Diskussion:Musikteori

message: Jag tycker att delar av det här resonemanget i artikeln om musikteori borde flyttas vidare igen (det kom ursprungligen från musik) till musikakustik - som handlar om de fysikaliska grunderna för musik! 
Så kunde artikeln om musikteori koncentrera sig på sånt som faktiskt lärs ut i ämnet musikteori vid musikhögskolor, nämligen teorier och hantverkskunskaper om t ex notskrift, skalor, tonarter, rytm, ackord, harmonilära, arrangering. //--Blondel 9 januari 2005 kl.14.43 (CET)

message: Det ser ut som om de engelska notnamnet B istället för H används. Jbr 10 januari 2007 kl. 16.26 (CET)
replies: text: Finns ingen praxis för detta på WP än (liksom inte heller i övriga svenska musikvärlden). Jag brukar använda H och bess för tydlighets skull. --Hasse 12 mars 2007 kl. 23.34 (CET)
replies: text: :Jag tycker det känns som om H försvinner mer och mer. De lär t ex ut B och Bb på alla skolor jag gått på. Det är det som är det konsekventa. Att Bess skulle vara ett sänkt H är ju helt ologiskt. Dessutom kommer det ju efter A i skalan, och då känns det ju naturligt att det skulle komma ett B. Jag tror på teorin om att det var munkarna som skrev fel för länge sedan och råkade förvandla ett b till ett h. --Mimla 17 maj 2007 kl. 04.12 (CET)
replies: text: ::Det är ingen teori, det är fakta, men oavsett bör Wikipedia använda det mest etablerade och i oklara fall båda. --Hasse 3 augusti 2007 kl. 17.56 (CEST)
replies: text: :::Vad jag har för mig, var det åtminstone festbenägna studenter som läste fel på "b rotundum" (vårt sänknings-b) och "b quadratum" (vårt återställningstecken). Munkarna skrev "b" fyrkantigt när de ville ha det höga. Men vad fagerlund, vi har sagt "h" och "b" i alla århundraden och det i gott sällskap av den västerländska musikens motor (fram till jazzen åtminstone), det tyska språkområdet. Det är en kulturtradition. Ser man detta b-sharp-och-flattande i sitt sammanhang så är det också del i en modern tradition att göra det svårare för oss att förstå vår egen historia. Okej, jag medger att jag blir knottrig av alla svenskar som numera använder sitt modersmål med bara engelskan som ord- och tankemall. Men argumenten har ett visst egenvärde också. --nn 17 september 2007 kl. 20.31 (CEST)
replies: text: ::::Detta har diskuterats tidigare, se Wikipediadiskussion:Namngivning#B eller Bb (Hasse var ju med där). Åtminstone vid namngivning av verk finns det skäl att följa svensk/tysk/etc. praxis - h-mollmässan, alltså. /NH 17 september 2007 kl. 20.44 (CEST)
replies: text: :::::Nu redigerade jag artikeln Elbas, och bytte då ut B mot H (lägsta strängen på femsträngade basar). Anledningen är att B ju kan betyda två toner medan H är otvetydigt Att Bb finns hjälper ju inte där. Hmm. /NH 20 september 2007 kl. 00.28 (CEST)
thread_title: H eller B?

message: Vad ska tonerna betecknas på wikipedia? Delta gärna i omröstningen på Wikipediadiskussion:Projekt musik#Omröstning om Bess, B och H. Mange01 8 september 2008 kl. 01.38 (CEST)
thread_title: Rösta om H, B och Bess! 

message: Jag har läst Den enfaldiga tonen bess. Den är visserligen skriven med sådan patos att man nästan måste ducka, men påståendet att den ursprungliga skalan A B C D E var frygisk låter väl ändå ganska rimlig? Frygisk ska ju vara en av de första kyrkotonarterna som börjat förekomma i musikhistorien, medan jonisk (durskalan) började användas senare. I så fall betecknade B den ton som ligger en liten sekund över A och när stamtonsbegreppet sedan infördes efter att durskalan slagit igenom och C blivit bas, visade det sig att B inte var en stamton.
I artikeln står det "I Tyskland namngavs tonerna efter de första bokstäverna i alfabetet (A B C D E F G), men sedan man hade börjat skriva B på två olika sätt – runt då man ville ha det sänkt men fyrkantigt h-liknande då man ville ha själva stamtonen – började man läsa den senare fel som H."
Denna formulering påstår implicit att B från början avsåg en stor sekund över A, att stamtonsbegreppet redan fanns när bokstaven B började användas och att man fick införa ett runt b när man så småningom även började få behov av en liten sekund. Det ifrågasätter jag, även om jag just nu inte har några jättebra källor som bevisar motsatsen. Dessa påståenden i artikeln skulle behöva beläggas, och artikeln kyrkotonarter i så fall korrigeras.
Jag är också lätt frågane över påståendet att H uppstod genom man började läsa fel på fyrkantiga b. Kan det inte ha varit ett medvetet val? Den nya tonen behövde ett namn, "fyrkantigt b" blev för jobbigt att säga, symbolen liknade ett gement h, och H var dessutom nästa lediga bokstav i alfabetet. Det borde vara naturligt att skriva B för den gamla runda b-tonen och införa H för för den nya tonen. Att B har runda former och H högst kantiga kanske också kändes uppmuntrande. Jag påstår inte, men jag ifrågasätter.
/Rolf B 8 september 2008 kl. 11.15 (CEST)
replies: text: Det är i vartfall ganska vanligt att man skyller på munkarna. Sök på b mollum, cantus mollis eller b rotundum så hittar du flera källor som stöjder tesen om avskriftsfel. Även på tyska wikipedia står ungefär samma historia. Jag tog därför bort påståendet i artikeln ton att man avsiktligt valde H för att den var första lediga bokstav i alfabetet - hittar inget stöd för den.

text: Nån som vet när kromatiken infördes (dess, ciss, etc)? När fick engelsmännen sitt B-flat? Mange01 8 september 2008 kl. 11.33 (CEST)
thread_title:  Var munkarnas gamla B verkligen samma ton som H? 

message: Vad menas med att det engelska systemet var det ursprungliga bokstavssystemet?
replies: text: Att det ursprungliga bokstavssystemet spreds till England innan det förändrades i ursprungsområdet. Alltså inte att det skapades i England, bara att England ärvde det på ett tidigt stadium. /Rolf B 2 december 2008 kl. 22.59 (CET)
thread_title: Engelskt system?

message: Denna mening är märklig: "Västerlandets musiktradition, i synnerhet mellan bygger i stor utsträckning på diatonik och kromatik." Kanske ska det vara komma även efter "synnerhet", och "mellan" tas bort?
thread_title: Märklig mening