Diskussion:Alfabetisk lista över svenska kungligheter

message: Artikeln flyttades som alldeles ny från Alfabetiskt lista över svenska kungligheter pga pinsam typo i rubriken. EmilEikS 14 april 2009 kl. 21.12 (CEST)
replies: text: Om man ska vara petig, vilket man ska vara, flyttades inte artikeln. Istället klipptes den ut och klistrades in. Calle Widmann 14 april 2009 kl. 21.41 (CEST)
replies: text: :Jag erkänner försyndelsen och passar på och frågar hur man gör rätt, och vad jag kan ha ställt till med som jag då vill hjälpa till och städa i. Kl var 3 på natten och jag trodde precis att jag var klar med 2 dagars idogt arbete på den, med ögonlocken fladdrade runt vristerna. Känner du igen att det är just när kan koncentrerar sig som mest som man alltid gör fel, om man är riktigt trött? EmilEikS 14 april 2009 kl. 23.32 (CEST)
replies: text: ::Det är mycket enkelt att flytta en artikel. Man klickar bara på flytta längst upp och sedan följer man instruktionerna. Fördelen är att historiken följer med till det nya artikelnamnet. Mvh Calle Widmann 15 april 2009 kl. 07.47 (CEST)
thread_title:  Först flytt 

message: Efter en omfattande diskussion på flera olika diskussionssidor kom konsensus på svWP fram till beslut 2008-11-01 att göra undantag till gängse regler om bildkred i bildtexter när det gäller de artiklar som Southerly Clubs har donerat bilder till (se om det intresserar :Commons:Category:Southerly Clubs Image Archives!).  Tacksam därför om det inte ändras här. Detta är en vänlig begäran, inte ett krav. EmilEikS 13 april 2009 kl. 23.36 (CEST)
replies: text: Fotografiet från 1898 är upphovsrättsfritt. /Pieter Kuiper 18 april 2009 kl. 21.35 (CEST)

text: Det har nu återställts några gånger, så det verkar mer än en vänlig begäran. Southerly Clubs har inte tagit bilden, så jag tar bort det igen. /Pieter Kuiper 19 april 2009 kl. 00.53 (CEST)
replies: text: :Det är massor av bilder som Southerly Clubs inte har tagit som finns med i 100-talet artiklar som vi bidragit med bilder till. Ska detta vara det enda undantaget och du kunna gå emot konsensus från 1 november ensam? Du var vår främste primus motor då. Vad har hänt? mvh EmilEikS 19 april 2009 kl. 01.06 (CEST)
replies: text: ::Det här fotografiet är public domain, och Southernly Clubs har aldrig ägt några rättigheter till den. Vem som helst får scanna bilden ur boken och ladda upp den. Det ska man inte få någon byline för. /Pieter Kuiper 19 april 2009 kl. 01.11 (CEST)
replies: text: :::Says who? Just you? Och först måste man orka leta reda på den rara boken på antikvariat, köpa den, hålla reda på den på hyllorna, ha en tillräckligt bra skanner, bildprogram, tid och lust att jobba med den, ladda upp den (donera den) till Commons o s v. - Det är något i din inställning som inte stämmer här. Är det Nerman som spökar? Var rak Pieter är du snäll och var jämn och god och tillförlitlig och rättvis som du varit förut. Samma person m a o. mvh EmilEikS 19 april 2009 kl. 01.32 (CEST)
replies: text: ::::Det finns faktiskt en del gamla böcker i bibliotek. En frivillig verksamhet som Wikipedia är inte rätt ställe att kräva credit för en scan. Det kan vara rättvist att nämna fotograf, rättighetsinnehavare eller den tryckta källan i en byline, men ditt krav saknar grund. Om man bidrar till wikipedia med inställningen att synas, måste man göra det på ett lite mer subtilt sätt. /Pieter Kuiper 19 april 2009 kl. 01.51 (CEST)
replies: text: :::::Att synas?!?! Subtilt?!?! Give me a break! Är det jag som har blivit helt och hållet galen, eller är det en helt ny Pieter Kuiper som skrivit detta än han som bad att få, och fick, designa vår fina bildsidesmall på Commons och som vi varit så enormt tacksamma mot för det? Du har lett mig och min organisation fram på en ovanligt trygg(ad) stig. Det du gör nu är som en jordbävning. Jag ber dig igen. Var densamme! mvh EmilEikS 19 april 2009 kl. 01.59 (CEST)
thread_title:  Bildkred 

message: Den här listan är alldeles ny. Om det saknas någon vill jag gärna veta det. m v h EmilEikS 13 april 2009 kl. 23.36 (CEST)
replies: text: Kan listan genereras automatiskt? Om inte känns det som något man behöver underhålla manuellt i onödan. - Tournesol 14 april 2009 kl. 17.06 (CEST)
replies: text: :Jag vet inte vad "genereras automatiskt" betyder. Och inte heller varför listan skulle behöva "underhållas manuellt" (den är komplett). Förklaring någon? EmilEikS 14 april 2009 kl. 17.11 (CEST)
replies: text: ::Artiklar kan förses med en liten kategori-flagga som berättar att de behandlar exempelvis en svensk kunglighet. Sedan kan en mekanism på Wikipedia leta igenom alla artiklar som har en sådan flagga, och skapa en alfabetisk lista över dem. Om den här listan inte behöver uppdateras hyggligt regelbundet (det tillkommer kanske inte svenska kungligheter lika ofta som det tillkommer exempelvis nya flygplatser eller bilmodeller från Citroën) är det dock inte nödvändigtvis ett problem. - Tournesol 15 april 2009 kl. 07.52 (CEST)
replies: text: :::Tack för denna intressanta upplysning!. Nej, nästa gång blir väl prins Daniel (som det ser ut). Genomsnitsligt (genom snitsigt?) händer det väl något - med ganska hög profil - så där vart 5:e år. Nu har det faktiskt gått 27 år sedan sist! mvh EmilEikS 15 april 2009 kl. 08.02 (CEST)
thread_title:  Saknas någon? 

message: Märkligt att en betrodd och erfaren administratör som Andejons går in och 
*tar bort poster på listan länkade till artiklar om personerna som överenstämmer med det som står i listan
*förstör bokstavsordningen genom att ta bort många numeraler fastän dessa alla används av majoriteten av historiker (såsom Lagerqvist, Åberg, Sundberg m fl) för att möjliggöra bokstavsordningen
*skriver om artikeln utan hänsyn till länken till artikeln Personregister
*lägger till osakliga uppgifter i inledningstexten som "Detta är en lista över samtliga svenska kungliga personer från och med Erik Segersälls regering i slutet av 900-talet, inklusive ett fåtal personer vilka historieforskningen idag betvivlar existerat. Se vidare Svenska sagokungar." (min kursivering)
*lägger till en lång post om sagokungar i listan utan hänsyn till alfabet - "Tidiga kungar med namnet Erik: Fantasifigurer hos Johannes Magnus. För kungar före Erik den helige beror numreringen på vilka man betraktar som historiska, från honom går det att räkna baklänges från Erik XIV; Johannes Magnus hade Erik Segersäll som den sjunde, och Erik Årsäll som den åttonde, även om han inte numrerade dem. Erik I-VI var fantasifigurer. " som det står i inledningen inte är med 
*lämnar personliga och ej källbelagda synpunkter i redigeringssummeringen som strider mot goda källor angivna i de länkade artiklarna om personerna
*framför åsikter som "sarkofager är ingen källa" för att han vill att han, inte svenska staten, hovet och kungafamiljen, ska bestämma stavningen på kungarnas namn
*gör allt detta utan att skriva ett ord här, vilket inte ska vara tillåtet (?).
*visar ingen som helst respekt för 2 dagars arbete
EmilEikS 15 april 2009 kl. 10.56 (CEST)
replies: text: Det finns inget krav på att motivera ändringar innan de görs. Ett sådant arbetssätt leder bara till förlamning, för om ingen invänder är det lätt att saken glöms bort. Wikised är att ändra, se om ändringen accepteras, och sedan diskutera. Det finns heller inget sådant som att "respektera andras arbete". Allt material här kan ändras eller till och med raderas om det gör uppslagsverket bättre, oavsett om de representerar två dagars eller två års arbete. Wikipedia skapas för läsarna, inte skribenterna.

text: Vad gäller numeraler, så är min uppfattning att de numera sällan  används såsom varande anakronistiska. Karl Knutsson (Bonde) går möjligen att hitta refererad till som Karl XIII, men Karl II är en av Johannes Magnus fantasiprodukter enligt det vanliga sättet att numrera. Oavsett hur det är med det bör namn skrivas ut på ett sätt som går att känna igen. Magnus IV är en okänd storhet. Det finns inga tre kungar Olof före skötkonung. Det finns så många Erikar med tveksam historicitet att ingen numrering blir en annan lik. Då är det bättre att använda de vedertagna namnen.

text: Angående strykningarna: Sune Sik är en person som förekommer i en krönika som de flesta någorlunda källkritiska forskare knappt ens skulle bry sig om att titta i för att få information om 1100-talet. Att han inte finns omnämnd i t.ex. NE är för mig ett tecken på att hans historicitet inte ens betraktas som en möjlighet. 150 år gamla historieböcker går inte längre att använda för att skriva artiklar om annat än den tid de kom till i. För Blot-Sven är läget klarare än för Sune Sik. NE har en artikel om  honom, som inte ens antyder att han skulle vara densamme som Håkan Röde. Att då göra en sådan hänvisning är missvisande och felaktigt. Schücks kvalitet som källa känner jag inte till, han kan mycket väl vara användbar, men han måste stå tillbaka om han motsägs av senare översiktsverk.

text: Uppgiften om tvivlet är korrekt. Erik Årsäll är en skuggfigur vars historicitet ingen kan bevisa. Du har själv skrivit en liknande not under hans namn, så jag ser inte vad som är så fel med att påpeka att det finns ett antal sådana figurer med i listan.

text: andejons 15 april 2009 kl. 13.54 (CEST)
replies: text: :Det är inte WP policy att inte visa respekt för andras arbete.

text: :Men - vad nu då här var vi ju helt överens om Karl Knutsson?!?

text: :Din redigering i detta fall är destruktiv inte konstruktiv. Du förstör den bokstavsordning som artikeln går ut på och heter. Du klipper bort så många goda källor så du kan inte hålla reda på dem själv ens. EmilEikS 15 april 2009 kl. 14.04 (CEST)
replies: text: ::På Karl Knutsson (Bonde) var vi överens om att han i hans samtid kallade sig Karl II. Det är långt ifrån detsamma som att han idag kallas Karl II, eller att en sådant numrering ens är förståelig.

text: ::Du påstår att "många goda källor" försvunnit. Fel. Två noter ströks: en om att Lagerqvist och Åberg användes för numreringen, vilket inte längre gällde, samt Starbäck, en bok som är 150 år, vilket jag nu flera gånger måst påpeka gör den oduglig som källa. Däremot är jag kapabel att förstå var du hämtat uppgiften om att Blot-Sven och Erik Röde skulle vara samma person, även om den boken inte explicit satts ut som källa.

text: ::Angående bokstavsordning ser jag inte varför Hans skall sortera under J – det om något är en märklig bokstavsordning. Det räcker med en not som förklarar varifrån Johan III tog sitt regentnummer.

text: ::andejons 15 april 2009 kl. 14.49 (CEST)
replies: text: :::Hans hette Johannes. Det är lika korrekt (och vanligt i all historieskrivning över hela världen) att kalla honom för Johan (som svensk kung), som för Hans som emellertid blivit det enda tillåtna helt nyligen. Båda namnen helt legitima.

text: :::Inget av det du gjorde tillförde något av värde till artikeln. Mycket av det du gjorde tillförde stor skada, framför allt när du förstör bokstavsordningen genom  att ta bort numeraler som används när man alfabetiserar sådana här listor, inkl de potentiella i parentes. Se Personregister. Du får väl radera artiklar först innan du vill förbjuda att deras personer finns med i listan efter Segersäll. Och inga långa utläggningar mitt i listan, snälla! Det görs inte. Låt det stå kvar i texten att det är från Erik S  - då är det bara en enda ev sagokung och räckte med min not där som du erkänt att jag hade. Varför ge oss in på det hopplösa med att försöka kartlägga och redovisa tiden innan? Det gör inte ens hovet. Och varför tjafsa om stavning? Det gör inte hovet heller (Karl med K, Gustav med v och Oskar med k fram till 1907). EmilEikS 15 april 2009 kl. 15.08 (CEST)
replies: text: ::::Exakt hur menar du att Hans skall ha hetat Johannes? Det är förvisso den latinska formen av hans namn, men det innebär inte att det var vad han egentligen hette eller bör sorteras under. Historieskrivare på andra språk än svenska torde kalla honom antingen för Hans eller sitt eget språks variant, som engelskans John. Har jag fel får du gärna komma med källor som motbevisar det. Det kan också påpekas att Olaus Petri kallar honom "Hans".

text: ::::Det är synd att du tar så lätt på att skriva förståeligt eller att hålla isär historiska figurer och misstag att du inte tillskriver det något värde alls.

text: ::::Vad gäller "tjafs om stavning" förstår jag inte vad du syftar på.

text: ::::andejons 15 april 2009 kl. 18.32 (CEST)
replies: text: :::::Insisterar inte du på c för Karl och Oskar och f för Gustav alltid eller blandar jag ihop folk? I så fall ber jag dig om ursäkt. Du har missat "Johannes" i Hans'es egen WP artikel och antagligen aldrig läst någon bok om honom där samtliga trovärdiga biografiskrivare meddelar födelsenamnet och det officiella kunganamnet Johannes, exempelvis dansken Paludan-Müller och svensken Schück, två av de mest betrodda experterna. Jag sörjer verkligen att du och jag har så svårt att komma överens och att jag har så svårt att förstå dina motiv till vad jag mest ser som onödiga och/eller destruktiva ingrepp på dessa artiklar. Önskar verkligen att vi kunde samsas på något sätt eftersom både du och jag har goda avsikter med vår kunskap. God natt. EmilEikS 15 april 2009 kl. 23.15 (CEST)
thread_title:  Märkliga redigeringar 

message: Jag tycker att det är bättre om kungligheterna benämns enligt principen om minsta förvåning, och de namn som vanligtvis används om dem som Magnus Ladulås, Karin Månsdotter, Erik den helige, Erik Segersäll, Erik av Pommern etc. / Elinnea 15 april 2009 kl. 12.10 (CEST)
replies: text: Det kan man inte göra i en alfabetisk lista. Detta system jag använt för listan är vedertaget överallt för alfalistor och det enda som funkar för strikt bokstavsordning (se Personregister). En automatisk fördel blir dessutom kronologin. Det går ju att länka vidare till artikeln på 2 sekunder, dessutom satte jag ut MMF-namnet kursivt på varenda post (puh, vilket jobb!) så det skulle synas ordentligt (varje post blir som en en-radare om personen med funkande alfabet). EmilEikS 15 april 2009 kl. 12.19 (CEST)
replies: text: :Jo, så görs jämt och ständigt i alfabetiska listor. NE gör så, Nordisk familjebok gör så, varenda bok med index som upptar kungar jag har gör så. Jag har inte kunnat hitta en enda referens som numrerar till exempel Magnusarna. De sorteras visserligen efter ordningsnummer (eller kanske snarare regeringsår), men de har sitt vedertagna namn. Om du påstår att det inte är vedertaget ber jag dig därför att komma med ett par svenskspråkiga referenser som i någon alfabetisk lista kallar t.ex. Magnus Ladulås för Magnus III, eller motsvarande för kungar med andra namn än Erik, Johan och Karl.

text: :andejons 15 april 2009 kl. 18.21 (CEST)
replies: text: ::Oj (om Magnus) vad du underkänner och skrotar extremt kunniga historiker som Lagerqvist, Åberg, Encyclopaedia Britannica (oj förlåt! engelska!) m fl m fl m fl. Synd att du inte känner till dem. Och du Googlar inte heller, på svenska poster? Ska vi förtiga Magnus IV bara för att du vill det? Då får du städa rejält över heta Internet, även de svenska posterna som du inte vill ska vara med där. EmilEikS 15 april 2009 kl. 23.28 (CEST)
replies: text: :::Ja, jag är mycket väl beredd i att strunta i vad som står i en enda bok om det inte stämmer överense med praxis i ett halvdussin andra böcker och två uppslagsverk. Hur de benämner kungar på engelska är enwp:s huvudvärk. Vad gäller Google så är det ett mycket otillfredsställande verktyg, speciellt som det inte finns något lätt sätt att skilja Magnus Ladulås från till exempel Magnus Barfot. Folk får skriva vad de vill på sina privata sidor, men på Wikipedia skall vi hålla oss till etablerade benämningar.

text: :::andejons 16 april 2009 kl. 07.22 (CEST)

text: :::Eftersom stödet för de flesta av dina återställningar var så svagt så återinförde jag ändringarna. Det enda jag egentligen inte bryr mig om är stavningen av "Oscar", men det var betydligt enklare att låta den följa med än att gå in och peta med alla övriga förändringar för sig.

text: :::andejons 16 april 2009 kl. 14.25 (CEST)
replies: text: ::::Se gärna senaste inlägg här nedan innan du vidtar stor förändringar igen med artikeln så att hela idén med den blir förfelad - tack! EmilEikS 16 april 2009 kl. 14.34 (CEST)
thread_title: POMMF

message: :Hitflyttad från Wikipedia:Bybrunnen#Hjälp!. --MagnusA 16 april 2009 kl. 08.38 (CEST)
Kan någon hjälpa mig med Andejons? Se Alfabetisk lista över svenska kungligheter - diskussionen och alla hans sabbande/vandaliserande ändringar idag. Hjälp! EmilEikS 15 april 2009 kl. 11.05 (CEST)
replies: text: Du har i åtta redigeringskommentarer anklagat Andejons för att vandalisera, och nu spammar du wikipedia med detta meddelande där du upprepar smutskastningen. Det är verken seriöst eller konstruktivt.--Ankara 15 april 2009 kl. 11.07 (CEST)
replies: text: :Söker någon som är på humör för att visa lita hänsyn och reskept för arbetet med att ta fram artikeln. Grälsjuka behöver inte svara. mvh EmilEikS 15 april 2009 kl. 11.25 (CEST)
replies: text: ::Jag har (medges det - ganska hastigt) tittat igenom Andejons aändringar i artikeln, och på det hela taget framstår de som högst rimliga. Att förteckna svenska medeltidskungar under efterhandskonstruerade regentnumreringar framstår varken som särskilt praktiskt eller i enlighet med POMMF. EmilEikS verkar också ha en del märkliga uppfattningar om vad som är "officiella" stavningar av kungliga namn, t ex att Karl med K skulle vara mer "officiellt" än Carl med C. Så är naturligtvis inte fallet: åtminstone sedan 1500-talet har samtliga svenska kungar som hetat Carl definitivt själva satvat sina namn med C - antingen "Carl" eller "Carolus" på latin - och det är också den stavning man hittar i samtida officiella dokument av typen lagtexter, kungabrev, på mynt etc. Varianten med K (liksom Gustav med v i stället för f) är bara ett slags sentida "modernisering" i uppslagsverk o dyl som verkar ha lanserats i slutet av 1800-talet, och som mig veterligen aldrig har tillämpats på någon regent medan denna varit i livet. /FredrikT 15 april 2009 kl. 12.27 (CEST)
replies: text: :::Det är inte jag som har "märkliga uppfattningar" (inte ett vänligt och konstruktivt ordval). Jag har ju angett källor. Andejons tar bort sådant - alltså helt vederhäftiga källor, for att han vill att hans åsikter ska dominera oavsett fakta. Han diskuterar i stort sett aldrig på diskussionssidan utan bara gör sådant helt egenmäktigt. Se källorna till artikeln och diskussionssidan där! EmilEikS 15 april 2009 kl. 12.39 (CEST)

text: Diskutera sakfrågan på diskussionssidan med vederbörande istället. Att i åtta redigeringskommentarer anklaga en annan användare för vandalisering och sprida den anklagelsen på olika användardiskussioner är inget konstruktivt beteende.--Ankara 15 april 2009 kl. 11.04 (CEST)
replies: text: :::Jag har försökt ett antal gånger att få denna person att använda diskussion och respektera den regeln men bedömmer det som hopplöst. Hade precis fått en knepig artikel färdig efter 2 dagars jobb med den och upplevde alla hans ändringar som sabotage. Förlåt om du tog illa upp! EmilEikS 15 april 2009 kl. 11.41 (CEST)
replies: text: :::Angående stavning - WP svenska kan inte ändra på fakta som varit etablerade i hundratals år. Fram till 1800-talets slut hade hovet officiella stavningar: Carl med K efter döden, Oscar med k efter döden, Gustaf med v efter döden . Det är därför (om någon undrar eller bryr sig) som svenska staten, den tyngsta auktoriteten vi har - stavade namnen så på sarkofagerna även så sent som 1950. Kan inte hovet och staten få bestämma hu vi ska stava dessa namn? Snälla! Men varför är det så extremt viktigt överhuvudtaget att tjafsa om en sådan egentligen fullkomligt obetydlig sak när det finns så många andra allvarliga problem vi behöver ägna oss år, exempelvis administratörer som pga egna personliga åsikter plockar bort andras väl källbelagda arbete utan att ens diskutera det? Det är så tröttsamt så man skäms för sig själv att tjafsa så här. EmilEikS 15 april 2009 kl. 12.53 (CEST)
replies: text: ::::Jag tycker också att Andejons ändringar såg rimliga ut, de verkar främst ha handlat om att ändra t.ex namn till det som är de mest etablerade (POMMF), dvs Erik Segersäll istället för namngivning med en massa paranteser och frågetecken "Erik (V)", "Emund (III?)", vilket inte är etablerad namngivning. Vi bör gå efter den namngivning som de flesta andra uppslagsverk använder. Jag tycker att Andejons ändringar bör återställas. / Elinnea 15 april 2009 kl. 12.59 (CEST)
replies: text: :::::Har skrivit svar till dig och annat om detta på sidans diskussion. EmilEikS 15 april 2009 kl. 13.27 (CEST) ~
replies: text: ::::::EmilEikS – angående Ditt påstående om ” fakta som varit etablerade i hundratals år” så kan jag bara säga följande: om Du kan visa mig något dokument eller liknande där det svenska hovet eller motsvarande deklarerar att svenska kungar "officiellt" byter stavning i och med att de dör skall jag ödmjukt böja mig härinför, men tills dess tillåter jag mig att vara mer än skeptisk.
replies: text: ::::::Det hela handlar inte om några officiella före-och-efter-döden-skrivningar utan bara om trender i svenska språket. Kring förra sekelskiftet fanns en slags "puritansk" våg i svenskan där man generellt bytte bl a C mot K i många namn - inte bara kungliga. Jämför Du Anreps ättartavlor över svenska adeln från mitten av 1800-talet med Elgenstiernas uppföljare från tidigt 1900-tal kan Du t ex konstatera hur man konsekvent ändrat alla Carl till Karl, Eric till Erik, Christian till Kristian etc, och det på alldeles icke-kungliga personer. "Uggleupplagan" av Nordisk Familjebok var också rätt extrem på denna punkt och ändrade stavningen även på levande borgerliga privatpersoner: här blev t ex den berömde lundajuristen [[Johan Thyrén|Johan C[arl] W[ilhelm] Thyrén]] helt plötsligt "Johan K V Thyrén trots att han aldrig någonsin själv skrivit sitt namn på detta sätt.

text: ::::::Således: tittar Du i en historiebok eller ett uppslagsverk från 1700-talet eller de första 2/3-delarna av 1800-talet kommer Du med största säkerhet att finna alla kungliga ”Karlar” stavade Carl och alla Gustaver” stavade Gustaf, alldeles oavsett om de vid tidpunkten levde eller inte. Tittar Du däremot i motsvarande litteratur från sent 1800-tal kommer det troligen att stå ”Karl” men alltjämt ”Gustaf” (undantag finns dock: Hofbergs Svenskt biografiskt handlexikon hade kvar stavningen ”Carl” ännu i 1906 års upplaga), och tittar Du i verk från efter stavningsreformen 1906 kommer Du att finna att man även börjat ändra Gustaf till Gustav. Det handlar med andra ord bara om språktrender – inte om några officiella post-mortem-omdöpningar.

text: ::::::Missförstå mig inte EmilEikS - i grunden uppskattar jag starkt att det finns folk som engagerar sig djupt och grundligt i våra kunglighetsartiklar, och idén med den alfaebetiska listan är i grunden utmärkt, men Du går till verket på ett bitvis Don Quijote-aktigt vis som nog får fler än mig att reagera negativt på vad som borde vara något positivt. /FredrikT 15 april 2009 kl. 13.52 (CEST)
replies: text: :::::::Jag vet att du vill väl, hinner inte läsa allt detta, uppskattar när vi samarbetat förut men detta är så ovederhäftigt det kan bli betr korrekt stavning i nutid av gamla kungars namn. Börja med hovets egen nätplats (s k hemsida) och dess officiella lista! Snälla! Jag kan bara gå efter sådant. Det borde du också kunna göra, oavsett dina personliga åsikter och övriga kunskap i ämnet. "DonQuijote" aka EmilEikS 15 april 2009 kl. 14.32 (CEST)
Varje nykomling har en viss kredit, ett pluskonto av välvillighet att konsumera ("assume good faith"). Jag kan lägga både en och två timmar på att försöka lösa konflikter och styra folk till rätta. Men därefter förmodas nykomlingen vara självgående och samarbetsvillig och inte propsa på mer hjälp och mer tid. Hundratals nykomlingar klarar att leva upp till den enkla hövligheten. Men både EmilEikS (i den här frågan) och Quadrigarius (i frågan om lagtexter på Wikisource) har konsumerat sina kvantum av mitt välvilja, utan att visa tecken på bättring. Eftersom jag tidigare i vintras hjälpte EmilEikS på Commons, så tycks han anta att det numera är fritt fram att begära min hjälp i all oändlighet och kopierade sin begäran här ovan (som framstår som absurd; Andejons är en betrodd användare och det är ren dumhet att inlåta sig i redigeringskrig mot en sådan) även till min användardiskussion. Det är en förolämpning mot mig, och jag har städat bort den. Notera formuleringen ovan "Grälsjuka behöver inte svara". Eftersom jag nu protesterar mot EmilEikS oförskämda uppförande, kommer jag automatiskt att bli stämplad som "grälsjuk". Det är den sortens personliga attacker man får utstå i stället för den förväntade tacksamheten. Jag är här för att främja fri kunskap, inte för att blåsa upp EmilEikS ego. --LA2 15 april 2009 kl. 12.56 (CEST)

text: Vad otrevligt skrivet om (till?) en person som behöver din hjälp. Minns inte någon hjälp av dig på Commons. Jag tror du misstar dig. Minns bara att du skrev till mig den 18/12 och bag mig vänligt (egentligen lurade mig att) berätta om vad jag hade haft för problem på engelska WP och att du då tittade på det och fann att jag hade helt fel i allt. Inte ett enda ord av uppmuntran då heller. Det var en läskig upplevelse. Så minns jag det. Nåväl, allt är bra nu där borta tack vare en väl genomförd, balanserad och rättvis officiell medling (finns visst inte på svenska WP?) och nu trodde jag nästan du skulle hjälpa mig, inte bara skriva för att såra  mig igen. Om Andejons är ofelbar och får plocka bort hur många av andras fakta och källor som faller honom in, ja då har jag ju inget att komma med. Låt honom  förstöra allt jobb jag lagt på den fina namnlistan. Jag överlever väl. EmilEikS 15 april 2009 kl. 13.25 (CEST)
replies: text: :Precis, du är oförmögen att se när folk försöker hjälpa dig, du bemöter aldrig sådant med tacksamhet, utan kallar det "en läskig upplevelse". Det är den tack man har att förvänta sig från ditt håll. Så det är ett mysterium om du lyckas skaffa dig några vänner alls. EmilEikS, du behöver säkert "hjälp", men inte med att genomtrumfa din stavning av kunganamnen, utan av ett helt annat slag. --LA2 15 april 2009 kl. 13.45 (CEST)
replies: text: ::Commonsordväxlingen finns på :commons:User talk:EmilEikS#Heja på, om någon är intresserad av den läskiga upplevelsen.

text: ::Andejons är inte ofelbar. Det är ingen av oss. Men Andejons kommer med goda argument, pekar ut och rättar sakfel och anklagar inte dig för att vandalisera när du försöker göra listan bättre. —CÆSAR 15 april 2009 kl. 13.50 (CEST)
replies: text: :::Jag upplevde det som vandalisering bl a eftersom så många goda källor togs bort. Se artikelns diskussionssida! EmilEikS 15 april 2009 kl. 14.21 (CEST)

text: ::Å tack LA2 för att du letade reda på detta (länken ovan)! Det var just här du på ett asgulligt sätt invaggade mig i ditt förtroende så att upplevelsen var så läskig sedan, när du bad mig anförtro dig de andra problemen, bara för att vara elak då. Du har hjälpt mig lite på Commons (förlåt!) men kallar det ovan för att jag var hopplös (?), fast du länkat till något jättetrevligt här. Sedan har du försökt stjälpa mig på engelska WP vilket misslyckades. Ska vi plocka fram länkar här till de läskiga grejerna också?. Och när det börjar se ut som du har lite fel (bara liiite) så hoppar du och hela ditt majestät av och behandlar en som luft.

text: ::Och tack! för att du tog fram en länk där jag (uppriktigt) tackar dig så mycket flera gånger! Men samtidigt skriver du om mig att jag "bemöter aldrig sådant med tacksamhet" - vaba?!?!

text: ::Och tack för att du förolämpar mig så grovt att det är snudd på olagligt så visar du vad du går för här!

text: ::- Varför är jag så intressant för dig nu då? Kan du inte strunta i mig och hitta någon (mer) att börja en jättegullig ordväxling med? Brrrrrr! EmilEikS 15 april 2009 kl. 14.25 (CEST)
replies: text: :::Alla användares handlingar måste väl ändå vara tillåtna att kritisera? Eller är vissa användare ställda över det? /85.230.244.214 15 april 2009 kl. 15.50 (CEST)
replies: text: ::::All konstruktiv kritik välkomnas alltid av mig såsom bland det mest värdefulla man kan få i livet. Den behöver inte ens vara vänlig, bara saklig och/eller välmenad. Är den osaklig blir det upp till mig att argumentera sakligt. Är den elak och nedsättande försätts man (förutom ned) i försvarsställning. Då kommer inte mina trevligaste sidor fram. Om jag har kränkt någon vill jag gärna veta hur och var så man slipper be om ursäkt utan att veta van man gjort. Jag gör ofta fel och ber ofta uppriktigt om ursäkt. Det vore väl trevligt om var och en av oss kunde nedlåta sig till det någon gång. Tack för synpunkten! mvh EmilEikS 15 april 2009 kl. 16.15 (CEST)

text: EmilEikS: När du skriver inlägg, gör det inte mitt i andras inlägg så som du gjorde här i Caesars inlägg och här i FredrikT:s inlägg. Det blir omöjligt att följa diskussionen annars och veta vem som sagt vad. Dessutom har du råkat ta bort andras inlägg. --MagnusA 15 april 2009 kl. 16.49 (CEST)
replies: text: :Borttagningen av inlägget kan bero på redigeringskrock, det var ganska mycket på gång precis just då. Har lagt tillbaka inläggetnu. --MagnusA 15 april 2009 kl. 16.58 (CEST)
replies: text: ::Jag ber verkligen om ursäkt för att det blev så där och hoppas du har lyckats återställa allt. Som du kanske sett i historiken så har jag försökt. Tack! EmilEikS 15 april 2009 kl. 17.00 (CEST)
replies: text: :::Länken till commons gavs av Caeasar, se Caesars inlägg. --MagnusA 15 april 2009 kl. 17.09 (CEST)
replies: text: ::::Jag såg det nu och försöker återställa men krockar igen. Ber LA2 om ursäkt för mina första två tack ovan (för länken, tacka i stället Caesar hjärtligt) men inte för tacket för den grova förolämpningen. EmilEikS 15 april 2009 kl. 17.13 (CEST)
thread_title:  Hjälp! 

message: Jag tackar MagnusA för hjälpen med att flytta hit det föregående från Bybrunnen, med mera. Vill samtidigt hjärtligt beklaga det som framstår som bråk här ovan. Jag blev helpaff och ytterligt defensiv när jag såg en lång rad ändringar som hade gjorts på denna alldeles nya artikel som jag precis hade blivit färdig med. Jag vet att Andejons och de andra som bidragit med inputt i sakfrågan (om den här artikeln) bara vill väl och att vi har olika arbetsmetoder (som jag ibland fått en smärre eller större chock av). Vad andra och jag har yttrat som ej berör artikeln föreslår jag vänligen att vi kan bortse ifrån nu när det finns med på denna sida. Upprepar beklagandet.  
Tack vare era synpunkter har jag nu skrivit om inledningstexten för att förtydliga min avsikt med namnen och att det givetvis är jätteviktigt, även i en strikt alfalista à la personregister att vi har POMMF genom att alla de kändaste kunganamnen har hög profil i listan.
Jag sätter nu också numeralerna för kungarna Magnus i parentes efter den pricip som Lagerqvist och Åberg använder (liksom de gör för Erik, Knut och Sverker), i stället för den som Demitz antog i sin internationella bok (på eng. & sv.). De antagliga numeralerna som i övrigt är inom parentes med frågetecken lämnar jag kvar. De baseras på uträkningar som har gjorts på olika sätt om att det kan ha funnits kungar vid de namnen i vissa antal före Erik Segersäll. Undantag: jag har för att undvika alltför stor chock inte satt ut Adolf (II?) Fredrik på det sättet även om det skulle kunna vara en antaglig upplysning efter sagokungen Adolf (I?){Alf}.
Här är det enligt min mening viktigare att tillämpa POMMF angående bokstavsordningen i första hand och de mest kända kunganamnen (som är viktiga!) andra hand. Det var hela idén med att göra den här artikeln.
Beträffande stavningen av kungarna med namnen Karl, Gustav och Oskar före 1907, som har diskuterats mycket här och på andra ställen, hänvisar jag igen till Hovets lista som jag föreslår att vi gör klokt i att gå efter.
Om det är någon som tycker att vi ska lägga fet stil på de kursiverade kända namnen vill jag gärna göra det. Säg till i så fall. Men jag ber vänligt att sorteringsnamnen och numeralerna får stå kvar så här som ett skolexempel på korrektast möjliga alfasortering. mvh EmilEikS 16 april 2009 kl. 14.07 (CEST)
replies: text: Vänta lite nu. Nu såg jag exakt vilka böcker du hänvisade till för numrealerna. Du menar alltså att två böcker på engelska skall få avgöra vad kungar skall kallas på svenska?

text: andejons 16 april 2009 kl. 14.34 (CEST)
replies: text: :Titta gärna lite på Lagerqvist på WP och på libris på Nils Åberg f 1938 innan du överreagerar! Lagerqvist skriver till 100% på svenska (är översatt till eng.) och är en av våra mest respekterade auktoriteter. Hittar aldrig på saker av egen fantasi som exempelvis Lindqvist oftast gör (du har väl hört om Karin Måneskjöld som de fortfarande garvar åt på Riddarhuset?). EmilEikS 16 april 2009 kl. 14.38 (CEST)
replies: text: ::Det är inte Lagerqvist jag tvivlar på i den här diskussionen - eller jo. Historiker som tydligen tror att det funnits fem kungar Inge tvivlar jag faktiskt på. Liksom vad poängen är med att låta svensk konvention stå tillbaka för engelsk. Eller att det finns skäl att låta Sune Sik finnas med på listan, att låta Blot-Sven bara hänvisa till Håkan Röde och att det skulle vara en god idé att börja numrera Karl Knutsson (Bonde) som Karl II.

text: ::andejons 16 april 2009 kl. 15.13 (CEST)
Uhhhh... detta börjar bli väldigt tröttsamt, min käre Andejons, rent psykiskt menar jag. Man vill så väldigt väldigt väl att man får ont i skallen. Jag tar en Alvedon mot huvudvärken. 
*Glöm allt om engelskan. Demitz' bok har texten både på engelska och svenska, extremt imponerande bibliografi (8 sidor) och används som referens bl a på svenska ambassader. Men glöm Demitz! Helt och hållet. OK? 
*Sune fanns sannolikt enligt så pass många historiker, bland alla dem som insisterar att han inte fanns, att det är berättigat att låta honom vara med bland prinsarna - OBS! med den noten som stått där hela tiden om att han är ifrågasatt (jag kan ändra till starkt ifrågasatt)
*I stället för att insistera att Schück har visat att den s k  Blot-Sven var Håkan (som du nu ändrat fast det egentligen är så), så tar jag (efter Alvedonet) och ändrar Blot-Sven (bokstavsordning Sven enligt artikelns grundprincip) och länkar honom till den egna artikeln som ändrad av dig nu. OK? 
*Numren med frågetecken är ledtrådar för vidare forskning bland olika versioner av inte bara Lagerqvist utan en mängd olika historiker och amatörer under c:a 300 år - ett frågetecken är just ett frågetecken. Inget mer, inget mindre. Jag började listan (som sagt ovan) med Erik Segersälls regering därför att jag inte tycker vi ska ha med exempelvis Yngve Frej - Inge (I?), Yngve - Inge (II?), Ingjald - Inge (III?) och annat sådant från sagornas värld, men ingen har någonsin bevisat att de intea har funnits. Numreringen med frågetecken är i detta fall inte bara Lagerqvists påfund utan en sammasättning av 3-4 olika teorier. OK? 
*Vi har egentligen kommit överens om Knutsson enligt Johan Henrik Schröders förnämliga upptäckt (som senare har sopats under mattan av 1600-talspropagandisterna och sedan dess). Det står helt rätt nu i artikeln om honom och i artikeln om furstarna som hette Karl. Snälla, snälla, snälla, kan vi inte sluta återgå till detta med Karl II gång på gång? OK? 
*Redaktörerna för NE är medvetna om brister som alltid kan finnas i källforskningen. Bl a har de inte till 100% kunnat kolla KB:s fantastiska personregister efter olika versioner i den historiska biografisamlingen (men de är alltid öppna för förslag till rättelser och tillägg). Vanskligt att använda NE som Bibel för svensk historia i alla lägen. OK? 
*Lindqvist är i mångt och mycket en underbar berättare med ofta ovederhäftig på fakta. Lämnar sällan trovärdiga källor. Hittar på. Bytte förlag efter den drottningboken med minst 10 grova påhitt som folk fortfarande är upprörda över. OK? 
Mvh (faktiskt) EmilEikS 16 april 2009 kl. 15.46 (CEST)

text: 8 sidor bibliografi är inte "extremt imponerande". Det är ganska normalt. Oavsett vilket är det inte biografins längd som avgör. Jag tycker inte en enda amatörs arbete skall anses som vägledande när professionella historiker vanligen gör på andra sätt.

text: Det är klart att det funnits flera historiker innan man började med ordentlig källkritik som tagit Olaus Petri på orden. Det innebär inte att man gör så idag. Sune Siks existens är en ickefråga – den är inte ens värd att ödsla bläck på att avvisa.

text: Det är fint att du har ändrat det med Blot-Sven, men jag får en känsla av att du inte förstår varför det borde göras. Schück skrev för femtio år sedan. Om han verkligen skulle bortom allt tvivel ha visat att Blot-Sven och Håkan vore en och samma, eller hypotesen åtminstone skulle ha vunnit många anhängare, skulle den behandlas i senare litteratur. Det gör den vad jag sett inte.

text: Självklart kan man inte "bevisa" att inga av sagokungarna inte har funnits – det är en logisk omöjlighet. Men historiker är överens om att allt pekar på att vissa av kungarna är uppdiktade, att vi inte kan säga något alls om vissa och att det finns ett par som man kanske kan föra lite resonemang om. De flesta väljer helt enkelt att ignorera dem eftersom det inte går att säga något med någon säkerhet. Att då ta med dem i regentlängden ens indirekt är bara fel. De båda Inge har etablerade särskiljningar, som gör att man helt kan lägga alla förmänskligade asagudar till handlingarna. Dessa bör användas.

text: Nej, vi kan inte gå vidare från Karl Knutsson. Wikipedia är inte platsen att sprida nya beteckningar, oavsett hur korrekta de kanske formellt är. Gustav Vasa kallas faktiskt ibland för "Gustav I", men "Karl II" är inte en förekommande benämning, oavsett hur många upptäckter man gjort. Alla vet att han inte var den åttonde med det namnet, och därför benämner man honom med patronymikon för att minimera förvirringen.

text: Jag använder inte NE som bibel. Men när det gäller principer för namngivning tycker jag den ofta är värd att ta efter, och jag litar mycket mer på den än jag gör på amatörhistoriker eller folk verksamma för flera decennier sen – i synnerhet om NE:s uppfattning stöds av andra historiker.

text: Lindqvist är det bara du som pratar om. Det skulle inte falla mig in att använda honom som annat än avskräckande exempel.

text: andejons 16 april 2009 kl. 18.51 (CEST)
replies: text: :Jag känner inte till någon som tycker att "en enda amatörs arbete skall anses som vägledande" så jag vet inte riktigt vem dina ord är riktade till i den delen. Om du vill vara spydig om/mot J T Demitz får du stå både för det och för en för mig okänd anledning till detta. Du hakar upp dig på saker och släpper dem inte, fast de är passé, och utsätter mig för sådant argument gång på gång, som om du vill se hur länge jag står ut. En sträckbänk känns det som. Av c:a 1000 historieböcker jag har sett har jag aldrig råkat på något ens i närheten så mycket som 8 sidor bibliografi, möjligen 3-4, men du måste ha sett ena fantastiska rariteter. Det finns allafall ingen sådan bok bland de 500+ som jag har tillgång till i privatbiblioteket jag skrev om på min användarsida, annat är stora uppslagsverk förstås med många volymer.

text: :När du "får en känsla av att [jag] inte förstår varför det borde göras" visar du en orättvis attityd, ett agg mot mig som jag faktiskt inte förtjänar och allt annat än god tro (som jag tror vi ska visa varandra?), men där har väl även jag brustit, och får be om ursäkt igen. Kan du inte nöja dig med något som nästan var din allra första lilla smula uppskattning utan att förstöra den så?

text: :Om Knutsson får du väl ta upp en diskussion igen på hans diskussionssida om du fortfarande inte kan tolerera det som står i artikeln. Här hör väl detta utdragna och onödiga tjafsande (förlåt!) om ett par romerska ettor inte riktigt hemma så länge de finns med i artikeln. Detsamma om Sune, Sven m fl som du vill ha bort här. Bort med (radera!) eller yxa om (stympa!) artiklarna först, tjatar jag och tjafsar om igen. Listan går efter dem. Och namnartikeln Inge. Visa med källa att du är en trovärdig auktoritet om personregister och bokstavsordning. Jag har gjort det. Den här artikeln är inte en berättelse uten ett personregister enligt vedertaget format (oj! vad tjatig jag är!).

text: :Jag har fått veta idag att det ligger förslag hos chefred på NE att ta med både Karl II och Hans f Johannes i nästa upplaga. De är lyrhörda där. Kan inte du vara det bara lite?

text: :Slutligen, om någon skrev till dig och domderade och dikterade hur allting ska vara utan att ange några som helst specifika källor i sak, och var oresonlig till alla andra argument, hur skulle du själv reagera? Läs detta här ovan och försök bedöma dig själv lite och hur man naturligt reagerar när man får ta emot ett så oerhört starkt mästrande dag efter dag! Du går på som en ångvält (tycker flera som har läst det). Det är sååå trist, nedslående, frånstötande och destruktivt. Märker du vad (1) stark och (2) välvillig jag är som inte gett upp för länge sedan och struntat i att låta mig behandlas som en olydig femåring? Jag svarar dig med fakta, källor, exempel, du svarar hela tiden med diktamen och förbud. EmilEikS 16 april 2009 kl. 19.55 (CEST)
replies: text: ::Jag ser två personer i den här debatten. Den ena vill följa praxis i flera olika källor, den andra har hittills anropat en amatörhistoriker (Demitz har vad jag förstått ingen utbildning i historia eller närliggande disciplin, så "amatör" är en fullt korrekt beskrivning. Och ja, amatörer har lägre trovärdighet än skolade historiker) samt en bok på engelska(!) av yrkeshistoriker. Och som sagt är längden på bibliografiavdelningen knappast avgörande, men om du nu är så intresserad har en bok som Dick Harrisons Jarlens sekel 15 sidor bibliografi.

text: ::Och nej, jag är inte arg. Jag är trött, trött på att gång på gång vara tvungen att förklara utan att det verkar fastna, både att gamla historieböcker inte är pålitliga och att ingen fattar vem du menar när du skriver "Karl II" (eller Magnus (III), eller Inge (IV?)). Jag vet att det står Karl II på gravmonumentet, jag har inget emot att det nämns i artikeln om honom, men det innebär inte att det är ett etablerat namn på honom. Det är stor skillnad på att påpeka att ett namn någon gång använts och att själv börja använda det utan förklaring. Till och med Karl VIII vore bättre, eftersom det åtminstone finns en tradition att använda den numreringen.

text: ::Artikeln om Sune Sik säger ju redan att han bara är ett missförstånd, och artikeln om Blot-Sven säger inte mer än att Schück trodde att han var en och samma som Håkan Röde.

text: ::Inga specifika källor? Du menar utöver NE och Ugglan? OK, här skall du få vad jag har i min bokhylla: Jarlens sekel,  Dick Harrison. Kalmarunionens tid, Lars-Olof Larsson. Sveriges Österland, Kari Tarkianinen. Svenskhetens historia, Göran Hägg.  Svensk historia, Alf Henriksson. När borgarna brann, Mats Adolfsson. De tre första är av yrkeshistoriker, de senare är mer eller mindre amatörer. Ingen numrerar andra kungar än vissa av unionskungarna. Jag skulle väl också kunna titta i några böcker som inte egentligen behandlar medeltiden, men det känns rätt poänglöst.

text: ::Och om du tycker att du blivit respektlöst behandlad får du gärna gå och be en tredje person titta på diskussionen. Risken är dock att du kommer få svar likt de ovan.

text: ::andejons 16 april 2009 kl. 21.47 (CEST)
Vi kan nog tävla om att vara trötta på varandra nu. Jag förstår inte hur du kan ha mage att misrepresentera och fara med rena osanningar om mina källor! Titta under den här artikeln, alla dessa källor har jag angett! Lagerqvists bok (upprepar jag nu för tredje gången) är på svenska. Man behöver bara titta på hans WP artikel på svenska för att se vad han åstadkommit för fina verk på svenska. Använder du Libris? Varför slutar du inte med engelskan? Och med Demitz? Varför? Du skriver 2 ggr ovan om Harrisons flera sidor "biografi" och då vet jag inte vad du menar. Jag skrev om bibliografi som är något annat. Här är mina källor - min bibliografi - till det jag skriver åt WP om både sagor och om genuina historiska gestalter och ämnen:
Sverige:
#A Short History of Sweden; R Svanström, C F Palmstierna; London, 1934
#Svenskarna och deras hövdingar; V von Heidenstam; Stockholm, 1954
#Sagoåldern; C G Starbäck; Norrköping, 1860
#Sveriges Konungar och Drottningar genom tiderna; B Nerman, etc.; Stockholm, 1952
#Konungasagor; S Sturluson; Stockholm, 1889
#Sveriges Hundra Konungar; A Ohlmarks, C Bernadotte, O Wieselgren; Stockholm, 1956
#Wisbur; E J Stagnelius; Stockholm, 1911
#Domald; A F Ristell; Stockholm, 1777 (kopia 1986)
#Kung Agne och hans död på Agnefit; B Nerman; Stockholm, 1920
#Ottar Vendelkråka och Ottarshögen i Vendel; B Nerman; Uppsala, 1917
#Ödesdygnet; Å Ohlmarks; Stockholm, 1960
#Ivar Widfamne och Hans Dotter; R V von Koch; Stockholm, 1869 (kopia 1987)
#Sigurd Ring; E J Stagnelius; Stockholm, 1881
#Sagan om Ragnar Lodbrok och hans Söner; P A Gödecke; Stockholm 1880
#Svenske Konungen Erik Emundsson Wäderhatt; anonym; Jönköping, 1853 (kopia 1986)
#Sverige och dess regenter under 1000 år; L O Lagerqvist; Stockholm, 1982
#Litet lexikon över Sveriges regenter; L O Lagerqvist, N Åberg, Stockholm, 2004
#Kings and Rulers of Sweden; L O Lagerqvist, N Åberg, Stockholm, 2002
#Throne of a Thousand Years; J T Demitz; Ludvika/Los Angeles, 1996
#Sveriges kungar och drottningar under tusen år; G Hedin; Borås, 2002
#Erik Segersäll; J Engström; Stockholm, 1831 (kopia 1986)
#Sigrid Storråda; J Ahlsten; Visby, 1975
#Alla Sveriges Drottningar; Å Ohlmarks; Stockholm, 1976
#Sagan om Olof Skötkonung; C G Starbäck; Norrköping, 1860
#Uplysning i Konung Anund Jacobs Historia; G J Adlerbeth; Stockholm, 1802 (kopia 1986)
#Inledning till Medeltiden; C G Starbäck; Norrköping, 1860
#Blotsven; A Schück; Upsala/Copenhagen, 1958
#Inge 1V / Drottning Ragnhild; 	Å Ohlmarks, etc.; Täby, 1986 / Strängnäs, 1931 (copied 1986)
#Tre gånger Drottning; W Brögger; Stockholm, 1947
#Ragnvald Knapphövde; S Tunberg; Stockholm/Uppsala, 1954 (copied 1986)
#Nya Fynd vid Alvastra / K Sverker den Gamle; C M Kjellberg, etc.; Linköping, 1917 / 1923
#Tre konungars drottning; B Ahlberg; Stockholm, 1942
#Erik den Helige; B Thordeman, etc.; Stockholm, 1954
#Till Sverker d y:s historia / drottningar; A Schück, H Toll; Stockholm, 1957 1958 / 1921
#Furstebilder från Folkungatid; J Svanberg; Skara, 1988
#"Gånget ur min hand"; O Kylberg, T Ahlström; Stockholm, 1997
#Tiden och döden; E Janson; Stockholm, 2004
#Birger Jarls Söner; R Pihlstrand; Stockholm, 1882
#Gyltas Grotta; H Bjursten; Gothenburg, 1913
#Tredje delen Medeltiden; C G Starbäck; Norrköping, 1861
#Striden mellan Birger Magnusson och hans bröder; J Rosén; Lund, 1939
#Ingebjørg med Guds miskunn Kong Håkons dotter; G A Blom; Oslo, 1981
#I kung Magnus tid; M Nordberg; Stockholm, 1995
#Fjerde delen Medeltiden; C G Starbäck; Norrköping, 1861
#Drottning Blanka; A Sparre; Stockholm, 1986
#Konung Erik Magnussons Regering; Å Stille, Å Ohlmarks; Stockholm, 1939 / Täby, 1986
#Beatrix; E C Risberg; Örebro, 1869 (kopia 1986)
#Norge i union på 1300 tallet 1; G A Blom; Trondheim, 1992
#Norge i union på 1300-tallet 2; G A Blom; Trondheim, 1992
#Kung Olofs minne; C Bökwall, G A Blom, V Etting, M Linton, A Åberg; Falsterbo, 1987
#Albrecht Herzog von Mecklenburg König von Schweden; V A Nordman; Helsinki, 1939
#Drottning Margareta; A Lundegård; Stockholm, 1906
#Margareta Nordens drottning; E Hagen; Stockholm, 1953
#Erik af Pommern; K Erslev; Copenhagen, 1901
#Femte delen Kalmare Unionen; C G Starbäck; Örebro, 1866
#Drottning Filippa; A Lundegård; Stockholm, 1925
#Engelbrekt Engelbrektsson; C G Starbäck; Stockholm, 1907
#Nils Bosson Sture; C G Starbäck; Stockholm, 1886 1887
#Karl Knutsson; D Harrison; Lund, 2002
#Karl Knutssons politiska verksamhet 1434 1448; K Kumlien; Stockholm, 1933
#Drottning Catharina Carl Knutssons Gemål; J H Schröder; Stockholm, 1820 (kopia 1986)
#Sjette delen Kalmare Unionen; C G Starbäck; Örebro, 1867 1868
#Christoph der Bayer König; N von Schlichtegroll; München, 1853 (kopia 1986)
#Dorothea af Brandenburg; E H C Ramsay; Stockholm, 1910 (copied 1986)
#Jöns Bengtsson Oxenstjerna; H Keyser; Stockholm, 1890
#De første Konger af den Oldenburgske Slægt; C Paludan Müller; Köpenhamn, 1874
#Kristina af Sachsen; E H C Ramsay; Stockholm, 1910 (kopia 1986)
#Sten Sture den äldre; S U Palme; Stockholm, 1950
#Svante Nilsson Sture och Hans Samtida; C Blink; Stockholm, 1889
#Sten Sture den yngre och Kristina Gyllenstjerna; C Blink; Stockholm, 1890
#Kungens Fall; J V Jensen; Stockholm,1905
#Kristian Tyrann; P J Reiter; Stockholm, 1943
#Elisabet af Österrike; E H C Ramsay; Stockholm, 1905 (copied 1986)
#Brudsmycket; H Keyser; Stockholm, 1897
#Gustav Vasa; I Svalenius; Stockholm, 1950
#Gustav Vasa – landsfader eller tyrann?; L O Larsson; Stockholm, 2002
#Gustav Vasa; E Hildebrand; Stockholm, 1920
#Brev av Gustav Vasa; Gustav I [Kung] av Sverige, N Edén; Stockholm, 1917
#Kungs Ord; L A Norborg, R Hentzel, et al; Stockholm, 1955
#Kungliga släktband; U Sundberg; Lund, 2004
#Svenska Drottningar; E Westerberg; Uppsala, 1916
#Margareta Leijonhufvud; S Welin; Stockholm, 1912
#The Early Vasas; M Roberts; London, 1968
#Erik XIV; I Andersson; Stockholm, 1979
#Kung Erik XIV:s kröning 1561; S Fischer; Stockholm, 1990
#Karin Månsdotter; S Arnell; Stockholm, 1951
#Kung Eriks son; T Dardel; Stockholm, 1960
#Johan III; C G Starbäck; Stockholm, 1869
#Johan III; L Ericson; Lund 2004
#Katarina Jagellonika; P O von Törne, A Hahr; Stockholm, 1934 / Upsala 1940
#Stackars lilla drottning; A Sparre; Stockholm, 1983
#Johan III och Sigismund (&) Karl IX; A Fryxell; Stockholm, 1902
#Sigismund Vasa och hans regering i Polen (1587 1632); D Norrman; Stockholm, 1978
#Hertig Johan av Östergötland och hans furstendöme; F Lindberg; Stockholm, 1941
#Hertig Magnus av Östergötland; G Runnquist-Olsson, C von Warnstedt; Stockholm, 1987
#Carl IX; C G Starbäck; Örebro, 1869
#Karl IX; B von Malmborg, et al; Stockholm, 1950
#Kristina av Holstein Gottorp; M Collmar; Eskilstuna, 1956
#Gustav II Adolf; H V Jung, F H Pira, et al; Stockholm, 1932
#Gustav Adolf the Great; N Ahnlund; New York, 1940
#Gustav II Adolf; A Fryxell; Stockholm, 1894
#Gustaf II Adolf; O W Ålund; Stockholm, 1894
#Tal & Skrifter av Gustav II Adolf; Gustav II Adolph [Kung] av Sverige, etc.; Stockholm, 1915
#Maria Eleonora; F Rühs, S Bergh, etc.; Stockholm, 1825 / 1902 / Helsingborg 1895
#Drottning Christina och hennes samtid; R Sjöberg; Stockholm, 1925
#Queen Christina; G Masson; London, 1968
#Drottning Kristina den svenska tiden; 	S Stolpe; Stockholm, 1974
#Drottning Kristina efter tronavsägelsen; S Stolpe; Stockholm, 1974
#Carl X Gustaf; P M Granqvist; Stockholm, 1910
#Karl X Gustav; S Bonnesen; Lund, 1958
#Hedvig Eleonora; N Lundh Eriksson; Stockholm, 1947
#Karl XI; A Åberg; Stockholm, 1957
#Ulrika Eleonora; B Janssen; Stockholm, 1911
#Karl XII:s Levnad till uttåget ur Sachsen; F G Bengtsson; Stockholm, 1935
#Karl XII:s Levnad från Altranstädt till Fredrikshall; F G Bengtsson; Stockholm, 1936
#The Life of Charles XII; F G Bengtsson; Stockholm, 1960
#The Lion of the North; E M Almedingen; London, 1938
#Ulrika Eleonora d y; W Holst; Stockholm, 1956
#Fredrik I; W Holst; Stockholm, 1953
#Adolf Fredrik; R Tengberg, S J Boëthius; Stockholm, 1879
#Lovisa Ulrika; O Jägerskiöld; Stockholm, 1945
#Gustaf III; P de la Blanchetai; Stockholm, 1949
#Den stora rollen; E Lönnroth; Stockholm, 1986
#Ögonvittnen om Gustav III; B Hennings, et al; Stockholm, 1960
#Gustave III par ses lettres; Gustav III [Kung] av Sverige Sweden, G von Proschwitz, et al; Paris, 1986
#Gustaf III; Gustav III [Kung] av Sverige, G von Proschwitz, et al; Höganäs, 1992
#Gustavus III and His Contemporaries, One; R Nisbet Bain; New York, 1970
#Gustavus III and His Contemporaries, Two; R Nisbet Bain; New York, 1970
#Gustaf III; L Landen; Stockholm, 2004
#Skrifter till Konung Gustaf III:s Historia; E M Fant, C W Liljecrona, etc.; Stockholm, 1892
#Gustav III; O Kuylenstierna; Stockholm, 1921
#Från Gustaf III:s Dagar; O Levertin; Stockholm, 1908
#Gustav III:s hustru Sofia Magdalena (&) Ensam drottning; G Ribbing; Stockholm, 1958 1959
#Gustaf IV Adolf; S Carlsson; Stockholm, 1946
#Drottning Fredrika av Sverige; C von Scharnhorst; Stockholm, 1856
#Prinsen av Vasa; H Hultman; Stockholm, 1975
#Carl XIII och Hedvig Elisabeth Charlotta; M J Crusenstolpe; Stockholm, 1861
#Kronprins Karl Augusts Historia; S CIason, Carl August of Sweden, et al; Stockholm, 1925
#Bernadotte Karl Johan; U Brander; Stockholm, 1924 1925
#Bernadottes underbara levnad; D P Barton; Stockholm, 1929
#Désirée; A Selinko; Stockholm, 1942
#Desideria; L Lindwall; Stockholm, 1919
#Oscar I; A Söderhjelm, C F Palmstierna; Stockholm, 1944
#Joséphine av Sverige Norge Gustav V:s farmoder; A Lundebeck; Stockholm, 1943
#Carl XV; S Eriksson; Stockholm, 1954
#Louise av Sverige Norge Carl XV:s gemål; A Lundebeck; Stockholm, 1947
#Prins Gustaf; V Horn, Stockholm, 1946
#Oscar II; A Hasselgren; Stockholm, 1908
#Majestät i närbild; S Hadenius, T Nevéus, Oscar Fredrik, et al; Uppsala, 1960
#Drottning Sophia; E Melander; Upsala, 1915
#Prinsessan Eugénie; G Alm; Lund, 1987
#Gustaf V; Å Ohlmarks; Höganäs, 1983
#Victoria; M Fjellman; Stockholm, 1980,
#Gustaf VI Adolf; M Fjellman; Stockholm, 1973
#Drottning Louise; M Fjellman; Stockholm, 1965
#Prins Gustav Adolf; A Douglas, et al; Stockholm, 1951
USA:
#A Complete History of the United States; C Wood; Cleveland/New York, 1947
#The Patriot Chiefs; A M Josephy Jr; New York, 1961
#Pocahontas; D Garnett; Stockholm, 1934
#George Washington (One); N W Stephenson, W H Dunn; New York/London/Toronto, 1940
#George Washington (Two); N W Stephenson, W H Dunn; New York/London/Toronto, 1940
#The Presidents; S J Patrick; New York, 1981
#Thomas Jefferson; V Sheean; New York, 1953
#A Sorrow in Our Heart; A W Eckert, New York, 1992
#The Warrior King; R Tregaskis; Honolulu, 1984
#John Quincy Adams; J T Morse Jr; Boston, 1883
#Andrew Jackson as a Public Man; W G Sumner; Boston, 1883
#Abraham Lincoln; G F Benson Charnwood; New York, 1938
#Abraham Lincoln; C Sandburg; Stockholm, 1944
#Speeches & Letters of Abraham Lincoln 1832 1865; A Lincoln, J Bryce; London/etc., 1907
#Jefferson Davis; C Eaton; New York/London, 1977
#Sitting Bull Champion of the Sioux; S Vestal; Norman, 1972
#The Betrayal of Liliuokalani; H G Allen; Glendale, 1983
#Life and Distinguished Services of William McKinley; M Halstead; Chicago, 1901
#Geronimo; A Debo; Norman, 1977
#Theodore Roosevelt; G F Benson Charnwood; London, 1923
#Woodrow Wilson the Fifteenth Point; D Loth; Philadelphia/New York, 1941
#Affectionately F D R; J Roosevelt, S Shalett; London/Toronto/Wellington/Sydney, 1960
#Truman; D McCullough; New York/London/Toronto/etc, 1992
#Eisenhower; S E Ambrose; New York, 1990
#Kennedy; T C Sorensen; London, 1965
#Lyndon Johnson and the American Dream; D Kearns; New York/Hagerstown/etc., 1976
#Nixon a Life; J Aitken, Washington, 1993
#The Presidential Portfolio Ronald Reagan; L Cannon & M Beschloss; New York, 2001
Övriga världen:
#The Holy Bible containing the Old and New Testaments; diverse författare; New York, 1888
#Bibeln eller Den Heliga Skrift; diverse författare; Stockholm, 1872
#A History of the Modern World; R R Palmer, J Colton; New York, 1957
#Tutankhamen; C Desroches Noblecourt; Boston, 1978
#Ramses der Grosse; P Vandenberg; Bern/München, 1977
#David; D Cooper; Stockholm, 1943
#Bat Seba; T Lindgren; Stockholm, 1984
#Verldens Störste Regenter; J J Thomæus; Stockholm, 1823
#Buddha; E Lehmann; Malmo, 1928
#Master Kung; C Crow; New York/London, 1938
#Alexander den store och hans krigiska bragder; Arrian; Stockholm, 1944
#The First Emperor of China; A Cotterell; London/New York, 1989
#Debrett's King and Queens of Great Britain; D Williamson; Exeter/London, 1986
#Debrett's King and Queens of Europe; D Williamson; Exeter/London, 1988
#Cajus Julius Cæsar I; G Brandes; Stockholm, 1918
#Cajus Julius Cæsar II; G Brandes; Stockholm, 1918
#Kleopatra; A Weigall; Stockholm, 1924
#Jesus; J D Crossan; San Francisco, 1994
#King Jesus; R Graves; New York, 1946
#Jesu Liv och Verksamhet; E Stave; Stockholm, 1922
#The Papacy; C Hollis, et al; London, 1965
#Muhammed; T Andræ; Stockholm, 1930
#The Life of Charlemagne; Einhard the Frank; London, 1970
#Alfred the Great; B A Lees; New York/London, 1919
#Norska Konungasagor; H Anderson; Stockholm, 1894
#Rodowód książąt pomorskich 1; E Rymar; Szczecin, 1995 
#Rodowód książąt pomorskich 2; E Rymar; Szczecin, 1995
#Canute the Great; L M Larson; New York/London, 1912
#Popol Vuh; A Recinos; London/Edinburgh/Glasgow, 1951
#William the Conqueror; J Wingate; London, 1983
#Kong Sverre; F Paasche; Olso, 1923
#Genghis Khan; H Lamb; Garden City, 1927
#Henry V; C L Kingsford; New York/London, 1901
#Mehmed the Conqueror and His Time; F Babinger; Princeton, 1978
#History of the Reign of Ferdinand and Isabella the Catholic; W H Prescott; London, 1962
#Ferdinand och Isabella; H Kesten; Stockholm, 1949
#Cortés och Montezuma; M Collis; Stockholm, 1956
#Mårten Luther; A T Strömberg, anonymous; Stockholm, 1883
#Henry the Eighth; F Hackett; London, 1929
#El emperador Carlos V; R Tyler; Barcelona, 1987
#The Conquest of the Incas; J Hemming; London, 1970
#Ivan Grozny; R J Wipper; Moscow, 1947
#Akbar; G B Malleson; Oxford, 1890
#Elizabeth the Great; E Jenkins; London, 1959
#Henrik IV; S Wikberg; Stockholm, 1942
#King Charles II; A Bryant; London/New York/Toronto, 1946
#Louis XIV; V Cronin; London, 1964
#Peter den store; H Troyat; Stockholm, 1987
#The Red Chief as Told by the Last of His Tribe; I L ldriess; Sydney/London/etc., 1955
#Frederick the Great; N Mitford; London, 1970
#Catherine the Great; I Grey; London, 1961
#Katarina den stora 1729-1796; H Troyat; Stockholm, 1987
#Bennelong / When the Sky Fell Down; J Kenny, K Willey; Sydney, 1973 / 1979
#Napoleon Framställd efter de Bästa Uppgifter 1.; G W Becker; Stockholm/etc., 1840
#Napoleon Framställd efter de Bästa Uppgifter 2.; G W Becker; Stockholm/etc., 1842
#Napoleons Son; E von Wertheimer; Stockholm, 1915
#Black Majesty; J W Vandercook; New York/London, 1928
#Amazon Throne; B Harding; Indianapolis/New York, 1941
#Shaka Zulu; E A Ritter; London/New York/Toronto, 1955
#Phantom Crown; B Harding; London, 1935
#Napoleon III:s Lefnad; A Forbes; Stockholm, 1899
#Queen Victoria; L Strachey; London, 1929
#China under the Empress Dowager; J O P Bland, E Backhouse; London, 1921
#Golden Fleece; B Harding; London/Bombay/Sydney, 1937
#Northern Crowns; J van der Kiste; Stroud Gloucestershire, 1996
#Nikolaus och Alexandra; R K Massie, Stockholm, 1969
#"Herre fräls och försona Ryssland" Nikolaj II; E Radzinskij, Stockholm, 1993 
#The Kaiser; V Cowles; London, 1963
#Imperial Twilight; B Harding; Indianapolis/New York, 1939
#The Life and Death of Lenin; R Payne; New York, 1964
#Finnlands deutsches Köningsabenteuer 1918; A Huldén; Reinbek, 1997
#The Rise and Fall of Adolf Hitler; W L Shirer; New York, 1961
#Marskalken av Finland C G Mannerheim; V Meri; Borgå, 1989
#The Desert King; D Hawarth; Beirut, 1964
#Queen Salote and Her Kingdom; H Luke; London, 1954
#Sobhuza II; H Kuper; London, 1978
#Hirohito; E Behr; New York, 1990
#Burke's Royal Families of the World (I): M Bence Jones, H Vickers, etc.; London, 1977
Blandat:
#Lärobok i Fäderneslandets historia för Realskolan; N Forssell; Stockholm, 1956
#Sveriges historia i bilder del I; G Olander; Göteborg, 1952 
#Forna dagars Sverige; G Näsström; Stockholm, 1948
#Sverige i fest och glädje; M Rehnberg, B Nerman, J Fridegård, etc.; Stockholm, 1946
#Öknamn och tillnamn på nordiska stormän; L O Lagerqvist, N Åberg; Boda kyrkby, 1997
#Svenska kungliga valspråk; L O Lagerqvist, N Åberg, K Andersson; Boda kyrkby, 1995
#The Long Ships; F G Bengtsson; London/Glasgow, 1956
#Drottningar i Kungahälla; S Lagerlöf, Stockholm, 1935
#Birgitta; E Fogelklou; Stockholm, 1955
#Engelbrekt, Sturarna, Gustav Vasa; G Carlsson; Lund, 1962
#Svenska kungliga autografer; O Wieselgren, H Kastengren; Stockholm, 1944
#Kungens första kärlek; P Thomasson; Gothenburg, 1921
#Fredrik I:s Tid; S Wallin, et al; Stockholm, 1924
#Gustaviansk stil; S Wallin, et al; Stockholm, 1926
#Nationella dräkten; E Bergman; Stockholm, 1938
#Amiral Carl Tersmedens Memoarer; C Tersmeden, N Sjöberg; Stockholm, 1912
#Count Hans Axel von Fersen; H A Barton; Boston, 1975
#Mälardrottningens underliga öden; R Hentzel, G Sahlberg, G Selling et al; Stockholm, 1939
#Bulletin du Musée Bernadotte Numero 6; F Debaisieux, et al; Pau, 1962
#Svensk humor under 100 år; P E Lindorm; Stockholm, 1948
#Kungen och Slottet; L Bernadotte, S Söderberg, N H Nilsén, etc.; Malmö, 1942
#Från Blomstergården; Margareta [Kronprinsessan] av Sverige; Stockholm, 1917
#Lågande längtan bara; M de Seynes; Stockholm, 1947
#Folke Bernadotte; F Dahlby, E Bernadotte af Wisborg; Stockholm, 1948
#Nils Bolander diktare och predikant; C E Sahlberg; Malmö, 1995
#Anna Cederström på Kungshamn; L Ridderstedt; Upsala, 1992
#Gustaf VI Adolf; S G Olsson; Malmö, 1967
#Svitjod i tiden; E Karlsson, K F Björn; Borås, 1974
#Carl Gustaf; Sibylla [Princess] of Sweden, K de Mumma, et al; Stockholm, 1950 / 1958
#Carl XVI Gustaf Sveriges konung; E Tarras-Wahlberg; Stockholm 1996
#Silvia drottningen; C Samuelson; Stockholm, 1982
#Min mor; I Oljelund, et at; Stockholm, 1947
#Mitt långa liv har lärt mig; N Ekberg, I Oljelund, S Anderson, et al; Stockholm, 1949
#Hembygdsminnen; R Ruhnbro, et al; Viken, 1984
#Känner Du Landet; Prins Wilhelm [of Sweden], M Rehnberg; Stockholm, 1950
#Vår svenska stam på utländsk mark (I); N Hedin, A B Benson, etc.; Stockholm, 1952
#Vår svenska stam på utländsk mark (II); A Boëthius, Å Olauson, etc.; Stockholm, 1952
#Vår svenska stam på utländsk mark (III); A Boëthius, Å Olauson, etc.; Stockholm, 1952
#Sverige, Sweden, La Suède, Schweden; N Bohman; Stockholm, 1937
#Nordisk nyttokonst; U Hård af Segerstad; Stockholm, 1961
#Gullers Sweden; E Linklater, K W Gullers; Stockholm, 1964
#The Church and Historic Remains at Old Uppsala; A Svantesson; Uppsala, 1964
#Uppsala Domkyrka; M Åmark; Upsala, 1962
#Stockhoms Slott och dess konstskatter; Å Setterwall, S Fogelmarck, etc.; Stockholm, 1950
#The Treasury; S Fogelmarck, R Cederström; Stockholm, 2001
#Storkyrkan; P O Westlund, O Gnospelius; Stockholm, 1957
#Riddarholmskyrkan; L Granlund; Malmö, 1980
#Sveriges Nationalmuseum i bilder; A Hasselgren; Stockholm, 1906
#Nationalmuseum; R Tanner; [okänt år & förlag, c 1985]
#Slottet och Staden; The Castle and the Town; L Beckman; Mariefred, 1956
#Gripsholms Slott; C Nordenfalk, et al; Stockholm, 1963
#Vägvisare genom Nyköpingshus; C G Blomberg, I Schnell; Nyköping, 1952
#Västerås domkyrka i bild; G Ekström; Västerås, 1980
#Sveriges Adels Kalender 1936; C. C. Lewenhaupt; Stockholm, 1935
#Örebro Slott som residens & ämbetsbyggnad; B Waldén; Örebro, 1960
#Stora Tuna kyrka / Ludvika kyrka; O Bolling, C A Sege; Falun, 1952 / Ludvika, 1952
#Stora Kopparberg; 1000 Years of an Industrial Activity; S Rydberg, Stockholm, 1979
#The Falun Mine; T Forss, M Stenqvist; Falun, 1990
#Årets Bilder 1953/54; A Billow, C J Anrick; Stockholm, 1953
#Årets Bilder 1962; O Thaning, H Sehlin; Stockholm, 1961
#Livet i ett svunnet Stockholm; G Reinius, G Ekelöf; Stockholm, 1963
#Livet i Katarina; J Landquist; Stockholm, 1965
#Svensk-judiska pionjärer och stamfäder; M Ivarsson, A Brody; Jönköping, 1956
#Pelle Hedman konstnär & kalenderbitare; H Hedström; Borlänge, 1964
#Gimsbärke förr och nu; K Strömvall et al; Borlänge, 1988
#Hantverk och samhälle; G Nilsson, J O Modig, S Stefanson et al, Stockholm, 1949
#Marnäs en byavandring i tid och rum; B Odnegård; Ludvika, 1992
#Vårfrukyrkan i Enköping; B I Kilström; Upsala, 2003
#Sweden America's First Friend, Sverige…; A Klerkäng, R T Haverkamp; Örebro, 1958
#Prehistoric America; A T White; New York, 1951
#Indians of the Plains; E Rachlis, J C Ewers; New York, 1960
#North American Indians; C Taylor; Avonmouth, 1997
#George Washington Frontier Colonel; S North; New York, 1957
#Wilderness Kingdom; N Point, J P Donnelly, J C Ewers; New York/Chicago/etc., 1967
#Pionjärerna; J A Michener; Stockholm, 1988
#Yankee from Sweden; R White; New York, 1960
#Dödsdans i Dakota; E Malm; Stockholm, 1961
#The Omaha Tribe I; A C Fletcher, F La Flesche; Lincoln/London, 1972
#The Omaha Tribe II; A C Fletcher, F La Flesche; Lincoln/London, 1972
#Amerika från estraden; Prins Wilhelm [of Sweden]; Stockholm, 1928
#Oldest Living Confederate Widow Tells All; A Gurganus; New York, 1990
#The Swedish Pioneer; C Bergendoff, et al (13 issues); Rock Island, 1956 1963
#Historic Batavia; J A Gustafson; Batavia, 1962
#California; P C Johnson; Tokyo/Palo Alto, 1971
#The Pink Palace; S L Stuart; Secaucus, 1978
#Lamparski's Hidden Hollywood; R Lamparski; New York, 1981
#The Eternal Man; L Pauwels, J Bergier; London/Ontario, 1972
#Martian Genesis; H Brennan; New York, 2000
#Musikens Historia; A Mankell; Örebro, 1864
#Hammonds Pictorial World Atlas; H Field, W D Hambly, E Raisz, et al; New York, 1956
#Kristuslegender; S Lagerlöf; Stockholm, 1935
#Kyrkohistoria; S Kroon, S Rodhe; Stockholm, 1965
#The Vikings; E Janeway; New York, 1951
#Saliga äro de saktmodiga; Z Kossak; Stockholm, 1945
#Magnus Eriksson og Island; G A Blom; Oslo, 1983
#Åbo domkyrka; M Parvio; Turku, 1963
#Crown Jewels of Britain and Europe; Michael [Prince] of Greece; London/etc., 1983
#The Prince and the Pauper; S  Clemens; New York, 1909
#Tale of Two Cities; C Dickens; New York, 1961
#Genealogie des Hauses Wittelsbach; anonym; München, 2000
#Apologie der Gräfin Lichtenau 1; W Lichtenau, et al; Leipzig/Gera, 1808
#Apologie der Gräfin Lichtenau 2; W Lichtenau, et al; Leipzig/Gera, 1808
#Thomas Telford; L T C Rolt; London, 1959
#Det stora Indianupproret; G Aimard; Stockholm, 1913
#Det plomberade tåget; M Pearson; Stockholm, 1975
#Kronprins Olav Kronprinsesse Märtha 1929; R H Schøyen; Olso, 1929
#I Morgonstillhetens land; S Bergman; Stockholm, 1937
#Lång väg till frihet; S Rawicz; Stockholm, 1956
#Gladys Duchess of Marlborough; H Vickers; New York, 1980
#Tjugo brev till en vän; S Allilujeva; Stockholm, 1967
#The Royals; K Kelley; New York, 1998
#Paris; Y Christ, P Molinard; [okänd ort & utgivare i Frankrike], c. 1950
#Österreich farbig; H Buzas, M Neusser-Hromatka; Innsbruck/Frankfurt-am-Main, 1964
#600 Jahre Demitz-Thumitz; J Nadolny, etc.; [okänd ort & utgivare i Tyskland], 1974
#Gran Canaria; C G Domínguez, T Gatti; [okänd ort & utgivare i Spanien], 1989
mvh EmilEikS 16 april 2009 kl. 23.23 (CEST)

text: Personligen skulle jag skämmas ögonen ur mig om jag vore tvungen att ta till vissa av de där titlarna som källor - Två städer? Röde Orm? Och inte menar du väl att du använder biografier (jag får skylla på trötthet i det tidigare inlägget) över drottning Sofia eller president Nixon för att skriva om medeltida svenska kungar?

text: Vad gäller engelskan är det du själv som i artikeln påstått att du använt en engelsk översättning för din numrering, och vad jag ser har du inte sagt emot förut.

text: andejons 17 april 2009 kl. 08.16 (CEST)

text: Det var en bra idé och en stor förbättring att sätta fet stil på alla de kändaste namnen och det är nu verkställt. EmilEikS 16 april 2009 kl. 20.40 (CEST)
thread_title:  Tack för alla synpunkter hittills 

message: Jag kommer efter frukost idag att göra om den här listan ordentligt på ännu ett sätt som jag tror alla blir nöjda och glada med, och där kungarnas ordningsnummer inte längre kommer att vara kontroversiella. Det gäller att hitta samförstånd, och jag har fått en bra idé för detta under natten. EmilEikS 17 april 2009 kl. 07.24 (CEST)
replies: text: Färdigt nu efter 5 timmars arbete. mvh EmilEikS 17 april 2009 kl. 13.21 (CEST)
replies: text: :Det ser betydligt bättre ut, även om jag ogillar att även de väletablerade numeralerna tagits bort - särskilt för Karlarna som det finns ett par av på raken gör det det svårt att hålla reda på vem som är barn till vem. Jag tycker också att det här "Kan ha varit Olof IV" är att ge sagorna ett källvärde som är högre än normalt, och speciellt för Erikarna blir det vanskligt när olika historiker har numrerat olika.

text: :Men som sagt, betydligt rimligare lösning.

text: :andejons 17 april 2009 kl. 18.32 (CEST)
replies: text: ::Tack! Jag återställer numeralerna i genealogin så snart jag kan då. Det blir faktiskt bäst så och inverkar ju inte på den bokstavordning som jag kanske är lite fanatiskt rädd om här. Sagorna har givetvis endast källvärde om man skriver om sagor, inte fakta. Jag tror att du egentligen vet att även jag har den insikten. Om du kan stå ut med "kan-ha-varit..."-noterna så kanske de inspirerar någon i framtiden att gräva djupare och bringa någon liten ordning i tiden före Segersäll, exempelvis har nog Vatikanen extremt intressant info, kan man anta, i vissa små detaljer här och där. Men mycket brann nog upp med Tre Kronor, tyvärr. Gräsligt egentligen! Om alla dessa "kan-ha-varit..." kan leda till en enda ledtråd som leder till ett enda faktum så tror jag både du och jag blir glad. mvh EmilEikS 17 april 2009 kl. 23.02 (CEST)
replies: text: :::Nu är jag långt ifrån en expert, men det bästa vore väl om vi kunde källbelägga varför någon "kan ha varit" - så jag vet varifrån idén kommer. Och går det inte bör väl spekulationen tas bort? --Bomkia 18 april 2009 kl. 02.17 (CEST)
replies: text: ::::Detta är förstås en god idé och jag tror det går att genomföra. Bara jag kan få lite tid på mig. Måste försöka hitta teorierna i trovärdiga skrifter om de tre Inge som eventuellt skulle kunna räknas före Segersäll, de 2 Anund, 2 Emund, 1 Håkan, fyra Olof. Kol är nog alla överens om att det kan ha funnits 2 eller 1 eller ingen kung, alla efter Segersäll i så fall. De teoretiska Erikarna står redovisade i artikeln om personnamnet, ja jag jag tror alla de andra finns angivna i sådana artiklar också. Så länge. EmilEikS 18 april 2009 kl. 16.02 (CEST)

text: ::::PS: Tack Andejons för din konstruktiva hjälp genom senaste redigeringar. Uppriktigt. EmilEikS 18 april 2009 kl. 16.13 (CEST)
thread_title:  Omarbetning av numeralerna 

message: Jag har inte följt artikeln på några dagar, men när jag nu återser den är jag positivt imponerad. Att lista på detta sätt i årtalsföld, med fettext för vanligaste beteckningen och också ha med alternativa nummernamn ger åtminstone för mig både ny info och klarhet, tex att Karl XIII, är Karl II i Norge. Så tillsammans har tycker jag ni åstadkommit en mycket bra och värdefull artikel! Wanpe 19 april 2009 kl. 09.50 (CEST)
replies: text: Tack (för min del)! Nu får vi se om det blir lite lugnt ett tag eller om det blir fler konflikter. Hoppas på lugnet. EmilEikS 19 april 2009 kl. 11.04 (CEST)
thread_title:  Beröm 

message: EmilEiks har återställt att tiden innan Erik Segersäll inte skulle gå att kartlägga bland annat för att Tre Kronor brann. Det är förstås nonsens. /Pieter Kuiper 19 april 2009 kl. 17.23 (CEST)
replies: text: Läs artikeln om slottsbranden! Läs om den på annat sätt! Det är det du skriver här är nonsens, fast jag inte brukar skriva sådant till folk. Okunnigt. EmilEikS 19 april 2009 kl. 17.56 (CEST)
replies: text: :Allt som vi vet om Sveriges tidigaste historia kommer från utlänningar, särskilt från vad kyrkans män skrev i Hamburg: Rimbert och Adam av Bremen. På latin. Sedan finns det isländska berättelser. Det finns inga tidiga inhemska skrivna dokument (förutom någon enstaka runsten), och det finns ingen anledning att tro att de funnits. Innan slottsbranden hade historieforskningen pågått i tvåhundra år, och inget tyder på att vasakungarnas arkiv skulle innehållit något av intresse om tiden innan Erik Segersäll. /Pieter Kuiper 19 april 2009 kl. 18.28 (CEST)
replies: text: ::"Det finns inga tidiga inhemska skrivna dokument" givetvis därför att 2/3 av riksarkivet brann upp! Vad hittar du på om 200 år? Historieforskning har pågått så länge människor har varit människor, inte apor. EmilEikS 19 april 2009 kl. 18.49 (CEST)
replies: text: ::: Om det är så självklart borde det finnas gott om referenser; vilket källor har du på att det fanns skrivna källor från tiden före 900-talet och att dessa skrivna källor förstördes i branden?--Ankara 19 april 2009 kl. 18.50 (CEST)
replies: text: ::::Du begär av mig att jag ska tala om för dig vad som stod i regentlängder och andra dokument, från kloster och andra källor, om tiden före Erik Segersäll, som brann upp 1697? Det finns säkert någon förteckning över allt det förlorade. Ge mig lite tid bara så ska jag gärna leta! Under tiden kanske det någorlunda självklara kan få vara tongivande? Eller ska vi utgå ifrån att ingenting om de äldsta tiderna brann upp, fast det enligt källan jag angav (med många flera) just var ett vindsrum där allt sådant förvarades som blev värst åtgånget? Snälla, jag har bara påstått att det blivit omöjligt att kartlägga tiden helt och detta bland annat pga branden. Be fair! EmilEikS 19 april 2009 kl. 19.03 (CEST)
replies: text: ::::: Ja. Vänligen memorera hela innehållet i det brunna arkivet och leverera det vid min dörr i tre exemplar (handhyggna, brandsäkra marmorplattor tack). Det det begär jag förstås inte, däremot behövs det källor till påståendet att det fanns material i riksarkivet som var från perioden före 900-talet, det är inget som vi logiskt kan resonera oss fram till. --Ankara 19 april 2009 kl. 19.08 (CEST)
replies: text: ::::::Härligt med lite god humor i det hela - tack! EmilEikS 19 april 2009 kl. 19.10 (CEST)
replies: text: :::::::Jag vet inte vad Åberg skriver om branden, men jag tvivlar på att han påstått att det skall ha varit troligt eller ens möjligt att arkivet innehållit källor för tiden före Segersäll. Det medeltida material som förlorades och som historiker mest beklagar sig över utgjordes snarare av regeringshandlingar än regentlistor, och sträckte sig dessutom bara tillbaka till 1200-talets slut.

text: :::::::andejons 19 april 2009 kl. 19.39 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag har inte påstått att det fanns "källor från 900-talet" som brann upp, men sannolikt fanns det skrivet material från så tidigt som 1200-talet som kunde ge många fler uppgifter och ledtrådar till förhistorien än vad vi har haft tillgång till efter branden. I regeringshandlingar ingick då ofta regentlistor, t ex, eftersom man stärkte sin talan genom dem, och det gjorde man knappast om man bluffade alltför mycket och kunde bli avslöjad av handlingar som fanns någon annanstans ex hos kyrkan. Så det kan ha funnits någorlunda trovärdiga listor. Men låt oss inte bli alltför hypotetiska här, varken för eller emot. Det är inte alls min avsikt. EmilEikS 19 april 2009 kl. 19.49 (CEST)
replies: text: :::::::::Fullständigt ostyrkt, så jag har tagit bort det igen. /Pieter Kuiper 19 april 2009 kl. 20.04 (CEST)

text: Onödigt tråkig stämning. Vad som behövs för att ett sådant påstående ska stå i texten, är att hitta något uttalande från någon historiker som yttrar att det är sannolikt att det funnits betydande historiska dokument i arkiven innan bränderna. Om det var så kan vi aldrig veta, så det enda vi kan göra är kvalificerade gissningar. Dessa gissningar ska dock komma från experter, inte från wikipedianer. /Grillo 19 april 2009 kl. 20.10 (CEST)
replies: text: :Tack för detta sansade inlägg Grillo! Innan jag återställer det jag tillförde artikeln om slottsbranden igen citerar jag här direkt ur den källa jag angav (Alf Åberg) som Kuiper nu har tagit bort tillsammans med den nya texten: "Värst åtgångna blev de samlingar som tillhörde riksarkivet och det kungliga biblioteket. Riksarkivets äldre handlingar från före 1654 förvarades i ett övre valv, och av dem kund man bara rädda de viktigaste. Mängder av medeltidsbrev och traktater nåddes av den rasande elden. ... Till slut tog elden överhand, och mer än två tredjedelar av bibliotekets böcker och manuskript brann upp." EmilEikS 19 april 2009 kl. 21.46 (CEST)
replies: text: ::Inte ett ord om att källorna skulle kunna ha sagt något om t.ex. Årsäll, alltså. Jag tycker det behövs betydligt mer för att kunna påstå att branden försvårat arbetet med regentlängden.

text: ::andejons 19 april 2009 kl. 22.11 (CEST)
replies: text: :::Jag har tonat ned ordentligt så att man inte kan missförstå och hoppas nu att det blir lugnt. EmilEikS 19 april 2009 kl. 22.37 (CEST)
replies: text: ::::Nu står där en luddig spekulativ text, men det finns absolut ingenting som pekar på att Sverige skulle ha fler historiskt belagda kungar om inte Tre Kronor brunnit. Alf Åberg säger i alla fall inget om det. Och det strider mot vad vi vet. /Pieter Kuiper 19 april 2009 kl. 22.59 (CEST)
Då ändrar vi igen. Nu berör branden bara tiden efter Segersäll. EmilEikS 19 april 2009 kl. 23.05 (CEST)

text: Jag förstår inte varför det ska stå något så spekulativt. Åbergs text säger ju inget som har med kungar att göra. Hans uttalanden skulle väl platsa bättre i en artikel om branden? /Grillo 20 april 2009 kl. 02.07 (CEST)
replies: text: :Jo, därför att tusentals och åter tusentals svenskar, skolbarn och andra, har undrat under seklen, särskilt det senaste, varför det saknas så pass mycket uppgifter i de gamla kungarullarna här, när andra länder har det betydligt bättre ställt med detta. Den här detaljen hör hit därför att det behövs någon sorts förklaring inte bara till varför vi börjar med Segersäll här i artikeln, utan även varför det saknas namn, datum och andra detaljer om så pass många fler efter honom, ända fram till Gustav Vasas barn. Inte tror vi väl att man före 1697 saknade anteckningar om när dessa föddes och dog, var de gravsattes, vad 1000-1400-talens alla barn och släktingar hette, hur de var gifta och när etc etc. Sådant som alla andra länder har (utom Polen där slottet också brann), men som vi i Sverige ändå kan dra den rimliga slutsatsen att mycket brann upp med riksarkivet och det kungliga biblioteket, där just sådana här uppgifter av hävd alltid fanns antecknade? Det kom skrivkunniga hit till landet redan på 800-talet. Det nedbrunna slottet började byggas och bebos av kungafamiljen på 1200-talet, och dit flyttades givetvis mer och mer arkivmaterial under hundratals år. Och så gick 2/3 upp i rök. Om inte Helga Lekamens Gille hade fört en egen dagbok skulle vi inte ens veta att vi haft en drottning som hette Kristina Abrahamsdotter. Om inte tyskar, danskar, norrmän, islänningar, nordpolacker, ryssar, fransmän, engelsmän, romare hade antecknat mycket av detta redan på medeltiden åt oss, skulle det fattas ytterligare hundratals uppgifter om de kungliga (den här artikelns ämne). Jag tror fullt och fast att Gustav Vasa kunde slå upp om det funnits någon Sune Sik eller någon Erik Årsäll, eller inte, i sitt bibliotek, om Håkan Röde och Blot-Sven var samma person, om vem Sigrid Storråda egentligen var eller inte var, om Erik av Pommern fick någon liten son (vilket man i England vet att han fick eftersom drottningen var engelska, och i Pommern därför att han var därifrån), om var Gustavs egna söner Sten och Karl (d ä) begravdes. Hur kan en klarsynt och objektiv människa anta något annat? Varför får man inte låna hem det nuvarande Kungl. Bibliotekets eller Riksarkivets arkivmaterial? Därför att det absolut inte får komma bort! Hur illa vore det om 2/3 av detta brann upp idag? Och då finns det ändå kopior av det mesta idag, vilket det inte fanns då. EmilEikS 20 april 2009 kl. 02.42 (CEST)
replies: text: ::EmilEiks har en mycket romantisk syn på riksarkiven. Men Gusta Vasa hade inte några "kungarullar" om en "kungafamilj" med en massa erikar, karlar och ingar. Han var inte släkt med dem, de var inte släkt med varandra, och Tre Kronor var ingen släktgård. Att gamla saker försvann har han själv nog bidragit mycket till, genom att kyrkans och klostrarnas samlingar kom i oreda. Enligt artikeln om Olaus Petri, som verkar ha varit en klarsynt och objektiv människa, förstörde Gustav hans anteckningar, för att hans historia inte passade. Slottsbranden spelar ingen roll i den här artikeln. /Pieter Kuiper 20 april 2009 kl. 08.32 (CEST)

text: ::Och hela poängen är att den typen av "rimliga slutsatser" är originalforskning, och det håller vi inte på med. Detta såvida det inte är nån etablerad historiker som lägger fram åsikten, som man kan hänvisa till. Så verkar det ju inte vara, alltså ska det inte stå så. Det behöver inte diskuteras mer än så, och det har absolut ingenting med vissa användares debattstil att göra. /Grillo 20 april 2009 kl. 11.51 (CEST)
replies: text: :::Åberg (källan) har lämnat uppgiften både hit och på Slottsbranden 1697 att 2/3 av arkivet brann upp. Det räcker för den lilla försiktiga uppgift som finns kvar i artikeln efter min senaste redigering.

text: :::Fascinerande att Pieter Kuiper talar om för oss med 100%ig säkerhet vad Gustav Vasa inte hade i sitt riksarkiv och kungliga bibliotek, fastän just sådant som jag skrev om ovanför annars fanns och bevarades jätteförsiktigt i alla sådana kungliga arkiv, utan undantag. Pieter Kuiper kan även tala om för oss med 100%ig säkerhet vem Gustav Vasa inte var släkt med! Fast ingen annan är fullt lika 100%igt säker på det, delvis pga den här branden. Och det har ju lite med debattstil att göra när man talar om sådant som 100%igt säkert bara för att man vill att det ska vara så när man plötsligt har surnat till på mig personligen av någon anledning. (Jämför gärna detta om någon undrar varför jag är så chockerad!) Jag tycker inte vi behöver rätta oss efter just denna typ av 100&igt säker diktamen. Men det är bara vad jag tycker som lagt ner 20 timmar på den här artikeln. EmilEikS 20 april 2009 kl. 13.44 (CEST)
replies: text: ::::Sluta lägga in en massa värderingar i debatten! Har Åberg sagt att det är möjligt att det fanns arkiv över en massa gamla kungar  som brann ner? Om inte, ska det inte stå så. Vi ska inte dra egna slutsatser på Wikipedia, hur harmlösa de än må vara. /Grillo 20 april 2009 kl. 15.48 (CEST)
replies: text: :::::Fast det texten sa var ju bara att det fattades detaljer om kungar - och arkivet hade garanterat haft en del att säga om senmedeltiden. Fast hur mycket av det som hade varit relevant för en sådan här lista är såklart omöjligt att säga.

text: :::::andejons 20 april 2009 kl. 16.27 (CEST)
replies: text: ::::::Jag nöjer mig gärna med att Andejons i sak har lämnat en lugn och saklig och 100% lämplig slutkommentar på den här debatten och sidan, vilket visar att åtminstone han har velat fatta vad jag menade och (glädjande!) läst vad som faktiskt stod där (nu till ½ bortplockat av Grillo). Det är ju egentligen bara Andejons (och lilla jag) som har visat något som helst sakligt intresse för att förbättra här, bland allt annat okunnigt klankande. Oj! Fler värderingar, ursäkta! EmilEikS 20 april 2009 kl. 19.16 (CEST)
replies: text: :::::::Om man inte är ute efter att förbättra artiklarna, vad är man då ute efter? Bara för att inte alla argumenterar som du, innebär de inte att de är ute efter att förstöra. /Grillo 20 april 2009 kl. 21.21 (CEST)
Svar på föregående fråga: Föreslår så respektfullt som möjligt reviraggression som värst eller okynne som lindrigast, exempelvis som en editör tog bort igen om slottets brand idag, fastän det som nu står på denna sida, av sakkunniga bidragare, klart visar relevansen till listan och förklarar sakligt åtminstone något om uppgifter som saknas i den om senmedeltida kungligheter. Den förklaringen är av värde och kan skrivas om, men inte avlägsnas av anledningar som inte ter sig sakliga. 217.209.96.244 21 april 2009 kl. 21.53 (CEST)

text: Slottsbranden 1697 saknar betydelse för listan. Inga okända belägg för fler kungar har brunnit upp där. Gustav Vasa hade sämre kännedom om medeltida kungar än vi. När hans kansler Olaus Petri skriver en historia, är han för tiden innan 1457 främst beroende på Ericus Olai. Olaus Petri gjorde också några genealogiska utredningar om folkungaätten och om sverkerska ätten. För detaljer se Westins avhandling från 1946. (Måste man verkligen dunka så tunga böcker i huvudet på folk för att slippa tillmälen?) /Pieter Kuiper 21 april 2009 kl. 22.22 (CEST)
replies: text: :De två första meningarna av föregående person utgör en fullkomligt osakkunnig spekulation. Om Olaus Petris verk har överlevt den för svensk historieforskning katastrofala branden (därom är alla sakkunniga överens) har mycket annat brunnit inne som gör att man inte i det ringaste kan bedöma vad som fanns i det stora forskningsmaterialet som Vasakonungarna hade tillgång till. Det enda kan kan yttra, sakkunnigt, är att de hade tillgång till ett stort material som brann upp 1697 och att sådana arkiv som dessa alltid innehöll ansenliga inslag av kunglig genealogi. Westin har inte avfärdat något så självklart som orimligt eller omöjligt i sitt verk om Petri. Det kan inte heller bedömas hur och varför exempelvis Gustav Vasa kan ha använt delar av materialet så att de överlevde med andra källor. Man ska respektera vedertagna historiska fakta och en faktabaserad kunskap som dras ur tidernas seder, och spekulera så lite man kan.  217.209.96.244 22 april 2009 kl. 00.18 (CEST)

text: :Så här skriver Elisabeth Cederbjörk om den ganska nyligen avlidne Westin: "Gunnar T. Westin har i avhandlingen Historieskrivaren Olaus Petri analyserat Olaus svenska krönika. Analysen gäller främst krönikans källor och krönikeförfattarens metod. Westin skriver i förordet att han även har sökt utröna i vad mån det råder ett samband mellan Olaus Petris statsteoretiska tänkande och hans historieskrivning samt i vad mån krönikan uttrycker Olaus inställning till samtidens politiska händelser. Men Westin anger själv att han inte har haft möjlighet att göra en ingående analys av dessa frågor." 217.209.96.244 22 april 2009 kl. 00.36 (CEST)
replies: text: ::Och vad skulle en analys av Westins statsteorin tillföra här? Det relevanta här är att Westin analyserar Olaus Petris användning av källmaterialet.

text: ::Ditt Sådana arkiv som dessa innehöll alltid ansenliga inslag av kunglig genealogi kanske stämmer, men dessa genealogier (typ Johannes Magnus) har inget större värde. Genealogi var inte så avgörande på rätten till tronen i ett valrike som det medeltida Sverige var, och Gustav Vasa hade inte något arvsrätt till tronen. Gustav Vasas genealog Rasmus Ludvigsson skrev av från Olaus Petris förteckningar över folkungar och sverkarna, och det är inte bättre information än dagens kunskap. Genom historikers arbeten innan branden, genom avskrifter, genom kataloger, osv kan man ha en ganska hyfsad uppfattning av vad som brunnit upp. Biblioteket var mest tryckta verk - få unika böcker, säkert massor med teologi. Självklart mäste man beklaga alla original som försvann, men informationerna om kungligheterna som dåtidens historieskrivning var minst lika mycket intresserad av som EmilEiks fanns förstås i avskrift. /Pieter Kuiper 22 april 2009 kl. 01.18 (CEST)
replies: text: :::Utan att vilja kränka någon som här ovan skriver, gång efter annan så idogt, får jag för Wikipedians skull upplysa så sakligt som det går, att var och en som är någorlunda historiskt sakkunnig känner till vilken avgörande betydelse genealogien alltid har haft i sådana här sammanhang, framför allt vad beträffar kandidater till kungavalen, och hur stora delar av de medeltida biblioteken och arkiven som bestod av sådana källor. Även hur avgörande väsentligt det var att dessa källor var så oantastliga som de kunde vara, med undantag av ren propaganda, vilken oftast igenkändes som sådan just p.g.a. fakta ur arkiven. Även hur mycket av originalen, ej avskrivna, som förvarades i sådana avsiktligt insamlade och säkerställda arkiv på slott som inte kunde tänkas brinna ned. "Ganska hyfsad uppfattning"; "säkert massor" o.s.v. förefaller mig vara väl spekulativt för att denna diskussion ska kunna fortsätta i en orimlig oändlighet. Att på så sätt rent spekulativt proklamera vad som inte fanns i ett medeltida slotts bibliotek och arkiv, som om man känner till det, och att upprepa sådana spekulationer ett flertal gånger, blir mycket tröttsamt för dem som förlitar sig på sakkunskap och eftersträvar saklig skildring. 217.209.96.244 22 april 2009 kl. 02.02 (CEST)
thread_title:  Slottsbranden 

message: Tycker vi ska fortsätta följa hovets officiella stavning fram till 1907. Se deras lista här! Återställer senaste ändring. mvh EmilEikS 8 maj 2009 kl. 17.12 (CEST)
thread_title:  Oscar eller Oskar 

message: Den 4 juni 2009 gjordes en stor redigering av denna artikel som gjorde den oanvändbar som den alfalista den uppenbarligen är ägnad att vara. Dessutom överensstämde då listan inte alls med introduktionstexten som verkar ägnad att förklara riktigt hur bokstavsordningen ska fungera. Jag har hämtat den tidigare listan och återställt den = alfalista enligt introtexten, utan att ändra den redigering som gjordes av texten. 217.209.96.24 14 juni 2009 kl. 21.36 (CEST)
replies: text: Om något är det oalfabetiskt att sortera Hans under Johan eller Karin under Katarina. Vi lever inte på 1500-talet.

text: andejons 14 juni 2009 kl. 21.53 (CEST)
thread_title:  Inkonsekvent redigering 

message: [Hitflyttat från Andejons diskussionssida EmilEikS 2 juli 2009 kl. 00.13 (CEST)]
Hejsan Andejons! Du och jag har ju tidigare samarbetat ganska bra, exempelvis på Karl Knutsson (Bonde) som det finns riktigt fina inlägg om på din gamla diskussionssida. Tyvärr har det även gått illa ibland och urartat till mindre än trevliga-konstruktiva diskussioner. Jag beklagar detta och kan inte riktigt sätta fingret på vad detta har berott på exakt. Men trist har det varit för mig, som - tro't eller ej - väldigt gärna vill komma bra överens med andra. Förutom att jag, som alla, gör många fel kan jag erkänna att jag kan bli för ivrig i min välvilja ibland och då kan uppfattas som bufflig.
Några bekanta till mig här i Stockholm (som inte vill framträda här med annat än IP) är konfunderade och brydda (milt uttryckt) över dina upprepade och genomgripande ändringar på Alfabetisk lista över svenska kungligheter. De bidrog med väldigt mycket värdefull information till artikeln när jag skapade den, så jag hoppas du förstår hur detta kan vara ganska pinsamt för mig. Jag sitter liksom på pottan här och behöver hjälp, gärna av dig.
Enilgt epost jag fått tycker de att: 
* inledningstexten och listans format fortfarande inte stämmer överens, så det måste bli förvirrande för den som försöker använda listan effektivt
*listan inte längre försvarligt kan kallas alfabetisk med formatet som du har skapat när du gjorde om den helt ("bokstavsordning regleras väl normalt på personnamn och årtal, inte på andra epitet och geografi") 
*du tagit bort några ganska betydelsefulla hänvisningar (exempelvis Johan II - se Hans eller tvärtom) 
*plockat bort några personer helt (exempelvis Sune Sik och Ingrid Ylva) som försvarar sina platser - åtminstone som ifrågasatta - därför att de under århundraden ansetts vara eller möjligen vara historiska - det finns ju egna WP-artiklar om dem som inte påvisar 100% bergsäkert att de är fantasifigurer
*det excellenta samarbete du och jag först hade, som gjorde att alla de kända namnen sattes ut med fet still till höger, sörjer och saknar man nu. 
De här personerna och jag har de bästa avsikter för och med svenska Wikipedia nu och för framtiden, det kan jag garantera dig. Kan du försöka se vår goda vilja i detta?
Kan du i så fall tänka dig att ta en ny, fräsch och helt objektiv titt på detta och se om vi kan samarbeta lite mer för att få fram en artikel som alla kan vara nöjda (och gärna glada) med? Jag kan göra grovjobbet om du vill vara vänlig att ge mig konstruktiva synpunkter och konkreta förslag till något slags kompromiss. Skulle uppskatta detta mycket. EmilEikS 1 juli 2009 kl. 14.44 (CEST)
replies: text: Hej,

text: Jag tycker artikeln i nuvarande utformning är bra, av skäl jag tidigare angett på diskussionssidan.

text: Jag har svårt att säga något om inledningstexten, eftersom klagomålet är så vagt formulerat att jag inte har en aning om vad det går ut på. Däremot är listan, såvitt jag kan avgöra, numera alfabetiskt ordnad efter de namn som personerna vanligtvis har i litteratur, istället för att ordnas efter de namnformer som namnen en gång varit smeknamn för. En människa av idag kan förstå att Nisse egentligen heter Nils, men tänker knappast på att 1500-tals-Karin kan ha döpts till Katarina. Hänvisningen till Hans finns dock kvar, om ej länkad. Sune Sik har jag tagit bort som ickehistorisk. Skall vi ha med honom kan vi lika gärna ta med hela ynglingatal, av samma anledning som du anför.

text: Jag har inga problem att tro att det är av god vilja som ni vill återställa, men jag anser lika fullt att den viljan är missriktat och att återställningarna utgör en försämring av listan så att den blir mer svåranvänd, inte minst eftersom den använder annars knappast brukade namnformer som "Sverker II" och dylikt, när man normalt återfinner honom i regentlängder som Sverker d.y.

text: andejons 1 juli 2009 kl. 15.06 (CEST)
replies: text: :Ursäkta att det jag skrev om inledningen var "så vagt formulerat" - bl a detta stämmer inte alls längre: "Alla övriga namn (än förnamnen som är sorteringsorden) och regentnummer anges till höger."

text: :Om jag vädjar vänligt igen, kan du tänka dig att ta lite hänsyn till min obehagliga sits och ta en ny, fräsch och helt objektiv titt på det hela och se om vi kan samarbeta lite mer för att få fram en artikel som alla kan vara nöjda (och gärna glada) med, och som tar med lite fler synpunkter än dina egna i beräkningen? Skulle uppskatta detta mycket. EmilEikS 1 juli 2009 kl. 18.26 (CEST)
replies: text: ::EmilEikS Denna artiklel har fått sin nuvarande utseende efter god wikiedpaised med diskussioner och olika tillägg och ändringar och kan nu ses som communitien önskemål om hur den bör se ut. Om du eller Andejons börjar riva upp detta utseende kommer nog många med mig vilja ha tillbaks den i det utseende som arbetet ledde fram till. Så det är inte en fråga mellan Andejons och dig. Hälsa din vänner att om det är mycket svårt ändra något när det nått konsensusstadie, och att om de önskar delta i debatten att de ger sig in i den direkt och inte via dig. Också att du själv inte har något speciellt ansvar för artikeln utseende. Wanpe 1 juli 2009 kl. 18.33 (CEST)
replies: text: :::Hejsan Wanpe! Jag ser att jag har uttryckt mig lite dumt här, eller i varje fall har skyllt på min sjuka mor lite, och förstår därför varför du vill rätta till min inställning och tankegång lite. Det är givetvis först och främst jag själv som skulle vilja ha en kompromiss till stånd angående de fel med artikeln - framför allt bokstavsordningen som den ju går ut på - som jag ser det hela. Från början har jag genom c:a 30 timmars extremt välvilligt arbete skapat och den 13 april 2009 laddat upp en ny artikel baserad på vad jag anser är den minst förvirrande och mest normala metoden för bokstavsordning. Jag vet att man då kommer att redigeras och gillar faktiskt all konstruktiv kritik och att fixa till därefter så gott det går.

text: :::*Konsensus uppnåddes i min mening (och artikelns historik) redan den 17 april 2009 efter att jag hade gjort genomgripande förändringar själv dagarna innan baserade på önskemål och inlägg på diskussionssidan av Andejons med flera andra användare.

text: :::*Det var då i stort sett frid och fröjd fram till 4 juni 2009.

text: :::Andejons gjorde då drastiska förändringar på hela artikeln igen (som han hade gjort allra först) och har fått återställningshjälp av Pieter Kuiper när andra har velat ändra tillbaka till konsensusbokstaveringen av den 17 april. Inga andra har någonsdin ändrat artikeln på detta genomgripande sätt. Därför vänder jag mig till Andejons och ber honom hjälpa mig förbättra den, som jag har uppfattat att man ska göra i stället för att bråka och kriga.

text: :::När några av mina bekanta från olika IP här i stan försöker rätta till detta själva eller debattera om det, då svarar man dem med inlägg adresserade till mig som om vi höll på med något fuffens (vilket John Vandenberg på Wikimedia Arbitration vet att vi inte gör). Således fungerar inte anonymiteten för dem, och det tycker både de och jag är väldigt obehagligt.

text: :::Vore mest intressant i nuläget om du ville titta igenom listan och se om du själv verkligen tycker att den är alfabetisk i nuvarande utforming. Om du tycker det väger det tungt för mig i objektivitetens vågskål (eftersom du inte är insyltad i revirtjosan så att säga), och då ger jag med mig att konsensus har skapat listan och kan nöja mig med att introtexten justeras så den stämmer med detta och några smärre rättelser här och där. mvh Emil Eikner alias EmilEikS 1 juli 2009 kl. 23.46 (CEST)
replies: text: ::::Nog skall väl diskussionerna om artikelns innehåll föras på artikelns egen diskussionssida? Vänligen, Riggwelter 1 juli 2009 kl. 23.55 (CEST)
replies: text: :::::Jo, detta skulle vara en diskussion mellan mig och Andejons, hade jag tänkt. Flyttar nu detta till den lämpligare sidan [hit alltså], som du föreslår. EmilEikS 2 juli 2009 kl. 00.13 (CEST)
Kan den överväldigande merparten WP-användare vara överens om grundläggande faktum för förbättring här: vad som är och inte är bokstavsordning, såsom att Eriksdotter kommer före Sverkersdotter, Magnusson efter Karlsson osv?
Här är sakens grundläggande debatt idag, som jag ser den.
Exempel från första konsensus 17/4 (efter enormt försiktigt arbete med alfabete, årtal, kända namn):
* Erik, svensk prins 1300, kallad Erik Magnusson
* Erik, svensk prins 1350, kallad Erik Karlsson, även dansk kung som Erik III
Exempel sedan nuvarande metod infördes (4/6):
* Erik Magnusson, svensk prins 1300
* Erik Karlsson, svensk prins 1350
Obs! att det ovan är enkla exempel på hur det såg ut och ser ut nu, genomgående i hela listan. Vill erfarna WP-användare och andra, som ännu ej har deltagit i debatten om den här listan, v g yttra sig? mvh EmilEikS 5 juli 2009 kl. 02.34 (CEST)

text: Nu har en annan användare och jag justerat inledningstexten så att den stämmer med listan som den ser ut idag. Man kan fortfarande yttra sig över vilken bokstavsordning är minst förvirrande i princip av de två exemplen ovan. Hela listan finns kvar på Word som den var före 4 juni, så det går lätt att ändra till det förra systemet om konsensus tycker det. EmilEikS 5 juli 2009 kl. 14.17 (CEST)
thread_title:  Bokstavligt samarbete? 

message: Ingen modern historiker har avfärdat dessa två personer som definitivt ohistoriska. Tvärtom anses båra försvara sina plaser, om än mer eller mindre starkt ifrågasatta. 217.209.96.70 16 juli 2009 kl. 23.03 (CEST)
replies: text: Trams. Ingen har avfärdat Ingrid Ylva, eller att hon måste haft en fader, men däremot att denne fader skulle ha varit Sune Sik. Avfärdandet av denne verkar dock så självklart att man inte ens bryr sig om att nämna det. Till exempel Dick Harrison sklirver i Jarlens sekel om Ingrid Ylva: "[Vi har inte] särskilt många uppgifter." Hade hon betraktats som kunglig hade det säkerligen nämnts, speciellt som han ägnar rätt mycket utrymme åt att beskriva Birger jarls härstamning.

text: Källor som explicit nämner Sune Sik är svåra att få tag på, men via Google scholar hittar man en  (som dock verkar svårtåtkomlig, det utdrag som visas är dock nog).

text: andejons 17 juli 2009 kl. 07.25 (CEST)
replies: text: :Ovanstående användare har nu samarbetat med en andra experter och redigerat Sunes engelskspråkiga lilla artikel så att den är mycket bra. Jag återställer därför Sune och modern här som möjliga svenska kungligheter (ifrågasatta inom parentes) enligt den artikeln och de goda källor som anges både där och här. Denna diskussion verkar så ha fått en lycklig utgång. Även hela denna artikeln verkar genom samarbete vara i stort sett klar nu, och kanske kan anses vara en ganska bra sådan? 217.209.96.70 17 juli 2009 kl. 20.05 (CEST)
replies: text: ::Läs Sune Sik istället, den ger en mer rättvisande bild av vad de flesta historiker verkar anse i frågan.

text: ::andejons 17 juli 2009 kl. 21.22 (CEST)
Se om detta nya uppgifter som redovisats idag på diskussionssidan hos Sune Sik den äldre. SergeWoodzing 5 oktober 2009 kl. 06.19 (CEST)
Som sagt var. SergeWoodzing 11 oktober 2009 kl. 19.57 (CEST)

text: Irrelevant. Även om Ingrid Ylva skulle haft en farfar som var kung (och det finns det inga starke bevis för), gör det inte henne till prinsessa. Fast det här är ändå en konstig lista, i stora delar rätt så anakronistisk. /83.254.195.74 11 oktober 2009 kl. 21.12 (CEST)
thread_title:  [[Ingrid Ylva]] & fader(?) 

message: Ska läsaren förstå vilken förkortning gement c. i artikeln avser? denna finns åtminstone inte med under uppslagsordet c, varken som versal eller gemen. --Ymer 22 juli 2009 kl. 14.47 (CEST)
replies: text: Uppfattar att "c." ibland även "c:a" är rätt allmänt kända förkortningar för cirka i betydelsen omkring [årtal]. Om detta är felaktigt, vad göra? 217.209.96.70 22 juli 2009 kl. 20.12 (CEST)
c:a för cirka kan möjligen anses som allmänt bekant, men eftersom wp inte ska ägna sig åt förkortningar bör detta korrigeras [robot?]. --Ymer 22 juli 2009 kl. 20.20 (CEST)
thread_title:  c. som förkortning 

message: Mediawiki har väl stöd för listor som kan sorteras av läsaren? Om denna lista var en tabell skulle det väl räcka med en lista, som sedan kan bli alfabetisk, kronologisk efter födsel eller vad som helst läsaren vill basera sorteringen på? - Tournesol (disk) 6 maj 2012 kl. 17.40 (CEST)
replies: text: Det las ner otroligt mycket arbete på att de tre listorna, alfabetisk, genealogisk och kronologisk, skulle nyanseras efter de tre ämnena. Menar du att det fel att vi har dem så? SergeWoodzing (disk) 6 maj 2012 kl. 20.05 (CEST)

text: Exempelvis är den här listan inte strikt alfabetisk utan både alfabetisk och kronologisk och indelad på position - regent eller inte (jfr Erikarna). Det framgår av inledningstexten.

text: Och den kronologiska listan är bara kronologisk på födelseår när det är det som kan räknas, vilket inte är fallet med ingifta eller alltid med kungahus som nyvaldes.

text: Den genealogiska listan är beroende av en särskild sorts sortering som också förklaras i dess inledningstext

text: Det hela är alltså mer komplicerat är vad jag tror tabellsortering skulle klara av. SergeWoodzing (disk) 6 maj 2012 kl. 20.16 (CEST)
thread_title:  Varför "alfabetisk"?