Diskussion:Aga

message: Länken till artikeln från Social och hälsåvårdsnytt är bruten. Hittar den inte heller på waybackmachine. Numret som refereras till verkar också vara fel, artikeln nämns inte i innehållsförteckningen: http://web.archive.org/web/20020102020105/www.shn.dk/ny/Artiklar/2001/1/ Någon som är bättre på att hitta källan än mig? -- Hannesm 22 januari 2010 kl. 11.35 (CET)
thread_title:  Källhänvisning borttagen 

message: Nedanstående text lades in på Wiktionary under uppslagsordet smisk, men är av alltför encyklopedisk art för det projektet. Lägger in det här i fall någon önskar inarbeta informationen i denna artikel.--sanna 22 mars 2006 kl.08.38 (CET)
----
Har historiskt använts som uppfostringsmetod i Sverige och stora delar av världen. Vanligare förekommande  i länder där barnmisshandel i uppfostringssyfte ej förbjudits. Psykologisk forskning påvisar att barn som kränks fysiskt ofta mår mycket dåligt. Barn utsatta för fysisktvåld kan också i vissa fall få svårare att hantera konflikter utan våldsyttringar i vuxen ålder. Det har dock ofta påvisats att avsaknad av fysiska betstraffningsmetod leder till en brist på respekt emot auktoriteter av en rad förespråkare. 
Smisk används också ibland som en form av bestraffning mellan vuxna individer, ofta i samband med sexuella aktiviteter. Den har då ofta en rituell karaktär. I vuxen ålder har smisk ofta samband med den sexuella preferensen Sado/masokism, den tar sig i allmänhet uttryck i att utövaren finner njutning av underkastelse/smärta/ förlust av kontroll eller härskande/tillfoga smärta/kontroll.
----
Eftersom aga inte är olagligt i alla länder, så är jag tveksam till om artikeln borde kallas "brott-och-straff-stub".
/Qlql
aga är hemskt och borde dock vara otilåten i alla länder! en ska jag undrar är om eu har förbjudit aga.. ?
Flera länder i Eu är fortfarande för aga, t.ex. Storbrittanien.
/Qlql
thread_title: Wiktionary

message: Aga syftar ju på den kroppsliga bestraffningen av barn. Nu är länkarna till andra språk till "Kroppslig bestraffning", vilket handlar om all typ av kroppslig bestraffning. Borde inte AGA länka till t.ex. engelskans "spanking" etc. ?
/Qlql
replies: text: Nej, aga syftar inte enbart på barnaga, utan kan även syfta på t.ex husaga eller hustruaga. / Elinnea 23 mars 2008 kl. 17.12 (CET)
Spanking syftar också på t.ex. hustruaga, husaga etc. Corporal punisment syftar på all typ av kroppslig bestraffning.
/Qlql
thread_title: Länk till andra språk

message: Angående det här: Gershoffs metastudie har fått vid acceptans bland vetenskapliga samfund. Flertalet psykologiska och barnläkarsamfund citerar denna studie i sina respekitve position papers. Larzelere och Baumrind är enstaka forskare vars åsikter inte mött någon bred acceptans bland barnläkare och andra forskare. Så att citera dessa två marginella åsikter vore att ge dem otillbörlig vikt. Gabbe 4 februari 2010 kl. 12.01 (CET)
replies: text: Men i den hänvisade studien av Gershoff så refererar hon till flera olika studier av Larzelere, och jag får inte intrycket av att hon anser att det skulle vara någon knäppgöksposition. Jag låter båda textstyckena ligga kvar. ᛗᚯᚱᚴᛖᚱᛘᚨᚾ 7 mars 2010 kl. 14.27 (CET)
replies: text: :Skall man skildra hela spektrumet av åsikter, och inte bara majoritetsåsikten, kan det finnas en poäng med att nämna Baumrind och Larzelere. Om vi gör det tycker jag deras åsikter borde beskrivas i enlighet med t.ex.  eller . Gabbe 15 mars 2010 kl. 00.36 (CET)
replies: text: ::En snabbtitt på de artiklarna ger mig intrycket att de i stort sett utgör kommentarer till Gershoffs studie från 2002, som redan finns länkad i artikeln. Larzelere och Baumrind gjorde en egen studie 2005, som också finns länkad redan. ᛗᚯᚱᚴᛖᚱᛘᚨᚾ 15 mars 2010 kl. 11.21 (CET)
replies: text: :::Det var nog en mycket snabb titt. Herrarna L och B har en tydlig politisk agenda med kopplingar till konservativa kristna fundamentalister och argumenterar på samma sätt som tobaksindustrin, klimatförändringsförnekare och historierevisionister - skickligt men missvisande. De är helt enkelt emot alla former av begränsningar i rätten att aga.  /Mårten
thread_title:  Gershoffs metastudie 

message: Ett utdrag från artikeln: "Skolaga är emellertid numera förbjuden, liksom i samtliga EU-länder". Detta enligt Rädda Barnen. Varför är då Frankrike och Tjeckien röda på kartan? 
replies: text: See data om Tjeckien och Frankrike. Kort sagt: Det finns inget explicit juridiskt förbud mot det, även om det i praktiken inte förekommer. Gabbe 11 juli 2010 kl. 20.13 (CEST)
Fortfarande är det dock fullt lagligt för skolor i dessa länder att använda sig av aga. Finns säkert nån friskola/internatskola som använder sig av det....
--Qlql 26 september 2010 kl. 12.56 (CEST)

text: Men skolaga är väl inte laglig längre i Frankrike och Tjeckien? 90.226.9.16 18 juni 2018 kl. 19.13 (CEST)
thread_title:  Fel på karta/källa? 

message: Kanske bör ha egen artikel med lämpligt namn. --Mats33 (disk) 28 april 2012 kl. 03.45 (CEST)
thread_title:  Erotisk smiskning? 

message: Jag tycker att man borde överväga att dela upp detta ämne i flera artiklar. På engelska wikipedia finns bland annat en artikel för smisk (spanking), en för barnaga, en för smisk i erotiska sammanhang och så vidare.
--Qlql (diskussion) 8 januari 2016 kl. 13.13 (CET)
thread_title:  Uppdelning i flera artiklar 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Aga. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100715191117/http://www.bbc.co.uk/news/world-latin+america-10642997 till http://www.bbc.co.uk/news/world-latin+america-10642997
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 11 oktober 2017 kl. 04.21 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Aga. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20160305074136/https://books.google.se/books?id=eWQqrWgeDNoC&printsec=frontcover till https://books.google.se/books?id=eWQqrWgeDNoC&printsec=frontcover
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 19 mars 2018 kl. 14.12 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Jag har uppmärksammat ett rättsfall från 1975 där en familj friades från misshandel då de ställdes inför rätta för att ha slagit sin 3-åriga dotter som blev liggande på sjukhus. Domstolens skäl var att de ansåg att familjen ej överskridit sin laga rättighet att aga sin dotter. Men NEJ, de hade inte alls nån rätt att aga sin dotter, i så fall borde de ha straffats för misshandel men varför blev de istället friade? Domstolens beslut att inte straffa dem för misshandel trots att det var styrkt att de slagit sin dotter var på flera sätt felaktig:
*För det första så var aga fr.o.m. den 1 juli 1957 straffbar som misshandel om agan medfört skada, även om skadan var ringa. Men hade dottern drabbats av ringa skada om hon tvingades ligga på sjukhus efter att ha blivit slagen av sina föräldrar???
*För det andra så hade familjen EJ laglig rätt att aga sin dotter. Föräldrars laga rätt att aga sina barn upphävdes 1966, och sedan dess är det straffbart som misshandel att slå barn, oavsett huruvida det är i uppfostringssyfte. Men saknar de flesta kunskap om detta?
Och JA, barnaga blev olaglig i Sverige 1966, INTE 1979! De flesta säger/tror att det var 1979 men det beror på felaktiga uppfattningar och/eller bristande kunskap om lagstiftningen. 90.226.9.16 18 juni 2018 kl. 19.21 (CEST)
replies: text: Har du någon källa på att detta rättsfall över huvud taget existerar? /ℇsquilo 19 juni 2018 kl. 10.36 (CEST)
replies: text: : https://data.kb.se/datasets/2015/02/sou/1978/1978_10%28librisid_14730117%29.pdf  Sidan 19 --Joffboff (diskussion) 1 juli 2020 kl. 23.05 (CEST)
Du kan ju googla på det så får du se. Jag undrar varför den där familjen ej straffades för misshandel trots att de slagit sin dotter utan att ha rätt att göra det. Som sagt, barnaga blev olaglig och straffbar som misshandel 1966 och inte 1979, och detta rättsfall skedde 1975, d.v.s. nästan ett årtionde senare.
Nånting många inte vet är att föräldrarnas laga rätt att aga sina barn upphävdes 1966 och efter det var det straffbart som misshandel att slå barn, även i uppfostringssyfte, eftersom straffreglerna för misshandel blev tillämpbara även på barnaga. Att de flesta inte vet detta, är det orsaken till att de flesta säger/tror att barnaga blev olaglig 1979. Nej, det blev inte olagligt 1979 utan 1966. 90.226.9.16 19 juni 2018 kl. 11.01 (CEST)

text: :I viss mån tilläts aga i praktiken även efter 1966. I SOU1978:10 hittade jag följande citat hämtat ur kommentarer till föräldrabalken 1971: "Lagändringen avser att markera inställningen att kroppslig aga generellt är förkastlig. Därmed är emellertid inte sagt. att varje fysisk åtgärd som är avsedd som tillrättavisning kan straffas, om motsvarande åtgärd mot annan person skulle kunna föranleda straff. Viss hänsyn måste nog tas till den pliktkollision som föreligger och till syftet med åtgärden."--JohanahoJ (diskussion) 15 augusti 2018 kl. 10.04 (CEST)
thread_title:  Ang barnaga i Sverige och rättsfall 1975 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 6 externa länkar på Aga. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20161219010638/http://www.endcorporalpunishment.org/progress/prohibiting-states till http://www.endcorporalpunishment.org/progress/prohibiting-states/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20180319151144/http://www.endcorporalpunishment.org/progress/country-reports/spain.html till http://www.endcorporalpunishment.org/progress/country-reports/spain.html
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20140726115037/http://www.raddabarnen.se/press/pressmeddelanden/?itemid=1004921 till http://www.raddabarnen.se/press/pressmeddelanden/?itemid=1004921
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20101222195122/http://rb.se/press/nyheter/arkiv/2007/Pages/uruguayforbudaga.aspx till http://www.rb.se/press/nyheter/arkiv/2007/Pages/uruguayforbudaga.aspx
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20080602132005/http://www.rb.se/sv/FaktaOmBarn/Barnochvald/Aga.htm till http://www.rb.se/sv/FaktaOmBarn/Barnochvald/Aga.htm
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20170930222426/http://endcorporalpunishment.org/progress/prohibiting-states/ till http://endcorporalpunishment.org/progress/prohibiting-states/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 21 augusti 2018 kl. 21.08 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Aga. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20150908201302/http://www.parl.gc.ca/Content/LOP/researchpublications/prb0510-e.pdf till http://www.parl.gc.ca/content/lop/researchpublications/prb0510-e.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 4 november 2018 kl. 21.16 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Aga. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20160518101539/http://www.lawteacher.net/resources/family-law/domestic-violence.php till http://www.lawteacher.net/resources/family-law/domestic-violence.php
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 12 februari 2019 kl. 21.50 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Aga. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100824080653/http://www.childwelfare.gov/systemwide/laws_policies/statutes/define.cfm till http://www.childwelfare.gov/systemwide/laws_policies/statutes/define.cfm
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 7 maj 2019 kl. 12.48 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: :resonerande inlägg hitflyttat från artikeltextenYger (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 17.34 (CEST)
Den rättshistoriska utvecklingen ovan är lite otydligt beskriven och årtalet för förbudet mot barnaga är missuppfattat.
Som förtydligande kan nämnas, att den regel i strafflagens paragraf om misshandel, som undantog ringa misshandel i form av barnaga  från det straffbara området, avskaffades genom en lagändring 1957.
I SL 14:16 fanns före 1957 en särbestämmelse som stadgade att för den händelse någon under utövning av laga rättighet att aga den som stod under hans lydnad tillfogade honom skada som var ringa, han skulle ej fällas till straff därför (aga som medförde allvarligare skada var således inte straffri). Denna regel upphävdes från och med den 1 juli 1957. Därefter var således barnaga straffbar som ringa misshandel. Det var straffrättskommittén, vilken då arbetade med den kommande brottsbalken, som bröt ut ett förslag om lagändring i SL 14:6 till särskild behandling i förväg, vilket resulterade i att barnaga kriminaliserades.
När brottsbalken trädde i kraft 1965 överfördes misshandelsparagrafen från SL 14:16 till brottsbalken 3 kap 5 § (BrB 3:5).
Det var alltså inte så - som sägs i artikeln ovan - att ringa misshandel i form av barnaga var straffri efter 1957. Så var det före 1957.
Kärnan är alltså, att ringa misshandel i form av barnaga blev kriminaliserad, straffbelagd och därmed förbjuden i Sverige redan 1957. Allt som är straffbelagt är givetvis förbjudet. De lagändringar som skett efter 1957 i t.ex. föräldrabalken har därför inte inneburit någon förändring av rättsläget.
När brottsbalken trädde i kraft 1965 och ersatte den gamla strafflagen, överfördes paragrafen från 1957 i oförändrat skick. Lagändringarna i föräldrabalken 1966 och 1979 medförde ingen förändring av rättsläget gällande barnaga. Det var ju redan förbjudet sedan 1957. Det uttryckliga förbudet mot barnaga, som infördes i föräldrabalken 1979, var mest ett förtydligande, en pedagogisk pekpinne. – Texten skriven av  1 augusti 2020 kl 17.50
replies: text: : Väldigt många väldigt trovärdiga källor hävdar att det var lagen 1979 som gjorde agan förbjuden: , ,  etc. Kan det ha varit så att praxis var att "lite smisk" i uppfostringssyfte ändå inte sågs som ringa misshandel? Eller var det jämförbart med samtyckeslagen, att ha sex med någon mot dennes vilja alltid varit förbjuden, men innan samtyckeslagen krävdes tydliga inslag av våld och tvång eller bevisad hjälplöshet? Ledde lagen till någon skillnad för barnen?--LittleGun (diskussion) 1 augusti 2020 kl. 22.42 (CEST)
thread_title: Tillägg om förbudet mot barnaga 1957

message: La till den röda färgen i legenden på europakartan. När jag kollade på den engelska sidan 'Corporal punishment' så hade de även en världskarta med lite fler kategorier, kanske är värt att lägga till den också/istället. Det verkar dock vara lite skillnader i kartorna, vet inte om det beror på källor eller (som diskuterats här innan) om det beror på landets egna lagar eller EU-lagar. Mudthomas (diskussion) 6 mars 2024 kl. 08.21 (CET)
thread_title:  Kartan