. Således får vi betrakta denna sakfråga som avslutad i fallet att du inte önskar göra någon argumentation. Jag skulle gärna se att du bidrar till artikeln istället för att cherrypicka den mycket troligt absolut sämsta källan på hela sidan angående klassamhällen. Som för övrigt måste väck ommedelbart, tack för uppmärksammandet av detta.
Hoppas på fortsatt dialog.
Ha det gött!
2A00:801:73C:A553:E0FC:C246:96A2:60DC 25 mars 2021 kl. 11.35 (CET)

text: Nej nu går du för långt. Jag har först fram två källor till som kan användas för att omformulera första meningen. Då för du inte en dialog om detta.Yger (diskussion) 25 mars 2021 kl. 11.37 (CET)
Det är ju bra att du fört fram fler källor. Jag uppskattar det. Källorna måste användas efter tillförlitlighet, således är exempelvis en bok, skriven av akademiker, som studerar den här typen av saker på heltid, att föredra, framför " https://www.grundskoleboken.se/wiki/Klassamh%C3%A4llet "
Du måste väl ändå hålla med om detta?
Hoppas på fortsatt dialog.
Ha det gött!
2A00:801:73C:A553:E0FC:C246:96A2:60DC 25 mars 2021 kl. 11.39 (CET)

text: Jag har ogjort dit borttag av källa. Det finns ej konsensus här att den skall tas bort tvärtom anser jag den skall utgöra en del i en omskriven första mening.25 mars 2021 kl. 11.45 (CET)
thread_title:  Ygers case mot artikeln 

message: Om artikeln skall vara kvar måste inledande rader skriva om. mitt första förslag: 
replies: text: Klasssamhälle menar ett samhälle baserat på samhällsklasser, som överklass, medelklass och arbetarklass (Källa skolbok). Klassamhälle används även i marxistisk doktrin och avser då ett samhälle där egendomsförhållandena är avgörande för maktfördelningen (källa NE).~ Yger (diskussion) 25 mars 2021 kl. 11.50 (CET)
Jag förstår inte riktigt om du menar att det på något vis alls, alltså skulle vara ett plus, att källan du önskar nyttja alltså menad åt grundskoleelever? Som alltså får saker och ting representerat till sig på ett kraftigt reduktionistiskt vis?
Den variant du föreslår hänfaller snarare åt någon form extremt förenklad av 1800-tals syn på klassamhällen influerad av Karl Marx, alltså det du säger dig vara emot. Klassamhällens stratifiering är långt mer heterogen än så, även om du självfallet kan argumentera för denna syn om du skapar en rubrik med namnet "18-1900-tals syn på klass", och belägger det med historiska källor.
Jag menar att sidan redan en väl fungerande minimidefinition, som jag kan försöka se till att vässa ytterligare, men tills dess menar jag att det bör stå kvar som det står nu.
2A00:801:73C:A553:E0FC:C246:96A2:60DC 25 mars 2021 kl. 11.57 (CET)

text: Diskutera i sak och inte person, och du har inte framfört någon sakmässig kritik att mitt förslag.Yger (diskussion) 25 mars 2021 kl. 12.00 (CET)
replies: text: :Du kan också se en alternativ inledning i artikeln Klasskamp där begreppet renodlas till en socialpolitisk teori och ett slagord, vilket jag också kan tänka mig.Yger (diskussion) 25 mars 2021 kl. 12.03 (CET)
replies: text: ::OCh de tre standardordböckerna stöder också den skrivning jag föreslår först eller den andra, men stöder inte det som står nu (Där marxistiks term, marxisitisk teori ej nämns).Yger (diskussion) 25 mars 2021 kl. 12.09 (CET)
Hej igen, och tack för snabb respons! : )
Jag valde att inte i sak bemöta grundskolekällan, för att det i min mening föreföll något absurt, det är ingenting mot dig alls, utan jag undrade genuint hur du tänkte angående det. Du har vidare inte heller adresserat mitt resonemang.
Jag är öppen för att göra om sidan till en sida om social stratifiering inom ramen för sociologi, och sedan bygga vidare på en sida gällande den sociala stratifieringens historia. Till följd av att du verkar anse begreppet klass laddat av något skäl. Det är bra att vi kan nyttja ordboken som källa också i och med att den tycks stödja mitt resonemang ännu mer, du sökte på klasskamp. Det har inte nödvändigtvis någonting med klassamhällen att göra. https://svenska.se/tre/?sok=klassamh%C3%A4lle&pz=1 
Jag har övriga åtaganden, således får vi fortsätta detta senare.
Ha det gött!
2A00:801:73C:A553:E0FC:C246:96A2:60DC 25 mars 2021 kl. 12.12 (CET)

text: Mitt andra förslag.
replies: text: :Klassamhälle är ett samhälle som är starkt uppdelat i klasser som präglas av stora ekonomiska och sociala skillnader (källa Saol, och SO).Yger (diskussion) 25 mars 2021 kl. 12.18 (CET)
replies: text: ::Med en andra mening ungefär. Klassamhälle är centralt i marxistisk teori och menar där ett samhälle där egendomsförhållandena är avgörande för maktfördelningen.Yger (diskussion) 25 mars 2021 kl. 12.49 (CET)
Jag har nu lagt in första och andra meningen efter detta förslag, och ingressen skall inte ha övermånga källor, så tagit bort de flesta.Yger (diskussion) 26 mars 2021 kl. 07.55 (CET)

text: (Till ip-numret): Kanske nuvarande formulering är en "överförenkling", men jag håller med övriga om att förra inledningen var mer eller mindre obegriplig för de som inte är insatta. Avsnittet om marxism var också mer eller mindre obegripligt. Som ett uppradande av facktermer och koncept utan förklaringar. Dessutom det i min mening gigantiska problemet att framställa klassisk marxistisk analys som "marxistisk sociologi" utan prefix till "marxistisk", när det uppenbart avser klassisk marxism. Det finns/har funnits så många marxismer att jag tycker det är av yttersta vikt att precisera vilken marxism man talar om. Jag har skrivit om, eller rättare sagt kopierat från klassisk marxism (som jag skrivit), så förhoppningsvis är det mer begripligt nu. Du verkar vara kunnig i ämnet, så det vore bra om du kunde bidra till artikeln... Men tänk på att försöka skriva så att även den oinsatte förstår. Vänligen, Sigvid (diskussion) 27 mars 2021 kl. 10.46 (CET)
replies: text: :Nu är det kanske ett annat ip-nummer... Men likväl. Det är inte lämpligt att ersätta en text med referens till en tillförlitlig sekundär/tetriärkälla och ersätta med en text som refererar direkt till Marx. Singer må inte vara "marxvetare", som ip-numret uttryckt det, men som jag skrev på diskussion:klassisk marxism är boken publicerad i serien A Very Short Introduction To av Oxford University Press och därmed gångbar. Dessutom tycks, om jag förstår ip-numret rätt, "marxvetare" kunna vara synonymt med "samtida marxistiska filosofer", vilka inte är neutrala för fem öre. Singer må inte vara helt neutral heller, men att boken publicerats i tidigare nämnd serie, av tidigare nämnt förlag... Gör boken i min mening lämplig. Med det sagt finns det för all del gott om utrymme att komplettera Singers perspektiv med andras försök att göra "neutrala" återgivningar. Stanford Encyclopedia of Philosophy har t.ex. artiklar om Marx och hans idéer. Men med tanke på hur vilt skilda tolkningar som framförts under historien är det bäst att försöka summera tillförlitliga och "neutrala" sekundär/tetriärkällor istället för att försöka sig på att tolka Marx på egen hand. Vänligen, Sigvid (diskussion) 27 mars 2021 kl. 15.48 (CET)
thread_title:  Förslag på ny första mening 

message: Jag tycker att inledningen är skrivet på ett fikonsspråk med en massa utländska ord och jag betvivlar att en skolelev begriper det som står där. Förenkla!-Wvs (diskussion) 25 mars 2021 kl. 15.58 (CET)
replies: text: nu omskriven och mycket förenklad.Yger (diskussion) 26 mars 2021 kl. 07.56 (CET)
replies: text: :Stort tack för det. -Wvs (diskussion) 26 mars 2021 kl. 09.47 (CET)
replies: text: :: Jag gjorde några till förenklingar av sista meningen. Jag misstänker att mina högstadieelever hade lyft på ögonbrynen för även den meningen. :) dnm (d | b) 26 mars 2021 kl. 12.11 (CET)
replies: text: :::Tack, jag var lite obekväm med ord rakt av tagna från NE, och detta blev bättre.Yger (diskussion) 26 mars 2021 kl. 12.21 (CET)
thread_title:  Fikonspråk 

message: Klassamhället i durkheimistisk sociologi
Klassamhället i samtida marxistisk sociologi
Klassamhället i samtida sociologi (i bred bemärkelse)
Debatt om klassamhället
Klassamhället och meritokrati
Utöka historisk kontext kraftigt.
Bara lite idéer.
ha det gött.
2A00:801:74C:BD26:E0FC:C246:96A2:60DC 27 mars 2021 kl. 14.31 (CET)
thread_title:  Förslag på stycken