Diskussion:Gymnasielagen 2018

message: Jag försökte komplettera med vad som stod om denna lag i Sveriges asylpolitik från hösten 2015. Därefter bytte jag den texten i den artikeln som tyvärr medförde lite läkrefproblem.Yger (diskussion) 22 oktober 2019 kl. 08.04 (CEST)
replies: text: Hej  för egen del har jag märkt att länkproblem när man kopierar text mellan artiklar löses automatiskt när man kopierar med Visual Editor. TusenOrd (diskussion) 22 oktober 2019 kl. 08.59 (CEST)

message: Egentligen handlar det om två gymnasielagar. En som antogs 2017 och som fortfarande (2019) går att använda för att söka uppehållstillstånd. Och en som antogs 2018 och som bara tillät ansökningar under en kort tid under sommaren 2018. De båda lagarna handlar om olika grupper. Det mesta som nu skrivs både i massmedia och här i wp handlar om den från 2018. 
Jag föreslår att artikelns namn ändras till ANTINGEN Gymnasielagarna 2017-18 eller Gymnasielagen 2018, och att innehållet ändras aå att det stämmer med rubriken.--Chandra Varena (diskussion) 27 oktober 2019 kl. 07.54 (CET)
replies: text: I dagligt tal kallas lagen från 2018 rätt och slätt gymnasielagen och därför bör artikeln heta så och vi är överens om att när massmedia skriver "gymnasielagen" är det 2018-lagen som menas. Det är upp till artikelns innehåll att förklara att det finns en till lag från 2017 som omfattar färre. Vad kallas lagen från 2017 i massmedia? TusenOrd (diskussion) 27 oktober 2019 kl. 08.13 (CET)
replies: text: : Så länge det fanns bara den så kallades den för Gymnasielagen.--Chandra Varena (diskussion) 27 oktober 2019 kl. 08.19 (CET)
replies: text: :: Det finns rimligen källor till båda lagarna så jag rekommenderar två artiklar Gymnasielagen 2017 och Gymnasielagen 2018. Artiklarna ska länka till varandra och förklara hur det kommer sig att det finns två lagar. Det blir för rörigt att behandla båda lagarna i samma artikel pga risken för missförstånd. TusenOrd (diskussion) 27 oktober 2019 kl. 12.10 (CET)
replies: text: :::Gymnasielagen från 2017 är numera helt överskuggad av den från 2018. Om de skall vara två är det naturliga ge den från 2018 företräde till artikelnamnet Gymnasielagen, och ge den från 2017 namnet Gymnasielagen 2017 eller Gymnasielagen (2017).Yger (diskussion) 27 oktober 2019 kl. 12.16 (CET)
replies: text: :::: Den från 2018 har företräde, ja. TusenOrd (diskussion) 27 oktober 2019 kl. 12.24 (CET)
replies: text: ::::: Just idag är det så att "gymnasielagen" i det allmänna medvetandet syftar på den från 2018. Men samtidigt är det så att den från 2017 fortfarande är i kraft. Med tanke på att våra artiklar ska hålla även i framtiden tycker jag att det är bäst med antingen en artikel om båda, eller att göra två artiklar och inkludera årtalet i artikelnamnet. --Chandra Varena (diskussion) 27 oktober 2019 kl. 12.44 (CET)
replies: text: :::::: Här är några länkar som visar att "Gymnasielagen" betecknade även den lag som kom 2017. Jag föreslår att vi gör en grensida med namn Gymnasielagen, som leder vidare till en artikel om vardera lagen, med årtal. Om vi har en samlande artikel om båda bör den artikeln för balansens skull behandla även den lag som kom 2017, dess bakgrund, innehåll och effekter. Om vi har två olika artiklar är det inte lika viktigt att de är balanserade mot varandra. LÄnkar: Här Här Här --Chandra Varena (diskussion) 28 oktober 2019 kl. 11.47 (CET)
replies: text: ::::::: Jag har nu skapat sidan Gymnasielagen 2017. På dess diskussionssida föreslår jag att vi gör en grensida "Gymnasielagen" som länkar till Gymnasielagen 2017 och Gymnasielagen 2018, den senare alltså denna artikel med nytt namn. --Chandra Varena (diskussion) 31 oktober 2019 kl. 19.25 (CET)
replies: text: :::::::: Egentligen anser jag att namnen borde vara längre. Idag är det självklart vad vi syftar på när vi talar om "Gymnasielagen", men vi skall skriva ut det självklara. Om man ser artikelnamnet utan att på förhand veta vad det handlar om låter det som namnet på en lag som avser själva gymnasieskolan och dess utformning, inte vissa asylsökandes rätt att stanna i Sverige för att fullfölja sin utbildning. Tostarpadius (diskussion) 2 november 2019 kl. 12.06 (CET)
replies: text: ::::::::: Kanske får vi anledning av byta namn framöver när vi vet vad dessa lagar kommer att kallas i ett längre tidsperspektiv. Men just ju är "gymnasielagen" den gängse benämningen. Vad lagarna handlar om anges också omedelbart i ingress och kategorisering. Jag skriver nu till BOÅ och hoppas på positivt svar på min begäran om en grensida "Gymnasielagen" och två separata artiklar Gymnasielagen 2017 och Gymnasielagen 2018.--Chandra Varena (diskussion) 2 november 2019 kl. 17.29 (CET)
Jag har nu utfört flyttarna, och ändrat alla gamla wiki-länkar till "Gymnasielagen" -> "Gymnasielagen 2018". Tacksam för hjälp att kolla dessa länkar huruvida någon borde gå till "Gymnasielagen 2017" istället.  Har också skapat grensidan, här finns plats för ytterligare förtydligande, har t.ex. lagt in se-även-hänvisning till "Skollagen". Kanske borde ingresserna till de två artiklarna förtydligas, "Gymnasielagen 2017 är en lag som antogs 3 maj 2017" resp "Gymnasielagen 2018 är en lag som antogs 7 juni 2018", gärna hänvisningar till id för respektive lagtext. / Anhn (diskussion) 3 november 2019 kl. 04.31 (CET)

text: Tack jag har nu gått igenom båda artiklarna och även tittat på de sidor som länkar till dem. --Chandra Varena (diskussion) 3 november 2019 kl. 10.16 (CET)
thread_title:  Artikelns namn 

message: En tanke som slagit mig medan jag redigerat den här artikeln, hur fungerar gymnasiebehörighet? I normala fall måste man ha gått 9-årig grundskola. Om man tittar hos UNESCO står det Afghanistan has one of the lowest literacy rates in the world, currently estimated at about 31% of the adult population (over 15 years of age). Female literacy levels are on average 17%, with high variation, indicating a strong geographical and gender divide. TusenOrd (diskussion) 27 oktober 2019 kl. 12.15 (CET)
replies: text: För att bli antagen till gymnasiets nationella program krävs att man har läst in grundskolebehörighet i kärnämnen, och för de berörda ungdomarna har det skett genom språkintroduktion.--Chandra Varena (diskussion) 27 oktober 2019 kl. 12.47 (CET)
replies: text: : Ok, men ordet språkintroduktion finns inte med i artikeln som den ser ut just nu. TusenOrd (diskussion) 27 oktober 2019 kl. 14.09 (CET)
replies: text: :: Kravet är att man ska ha en studieplan på en godkänd utbildning på gymnasienivå. Det får man om man har rätt behörighet. Hur man får behörigheten kan variera, och vilka utbildningar som är godkända är väldigt oklart även för dem sm jobbar med detta. Hela lagen är en stor snårskog och jag tror inte att vi sak ge oss på att försöka tolka lagtexten. --Chandra Varena (diskussion) 27 oktober 2019 kl. 14.47 (CET)
replies: text: ::: Tanken var snarare att artikeln ska beskriva vad som händer / hänt i praktiken med studieresultat osv, snarare än att tolka lagtexten. TusenOrd (diskussion) 27 oktober 2019 kl. 18.52 (CET)
replies: text: :::: Vad som hänt med studieresultat och omprövningar är det, vad jag förstår, ännu ingen som vet, eftersom omprövningarna just har börjat och det inte är klart vad som krävs. När de uppgifterna väl finns samlade så är det naturligtvis bra att få in dem i artikeln. --Chandra Varena (diskussion) 27 oktober 2019 kl. 20.39 (CET)
thread_title:  Gymnasiebehörighet och studiegång 

message: Varför så mycket info om olika rörelser som protesterat mot utvisningar av ensamkommande? Det borde räcka med namn och länkar som exempel på rörelser. Rädda Barnen, Röda Korset, Svenska kyrkan, asylgrupper, enskilda människors arbete m.fl. finns inte nämnda. Dessutom är det svårt att skilja på rörelsernas allmänna arbete för en annan flyktingpolitik och mot utvisningarna, och deras arbete för gymnasielagarna. 
Trots detta lade jag till info om en mig närstående rörelse. Men egentligen tycker jag att styckena ska flyttas någon annanstans, till en annan artikel. --Ingrid Eckerman (diskussion) 31 oktober 2019 kl. 16.43 (CET)
replies: text: Nu säger ju källan specifikt att de opinionsbildat för lagförslaget. Om journalister skriver om det finns det uppenbart ett intresse för att belysa hur man arbetat kring lagförslaget med demonstrationer, nyhetsreportage, rubriksättningar och demonstrationer. TusenOrd (diskussion) 31 oktober 2019 kl. 21.00 (CET)
replies: text: :Man kan säga så här: "Organisationerna har, i sitt arbete mot utvisningarna, aktivt stött införandet av de två gymnasielagarna, trots den kritik de riktat mot dem."

text: :Vi har ju gjort så mycket mer! Gymneasielagarna är ett av flera sätt att ge uppehållstillstånd. Blankspot har aldrig jobbat för gymnasielagarna - de har jobbat med att beskriva situationen i Afghanistan.

text: :Så här pass noga beskrivningar av några av alla organisationer och grupperingar som jobbar för flyktingar borde kanske finnas i en egen artikel.--Ingrid Eckerman (diskussion) 1 november 2019 kl. 11.49 (CET)
replies: text: :: WP-Artikeln påstår ingenstans att detta är det enda som opinionsbildarna gjort. Källan säger att Blank Spots reportage fungerat opinionsbildande för Gymnasielagen. TusenOrd (diskussion) 1 november 2019 kl. 21.29 (CET)
replies: text: :::Jag har sammanfattat det långa avsnittet om opinionsbildning som, trots att debatten var mycket omfattande, byggde på och i detalj refererade en enstaka artikel ur Expressen. Jag har också ändrat rubriksättningen och tagit bort uppgifter från en annan Expressenartikel, eftersom dessa uppgifter inte direkt gällde gymnasielagen. TusenOrd har ändrat tillbaka. Jag ber gemenskapen att hjälpa till att lösa detta.---Chandra Varena (diskussion) 26 juli 2020 kl. 09.48 (CEST)
replies: text: :::: Expressens artikel tillhandahåller en översikt av opinionsbildandet. En källa som innehåller en översikt är mycket bättre än "liliputanerna sade ditt och datt[1][2][3][4]" och "blofescianerna pratade hipp som happ[3][5][6][7]" vilket skulle strida mot WP:Syntes. Vidare tog Chandra Varenas ändring bort referensen till Maria Ferm och istället var där text om Grön Ungdom. Vidare är stycket om flyktingopinionsbildarna ej för stort, de var ju framgångsrika och fick till stånd lagstiftningen. Om det finns fler källor som tillhandahåller en översikt om opinionsbildningen så är de välkomna så att de kan användas till att förbättra artikeln. TusenOrd (diskussion) 26 juli 2020 kl. 12.10 (CEST)
replies: text: ::::: Ja, det här är ju intressant och berör grunden för hur vi ser på källor, på avgränsningen av olika ämnen och hur en balanserad artikel bör byggas upp.

text: ::::: * Expressensartikeln är, som  påpekar, ingen historieskrivning av "opinionsbildningen inför gymnasielagen". Den är en tidningsartikel. Expressen, enskilt, är ingen auktoritär källa för denna helhetsbild, lika lite som det knappast är troligt att någon annan enskild mediekälla skulle vara det. Det är helt enkelt inte deras roll och vi ska inte ge  dem den. Urval, vinklar, val av intervjupersoner, artikelstruktur m m är ju bara en del av en kvällstidnings vanliga redaktionella arbete, produktion och publicering i det forum och vid den tidpunkt samt med den målgrupp som passade tidningen vid just det tillfälle då artikeln publicerades. Vinklingen på namn, som t ex Maria Ferm, t ex är ett vanligt medialt grepp som inte behöver betyda mer än att man har valt ut några personer som tidningen tycker passar in i den berättelse som de publicerar. Notera att detta inte är detsamma som att de någon i saklig mening är relevanta. Tidningarna gör sina egna bedömningar. De kan - ur tidningens synvinkel - ofta vara helt relevanta, men görs ändå i en helt annan kontext än vad som är självklart/lämpligt/önskvärt för en saklig redogörelse i Wikipedia. Källbelagt (i form av "omskrivet i Expressen") en innebär alltså inte detsamma som relevat och korrekt.

text: ::::: * De enskilda sakuppgifter som publiceras i Expressenartikeln kan - tack vare att de agerar som ett professionellt nyhetsmedium - nog ofta betraktas som relativt trovärdiga, även om man inte kan vara säker. Därför är det, som alltid, bra med flera källor för faktauppgifter. Men det finns alltså inget som säger att tidningens översikt och helhetsbild är den som också bör göras till Wikipedias.

text: ::::: * Expressens "översikt av opinionsbildandet" måste därför mötas med åtminstone ett grundläggande mått av källkritik: Hur vet vi att Expressen har gjort ett - ur WP-perspektiv - rimligt, balanserat och representativt urval? För att kunna avgöra det måste man fundera över vad som kan skilja ett nyhetsorgans publiceringsbehov och syfte med ett uppslagsverks. Är tidningens bild, så som den presenteras vi en enskild artikel vid ett visst tillfälle, tillräckligt heltäckande? Hur beskriver andra källor detta viktiga avsnitt av den historia man berättar? Bekräftar de Expressens (och TusenOrds) urval? Finns det bättre källor och analyser? Finns det andra röster? Det är ett grundläggande arbete som man måste göra innan man väljer att bygga ett komplicerat resonemang på en enda källa. Janders (diskussion) 29 juli 2020 kl. 18.20 (CEST)
 Artikeln säger inte, noga räknat, att de uppräknade aktivisterna var de enda som var aktiva och gör därmed inga anspråk på att vara komplett (Wikipedia blir för övrigt heller aldrig komplett). För egen del vet jag inte hur t ex Blekinge Läns Tidnings ledare "Väntas ännu en ad hoc-lösning för de ensamkommande" kan resultera i artikeltexten Debatten fortsatte efter det att lagen antagits. Bland lagens motståndare myntades uttrycket "9000 afghanska män utan asylskäl"[39]. På vilket vis är den tidningens ledarsida representativ för lagens motståndare? Ibland känns det som om vissa uppgifter som finns i artikeln granskas och ifrågasätts mycket hårdare än andra även när de är korrekt citerade. Det är än så länge oklart varför kvalitetskraven skiftar så oftantligt. Ordalydelsen "9000 afghanska män utan asylskäl" finns inte ens i ledarartikeln. För övrigt har Janders inte redigerat artikeln enligt redigeringsloggen. TusenOrd (diskussion) 29 juli 2020 kl. 18.37 (CEST)

text: Min poäng är att de personer och organisationer som nämns i Expressen inte skapade opinion för gymnasielagen, utan för att NÅGOT skulle göras för de ensamkommande. Vad gäller Blekings läns tidning så finns inte den exakta ordalydelsen där, det stämmer. Det fulla citatet lyder såhär: " Det innebär en möjlighet för tusentals, företrädesvis afghanska män utan tillräckliga asylskäl, att få tillfälliga uppehållstillstånd för gymnasiestudier. Rätten har beslutat att lagen har tillkommit på ett sådant sätt att den får appliceras. Det sänkta beviskravet på identitet bedöms inte heller strida mot EU-rätten. Migrationsverket kan nu påbörja tillämpningen av lagen. Så länge de drygt 9000 afghanska männen går i gymnasiet, eller avser att påbörja gymnasiestudier kan de få tillfälligt uppehållstillstånd." Andra artiklar som använder samma ord, men med lite olika ordföljd är denna, och denna. Kan påståendet anses styrkt om man refererar till alla tre? --Chandra Varena (diskussion) 29 juli 2020 kl. 19.28 (CEST)
replies: text: : Nej, du kan inte göra allmäna påståenden med hjälp av tre källor som du själv tolkar, det strider mot WP:Syntes och WP:Egen forskning. Det enda källorna visar är att tre krönikörer har haft åsikter om Gymnasielagen 2018 vid olika tillfällen. Känner de varandra? Är alla tre medlemmar i en aktivistförening eller varför ska de öht grupperas tillsammans? Stycket jag lagt till har åtminstone Expressen som källa, men allmängiltiga uttalanden som skapas av WP-skribenter saknar publicerad källa. Ändå attackeras mitt stycke och det senare försvaras i strid mot WP:Syntes och WP:Egen forskning. TusenOrd (diskussion) 30 juli 2020 kl. 08.12 (CEST)

text: : Vidare skulle jag hävda att journalister, som jobbar med media, faktiskt har expertis på att förstå vilka organisationer som syns mycket i media och har framträdande i opinionsbildning.

text: : Så jag efterlyser faktiskt en bättre källa ifrån Ineck, CV eller Janders eller offentligt framförd kritik mot Expressen-artikeln. TusenOrd (diskussion) 30 juli 2020 kl. 08.12 (CEST)
replies: text: ::Jag tar bort mallen och det OVIKT-mallade stycket med hänvisning till ovanstående samt aktuell diskussion på Bybrunnen. Att något finns publicerat innebär inte att det är relevant i wp. --Chandra Varena (diskussion) 22 oktober 2020 kl. 15.37 (CEST)
replies: text: ::: Ok, då har Chandra Varena mandat att radera verifierat material ifrån PÅL-källor i fortsättningen med hänvisning till relevans. TusenOrd (diskussion) 22 oktober 2020 kl. 20.29 (CEST)
replies: text: :::: TusenOrd jag har initierat en diskussion om vår användning av källor på Bybrunnen och uttryckligen uppmanat dig att delta. Du har valt att INTE bidra till den diskussionen. Om du har en annan syn på användningen av källor än vad som framkommer där så skriv det där!--Chandra Varena (diskussion) 22 oktober 2020 kl. 21.47 (CEST)
thread_title:  Opinionsbildning 

message: Jag  har lagt in två mallar OVIKT. Den under ”Västerås” motiverar sig själv. För den andra vill jag komplettera motiveringen här:
Den gymnasielag som antogs i juni 2018 presenterades först i form av en lagrådsremiss i januari 2018. Innan detta förslag lades fram fanns det ingen offentlig kunskap eller debatt kring förslaget, men väl en opinionsbildning för att något borde göras för att ge ensamkommande ungdomar en chans att stanna. Expressenartikeln nämner några av de organisationer och personer som medverkade som debattörer, aktivister och katalysatorer i denna opinionsbildning. Det fanns betydligt flera, men ingen av dem arbetade med att skapa opinion för just detta – ännu ej formulerade – sätt att lösa frågan. Det fanns också debattörer som tvärtom menade att de ensamkommande borde utvisas direkt efter slutförd aslyprövning.
Vilken diskussion som pågick inom och mellan de partier som lade fram och stödde föreslaget framgår inte av artikeln, och inte heller den offentliga diskussion som fördes efter att förslaget presenterats. Därmed är Expressenartikeln endast mycket perifert relevant i denna artikel. --Chandra Varena (diskussion) 28 juli 2020 kl. 08.45 (CEST)
replies: text: Jag kommenterar Expressen-artikeln under rubriken ovan. Men vill, angående OVIKT-mallen, dessutom säga att inget av de tre exempel som lyfts i artikeln - Västerås, Gotland och Frankrike - är speciellt relevant. Västeråsexemplet är, som  påpekar, inte tydligt relaterat till gymnasielagen, och är dessutom - med sin anonyma och spekulerande poliskälla - mer tyckande än fakta. Exemplet Gotland är ett enskilt exempel på hur lagen har påverkat några individer, men är just exempel. Exemplet från Frankrike handlar om ungdomar som inte omfattas av lagen får nog därmed ses som off-topic under denna artikelrubrik. Metoden att bygga artikelinnehåll genom att lista enskildheter utan att sätta in dem i ett sammanhang öppnar för övrigt för artiklar som är sakligt korrekta i sina detaljer men allvarligt missvisande på grund av hur urvalet görs. Janders (diskussion) 29 juli 2020 kl. 15.24 (CEST)
replies: text: :Jag håller med Janders om att exemplet Frankrike inte är relevant och bör tas bort. När det gäller Västerås och Gotland föredrar även jag en artikelstruktur som INTE presenterar enstaka exempel utan i stället i möjligaste mån hänvisar till källor som ger större överblick. De båda exemplen pekar på olika aspekter av problematiken kring gymnasielagen, och båda aspekterna inbegrips i det som redan finns i avsnitten  Effekter (om hemlöshet och psykosociala problem) respektive Lagen (om remissinstansers kritik mot tidsgränser. Jag ser därför gärna att båda tas bort.--Chandra Varena (diskussion) 29 juli 2020 kl. 16.15 (CEST)
replies: text: :: Nu är det ju så att effekterna av lagen inte bara berör de som omfattas av lagen, utan samhället i stort. Hur återges detta i artikeln ifall avsnitten raderas som ni vill? TusenOrd (diskussion) 29 juli 2020 kl. 18.37 (CEST)
replies: text: ::: På vilket sätt påverkas samhället i stort? Tostarpadius (diskussion) 29 juli 2020 kl. 19.46 (CEST)
replies: text: :::: En analys av hur lagen påverkar samhället som helhet, på kort och lång sikt, skulle förbättra artikeln. Men jag tycker inte att lösryckta exempel bidrar till förståelsen av detta.--Chandra Varena (diskussion) 29 juli 2020 kl. 20.04 (CEST)
replies: text: :::::: Finns det verkligen källor som påvisar en sådan påverkan? Tostarpadius (diskussion) 30 juli 2020 kl. 04.32 (CEST)
replies: text: :::::::  I nuläget kan jag inte se vilka källor det skulle vara. För att förstå de komplexa samhälleliga verkningarna av denna eller någon annan lag krävs forskning som med nödvändighet inte kan göras mitt i en pågående process. Och att genomföra den forskningen är inte wikipedias uppgift. Vi får vänta tills den finns. --Chandra Varena (diskussion) 30 juli 2020 kl. 07.20 (CEST)
replies: text: :::::::: Jag har mycket svårt att tro att en undantagslagstiftning av detta slag, som berör en promille av Sveriges befolkning, skulle få några större samhälleliga följdverkningar på sikt. Men som Du säger är det en sak för framtida forskning att undersöka. Det räcker inte med debattartiklar skrivna i stridens hetta. Tostarpadius (diskussion) 31 juli 2020 kl. 03.05 (CEST)
thread_title:  Mallat OVIKT juli 2020 

message: Artikeln innehåller siffror från flera olika tidpunkter om hur många som fått sina ansökningar  beviljade eller avslagna, och hur många som väntar på beslut. Jag tänker vid tillfälle rensa bort de sifferuppgifter som inte är aktuella. --Chandra Varena (diskussion) 25 augusti 2022 kl. 15.08 (CEST)
thread_title:  Rensa på gamla siffror 

message: I sammanhanget är det naturligtvis intressant hur budgeten för gymnasielagen såg ut, och hur utfallet blivit. Eftersom det är skattebetalarna som står för notan tycker jag att man som skattebetalare har rätt att få reda på vilka kostnaderna är. 
Jag har frågat Centerpartiet vad kostnaderna för gymnasielagen beräknades till samt hur de kom fram till den summan. Svaret var 700 miljoner, men fick inte någon redogörelse för hur de kom fram till den summan. Ett enkelt överslag, 700 miljoner delat på 10 tusen personer, ger 70 tusen per person. Jag ställer mig frågande till om det räcker för uppehälle, utbildning, sjukvård mm för dessa personer. 
Hittade en tidningsartikel från 2020 där Moderaterna påstod att budgeten för gymnasielagen var 3 miljarder men att det tillkommit ökningar av kostnaderna med 1-2 miljarder. 
Det är naturligtvis helt oacceptabelt att man från ansvariga politiker inte kan få reda på en sådan här sak. 
Jag har inte haft ork att fråga fler partier, t ex hade det kanske varit naturligt att fråga Socialdemokraterna. 
Mitt intryck av artikeln om gymnasielagen här på Wikipedia är att de som författat den är insatta i gymnasielagen och dess tillkomst. 
Är det möjligt att någon kan komplettera artikeln med de korrekta uppgifterna om kostnaderna för gymnasielagen? 
Vänliga hälsningar 
Martin Holm 
Flitig läsare på Wikipedia som även donerar en slant ibland. 94.234.115.28 28 december 2022 kl. 08.35 (CET)
replies: text: Hej Martin Holm.

text: Jag tror inte att det är möjligt att beräkna gymnasielagens ekonomiska konsekvenser. Jag är heller inte säker på att du har rätt när du förutsätter att det totalt sett handlar om kostnader för samhället. Det beror helt och hållet på vad man tar med i beräkningen.

text: När det gäller myndigheternas arbete har lagen skapat kostnader för Migrationsverkets och ibland domstolarnas hantering av ansökningarna, både initialt och i flera förlängningsomgångar. Men den har också gjort att man sluppit kostnader för att gränspolisen skulle leta upp tusentals personer som skulle utvisas, hålla dem i förvar och genomföra själva utvisningsresorna.

text: En annan kostnad gäller själva utbildningen. Utbildningsplatser kostar naturligtvis. Men de kan ses som en samhällelig investering genom att man lär upp människor till arbeten som behöver utföras. För de (för närvarande ) cirka 4000 personer som fått stadigvarande anställning och därmed permanent uppehållstillstånd har denna samhälleliga investering givit önskat resultat. Många av dem arbetar inom vård och omsorg, en samhällssektor som enligt alla rapporter är i stort behov av utbildad arbetskraft. Det finns också beräkningar (som jag inte hittar nu) på att en färdigutbildad person som kommit till Sverige i tonåren har ”kostat” betydligt mindre än en jämnårig person som fötts i Sverige och dragit kostnader under hela sin uppväxt.

text: De har fått en utbildning men inte har lyckats få det fasta jobb som krävs för uppehållstillstånd har inneburit en kostnad, eller en icke realiserbar investering, för samhället. Många av dessa människor är utbildade i yrken där det behövs arbetskraft, många har också jobb på timbasis. Men de har inte lyckats med att få tillsvidareanställning inom sex månader efter examen, och tillåts därefter inte stanna i landet. Många av dem tvingas därmed ut i en skuggtillvaro eftersom de kommer från länder dit Sverige inte kan utvisa någon, och därmed blir de en potentiell belastning för samhället i stället för att tillåtas fortsätta med sina timanställningar.

text: De ungdomar som har studerat har haft möjligheten att försörja sig med statliga studiemedel på samma sätt som andra studerande. Det kan ses som en kostnad, men ska till största delen betalas tillbaka när personen slutat studera och börjat tjäna pengar. De som inte får stanna i Sverige efter examen kan naturligtvis inte betala tillbaka, så där är studiemedlen en ren kostnad för samhället.

text: De ungdomar som har fått uppehålls- och arbetstillstånd betalar skatt. Många av dem har haft timanställningar redan under utbildningstiden. Detta ger naturligtvis intäkter till både stat och kommuner.

text: Slutligen vill jag citera en rapport från Värmdö kommun, 19 oktober 2022:

text: ”Samtliga 45 unga ensamkommande som deltagit i arbetsmarknadsprojektet Jobbprepp i Värmdö kommun har efter sju år i Sverige gymnasieutbildning och fast anställning. Oxford Research som tar fram kunskapsbaserade beslutsunderlag i offentlig sektor, visar på den samhällsekonomiska vinsten. Efter bara 2,5 till fyra års arbete har ungdomarna betalat tillbaka hela kostnaden för asylprocess och utbildning.” Chandra Varena (diskussion) 28 december 2022 kl. 10.22 (CET)
replies: text: :Jag har nu hittat den citerade rapporten från Oxford Research och sammanfattat dess slutsatser i artikeln. Chandra Varena (diskussion) 1 januari 2023 kl. 21.45 (CET)
thread_title:  Kostnaderna för gymnasielagen