Diskussion:Svenska/Arkiv 2010

message: Nyligen inlagt i ingressen. Dock handlar det, vad jag förstår, om högst ett hundratal personer på endera stället, och jag är osäker på om svenskan har någon typ av officiell status. Det finns nog fler talare av svenska i London, men tror inte att någon skulle kunna tänka sig att påstå att "svenska talas i Storbritannien". Det är visserligen viktigt att nämna estlandssvenska och gammalsvenskbysvenska i artikeln, men kanske annorstädes? /Diupwijk 16 november 2009 kl. 13.43 (CET)
replies: text: Jag är rätt övertygad om att det här inte längre är det minsta relevant annat än ur ett historiskt perspektiv. När jag var i kontakt med Gammalsvenskbys vänskapsförening för snart fem år sen sa ordföranden att det kanske var ett 20-tal åldringar som fortfarande talade svenska som modersmål. Den siffran är väl rätt ungefärlig, men det rör sig om en otroligt liten grupp. Vad gäller estlandssvenskar så verkar ingen veta hur många dom är och ingen har ens kunnat visa en källa för att det är officiellt språk vare sig på Nuckö eller någon annanstans. Jag tar bort dom här påståendena tills någon faktiskt kan visa en trovärdig källa som stödjer påståendet.

text: Peter Isotalo 18 januari 2010 kl. 17.33 (CET)
Det finns flera lankar till sidor om gammalsvenskby och deras samrore med Sverige i modern tid.
Det fanns tidigare lankar om Nucko, som nan plockade bort, dar det framgar att svenska har officiell status sen nagra ar tillbaks.
Fragan ar inte om svenska talas pa dessa platser, da det bevisligen gor sa, utan varfor nan tycker det ar sa kansligt att lankar, bevis, info och uppgifter standigt ska plockas bort? Vad ar detta for censur?
Nagra av lankarna har nu ater lagts ut, med info om hur svenska anvands pa dessa platser.

text: Det är väl inte frågan om censur, snarare relevans. Det finns folk som pratar svenska över hela jorden, så man kan fråga sig hur intressant Gammelsvenskby är i en övergripande artikel. 惑乱 分からん * \)/ (\ (< \) (2 /) /)/ * 20 februari 2010 kl. 13.42 (CET)
thread_title:  Talas även i Estland och Ukraina 

message: Viktigt att nämna Villa Svea, nuvarande Oberá i Argentina som grundades av svenskar och som fortfarande har en liten men betydande, svensktalande befolkning.--Chez alexito 14 mars 2010 kl. 03.39 (CET)
replies: text: Nja, man kan ju ha någon liten sektion med olika små områden där svenskättlingar behållit sitt språk, men den bör ha rimliga proportioner. Dessutom anser jag inte att det ska rättfärdiga att man lägger in landet i infoboxen, då svenska antagligen pratas i länder som Norge, Storbritannien, Tyskland och USA i långt större utsträckning än t.ex. Estland, Ukraina och Argentina. 惑乱 分からん * \)/ (\ (< \) (2 /) /)/ * 1 april 2010 kl. 19.05 (CEST)
thread_title:  Talas även i Argentina 

message: Att Svenska är ömsesidigt begripligt färöiska och isländska såsom med tyska och nederländska är lite missvisande eftersom färöiska och isländska liknar svenska mycket mer än nederländska och tyska, till uttalet, orden och oftast också i skriften. Detta beror på från person till person, men att läsa danska är mycket lättare än att läsa isländska/färöiska, men att höra danska kan vara svårare än att höra isländska/färöiska. Version från den 28 maj 2010 kl. 19.45 av 81.170.161.234
replies: text: Det är sant att isländska och färöiska som nordiska språk har ett större gemensamt ordförråd med svenska än vad tyska och nederländska har. Men det betyder inte att den ömsesidiga förståelsen mellan t.ex. svenska och färöiska behöver vara större än mellan t.ex. svenska och tyska, eftersom det ändå under århundradenas lopp blivit stor skillnad mellan en stor mängd ord på färöiska och isländska jämfört med danska, norska och svenska, bland annat därför att svenska, danska och norska har en mängd lågtyska lånord som färöiska och isländska till största delen saknar. Och när det gäller just färöiska är uttalet av det språket mer komlicerat än uttalet av tyska. Men egentligen kan man ifrågasätta om det alls finns någon ömsesidig förståelse mellan de olika nordiska språken å ena sidan och olika västgermanska språken (som tyska och nederländska) å andra sidan. Att man kan urskilja ett och annat ord betyder knappast att det finns någon ömsesidig förståelse. Sjunnesson 29 maj 2010 kl. 10.14 (CEST)
Och då är tyska och nederländska ömsesidigt begripliga? som du skrev så kan man ju ifrågasätta det, men tex. Isländska och färöiska skiljer sig mindre från norska och svenska än tex. tyska, ganska mycket tillråga på det, och de viktigaste likheter är ord som "Is: sem, Fr: sum, Sv: som" och nästan alla grammatiska ord och konjuktioner.
Visserligen är det sant det du skrev med komplicerat uttal, men som jag skrev innan så är det mycket betydligt lättare att förstå för en svensk när det talas än när det skrivs (i jämförelse med tyskan och nederländskan). Det är sant att de allra flesta moderna ord skiljer sig, men när isländska och färöiska är så mycket mer likt än svenska än tex. tyska och nederländska, (värt att nämna är att isländskans/färöiskans grammatik i vissa utsträkningar liknar den tyska) så är det i alla fall värt att nämna detta och distansiera det lite ifrån tyskan och nederlädnskans "i mindre utsträckning" så att man inte får uppfattningen att de skiljer sig ungefär lika mycket från svenska alla fyra, när två av dem har många fler likheter?
Rymdapan 30 maj 2010 kl. 19:20 (CEST)

text: Om det kan uppfattas så att jag menade att tyska och nederländska är ömsesidigt begripliga, så uttryckte jag det dåligt. Jag tycker att nederländska är lika litet ömsesidigt begripliga som t.ex. svenska och isländska. Sjunnesson 30 maj 2010 kl. 20.51 (CEST)
Det är just det: nederländska/tyska är mindre ömsesidligt begripliga än isländska/färöiska. När man läser denna artikel får man intrycket att nederländska/tyska är lika likt svenska som isländska/färöiska är det.Rymdapan 31 maj 2010 kl. 17:02 (CEST)

text: Är det verkligen så fel? Fast det beror kanske på vilken del av ordförrådet man pratar om. Se http://www.omniglot.com/babel/index.htm 惑乱 分からん * \)/ (\ (< \) (2 /) /)/ * 8 juni 2010 kl. 01.56 (CEST)
replies: text: :Eller, för att förtydliga, isländska och färöiska är ju närmare släkt med svenska, än vad tyska och nederländska är, men jag är rätt osäker på att språken egentligen är mer generellt lika. (Medel)lågtyskan, som ligger någonstans mellan tyskan och nederländskan har ju haft en enorm betydelse för utvecklingen av de skandinaviska språken. 惑乱 分からん * \)/ (\ (< \) (2 /) /)/ * 9 juni 2010 kl. 14.56 (CEST)
Med avsikt att avsluta denna diskussion så ska jag säga att du har alldeles rätt, det beror på vilken del av ordförrådet man talar om, men det handlar om det är flera likheter med flera delar av ordförråd mellan de språken vi diksuterar. Mer släkt med svenska är isländksan/färöiskan alldeles säkert, och här kommer vi till det intressanta: Om dem är mer lika svenskan varierar från person till person. Många svenskar förstår tyska lättare än isländska, och tvärtom. Så helt vetenskapligt så står det alldeles rätt nu, och det kan man ju säga att det gjorde förut när definitionen av "mindre ömsesidligt begripliga" kan variera, så helt personligt så tänker jag inte ta på mig besväret att ändra på texten, när det är helt rätt.
Rymdapan 30 maj 2010 kl. 19:20 (CEST)
thread_title:  Andra nordiska språk