Diskussion:Länsmansrygg

message: Duger denna källa? /Tompen (disk) 29 oktober 2012 kl. 09.36 (CET)
replies: text: Det tycker inte jag, den är exempelvis inte verifierbar. /Hangsna (disk) 1 september 2013 kl. 13.20 (CEST)
thread_title: Källa

message: SVENSKA AKADEMIENS ORDBOk: LÄNSMANS-RYGG. (i vissa trakter, vard.) oeg.; på väg: upphöjning tvärsöver vägbanan (mellan två svackor, särsk. på ömse sidor av en vägtrumma), kraftigt gupp, "dubbelgupp". Wvs (disk) 1 september 2013 kl. 13.36 (CEST)
replies: text: Lite googling ger vid handen att det är en vanligare betydelse. Om det inte finns mer källor än SAOB är det en ren ordboksartikel som inte hör hemma här. Möjligen omdirigering till farthinder. Sjö (disk) 1 september 2013 kl. 13.41 (CEST)
replies: text: :En tredje tolkning av länsmansrygg är ”backkrön” se http://albinracing.blogg.se/2013/march/lansmansryggen.html . En omdirigering till "farthinder" är emm lämpligast  Wvs (disk) 2 september 2013 kl. 12.44 (CEST)

text: Betydelsen "det som är mellan hjulspåren" verkar i och för sig också väl etablerad. Men förklaringen till ursprunget som ges i artikeln, med hänvisning till en egen intervju med en fd mätingenjör, verkar inte helt trovärdig. Det känns viktigt att vi inte sprider den vidare om det inte finns bättre källor. /NH 7 september 2013 kl. 08.30 (CEST)
replies: text: :Jag skulle kunna försöka grotta lite i frågan. Om det bara är ett fartgupp så bör den nog infogas, men att man då lägger in synonymen i den artikeln och gärna historia varför  det kallats för det. Jag har dock svårt att se varför det jag skrivit i artikeln skulle vara helt fel. Men visst källan kanske är för klen, ska se om det går att få tag i en bättre sådan. /Tompen (disk) 7 september 2013 kl. 09.02 (CEST)
Synpunkter på begreppet 'Länsmansrygg':
LÄNSMANSRYGG
På den tid man färdades gående eller efter häst eller oxe hade folk tid att reflektera över förekomster på och längs vägen och dessa kunde få en viss benämning som också efterhand kunde bli ett platsnamn. En sådan företeelse är exempelvis benämningen ’pund’, ’pundet’, som betecknar toppen på en väg, innan det bär utför igen, ”vägen stod och vägde” där. Pund syftar på viktenheten pund och när man vägde med ett besman, som ju skulle väga jämnt. ’Suptall’ är en annan sådan företeelse. Ibland har även ’Pundet’ och ’Suptallen’ blivit platsnamn.
Benämningen ’Länsmansrygg’ definieras i SAOB som ”upphöjning tvärsöver vägbanan”, särskilt på ömse sidor om vägtrumma (Nerén, John. Handbok i automobilens skötsel och körning. 1-2. Sthm 1911-12, 1, s. 174).
’Länsmansryggen’ finns som platsnamn längs länsväg 843 i Drothems sn, Söderköpings kn, och är benämningen på en landsvägsbacke, SÖ om byn Bjärka där vägen korsar ett litet åsparti. Förmodli-gen finns det ett antal ställen som kallas länsmansryggen, men som ej har blivit platsnamn, bl a på vägen mellan Hagfors och Geijersholm i Värmland.
En tolkning av benämningen ’länsmansrygg’ är att vägen där hade ett sådant kraftig gupp att läns-mannen satte morgonsupen i vrångstrupen.
Vid sökning på nätet på begreppet ’länsmansrygg’ är så gott som alla träffar relaterade till backkrön, gärna i förbindelse med motortävlingar av olika slag, där fordonet lättar från marken. 
Benämningen ’länsmansrygg’ har alltså att gör med ett större eller mindre gupp tvärs över vägen.
Wikipedias tolkning att ’länsmansrygg’ är den upphöjda åsen mitt på vägbanan, i längdriktningen, är troligen en efterhandskonstruktion.
Det är riktigt att länsmannen, eller någon annan myndighetsperson, årligen gjorde vägsyn på de av bönderna ansvariga väglotterna på den tiden naturväghållningen existerade. Naturaväghållningen upphörde helt i samband med att 1934 års väglag trädde i kraft 1937, men hade i praktiken upphört på de allra flesta ställen långt innan.
På den tiden vägsynen skedde med häst och vagn förekom knappast någon ås mellan hjulspåren, eftersom mittpartiet av vägen också hade ett spår efter hästens hovar, travet. En gigg är en vagn med speciellt höga hjul, egentligen avsedd endast för en person och därför ganska så olämplig vid vägsyn, då länsmannen nog hade följe av någon representant från socknen, eller från omkr. 1895 vägstyrelsen. Att länsmannen skulle ha en specialkonstruerar vagn med särskilt låg frigång verkar osannolikt.
I fd Landsmålsarkivet (ULMA), numera Institutet för språk och folkminnen (Sofi) i Upsala finns ett antal svar på ULMA:s frågelistor 11, Handeln och livet på färdvägarna, respektive M 95 Stig och väg. Där kanske det finns skrivet något om benämningen 'länsmansrygg'. 
Jan-Olof Montelius
Sveriges vägmuseum
www.trafikverket.se/museer/borlange

text: Stort tack för Ditt mycket intressanta inlägg. Wvs (disk) 19 september 2013 kl. 10.54 (CEST)
thread_title: Annan betydelse