Diskussion:Astat

message: Enligt engelska wikipedia har astat 33 kända isotoper. 90.230.101.206 18 februari 2008 kl. 01.32 (CET)

message: Artikeln anger att ämnet med en total beräknad mängd på 28 g är det mest sällsynta i jordskorpan, och citerar Forskning och Framsteg, en förvisso tung källa. Emellertid anger denna site, som administreras av Sheffielduniversitetet, en annan tung källa, att francium skulle ha en beräknad förekomst av 20 – 30 g, vilket möjligen skulle göra det ännu sällsyntare. Jag har därför ändrat lydelsen till "tillsammans med francium det mest sällsynta elementet i jordskorpan". / TernariusD 2 november 2014 kl. 20.19 (CET)
thread_title:  Mest sällsynt 

message: Jag ändrade just tillbaka en uppgift från Go-in om att den totala mängden astat skulle vara mindre än 1 g till den tidigare uppgiften om mindre än 28 g. Ingen källa gavs för det nya värdet, bara en hänvisning till enwp. Den engelska artikeln citerar visserligen en lärobok från 2001, men den angavs inte som källa i den svenska artikeln. Här, i den svenska artikeln, anges däremot två källor, en artikel i Forskning och Framsteg, och en från Sheffielduniversitetet, som båda anger 28–30 g som övre gräns. Hittar man tunga källor som talar mot varandra bör det rimligtvis leda till en diskussion på artikelns diskussionssida, alternativt att båda uppgifterna tas upp i artikeln med redovisning av den vetenskapliga kontroversen, men inte att uppgiften bara ändras med bibehållande av den gamla referensen (som alltså säger någopnting annat). / TernariusD 30 december 2016 kl. 22.21 (CET)
replies: text: OK, den efterfrågade diskussionen:

text: Att Forskning och Framsteg skulle vara en "tung källa" vill jag ifrågasätta! Den refererade artikeln är skriven av en journalist som försökt tolka, som jag förmodar, vetenskapliga uppgifter utan att riktigt lyckas.

text: I svwp-At-artikeln anges mängden i jorden, något som naturligtvis ger ett annat siffervärde än när man anger mängden i jordskorpan. Det blir ju förvirrat när svwp-At-artikeln relaterar till jorden och Fr-d:o till jordskorpan! Det senare föredras oftast, då alla halter för jordens inre är grundade i lösare antaganden än för jordskorpan.

text: All förekomst av At och Fr är i ovanliga sidogrenar av urans och thoriums sönderfallskedjor, med hänsyn tagen även till spontan fission och följande neutroninfångning. Allt väl känt, så förekomsten av U och Th leder direkt till Fr och At. Se enwp "decay chain"!

text: Trodde att hänvisning till engelska wikipedia skulle vara tillräckligt. Missade tydligen att helt få bort referensen till FoF. Lämnar till andra att bringa ordning i denna obetydliga sak. / Go-in (diskussion) 9 januari 2017 kl. 16.53 (CET)
replies: text: : Håller helt med om att Forskning och Framsteg knappast är en speciellt tung källa. De källorna som angivits på EnWP verkar bättre men de kommer jag tyvärr inte åt just nu. Om någon kan läsa dem och skriva om (och då lägga in de använda källorna) så tror jag det blir bra. Man kanske rent av kan skriva om med en vagare formulering (ett par gram) om källorna är oense och ingen källa självklart är bättre. --افيراتير (diskussion) 12 januari 2017 kl. 20.13 (CET)
replies: text: ::Att i denna korta artikel ha så stort fokus på hur mycket som finns, känns lite tokigt, speciellt som detta ämne ar är en mellanprodukt i radioaktiv nedbrytning och bara finns i några timmar. Jag föreslår (om ingen kan kolla med källan på enwp) att detta är en obeständigt ämne som id en viss tidpunkt bara finns i extremt lite mängd.Yger (diskussion) 12 januari 2017 kl. 20.21 (CET)
replies: text: :::(redigeringskonflikt)

text: :::Att använda andra Wikipedia-versioner som källa är något som i allmänhet avråds ifrån. Wikipedia:Källhänvisningar#Typer av källor konstaterar: "artiklar eller annat material på andra språkversioner av Wikipedia eller andra Wikipedia-artiklar brukar inte accepteras i källhänvisningar, men kan duga som underlag vid t.ex. sammanfattningar eller översättningar. Det är bra att alltid direkt kontrollera källorna som denna andra sida bygger på." Den engelska artikeln angav som källa en 16 år gammal översättning (bok) av en tysk lärobok. Har du inte kontrollerat källan själv, bör du inte citera den. D. Scott Wilbur i "Enigmatic astatine" (en artikel i Nature Chemistry nr 5 (en referentgranskad tidskrift; artikeln publicerades i februari 2013) är för övrigt mer noggrann: Hen skriver: "The total amount of natural astatine at any given time has been estimated to be between a few hundred milligrams and 30 g." Det är knappast något som avviker allt för mycket från artikelns nuvarande skrivning om "mindre än 28 g".

text: :::Dessutom är ditt argument om att den här artikeln skulle avse jorden inte helt riktigt. Visserligen nämner FoF-artikeln (som du alltså underkänner som källa) att "den totala mängden uppskattas till mindre än 28 gram". I källan från Sheffield-universitetet nämns däremot uttryckligen "The total amount present in the Earth's crust is probably less than 30 g at any one time" (min kursivering). Med tanke på att D. Scott Wilbur talar om den totala mängden avviker uppenbarligen de två beräkningssätten inte allt för mycket från varann. / TernariusD 12 januari 2017 kl. 20.41 (CET)
replies: text: ::::Det från Nature Chemistry tycker jag blir bra. Bättre källa och stort spann som visar både på hur lite och hur osäkert det är. --افيراتير (diskussion) 12 januari 2017 kl. 20.56 (CET)
replies: text: :::::Instämmer.Yger (diskussion) 12 januari 2017 kl. 20.57 (CET)
replies: text: ::::::Instämmer också. Kan vi inte få tag på den tysk/engelska boken jag nämnde ovan (Inorganic Chemistry av Egon & Nils Wiberg), så kan vi bara gissa varför den anger en avvikande uppgift. Har artikelskrivaren på enwp sammanfattat ett intervall till ett medeltal? Har rentav författarna gjort så? Har forskningsläget ändrats från <2001 till 2013? Är det rent av ett skrivfel? (Sådana förekommer ju ibland och är ett utmärkt skäl till varför vi inte ska överta källor i andra Wikipediaversioner utan att kontrollera dem). D. Scott Wilburs skrivning "några hundra mg till 30 g" däremot har den källa som har den bästa relevansen (publicerad i referentgranskad tidskrift), den (källan) anger 30 g som det högsta värdet, men också att det minsta värdet kan vara mycket mindre. Det bör emm uppfylla de olika kraven på ett tämligen optimerat sätt. / TernariusD 12 januari 2017 kl. 21.21 (CET)
replies: text: :::::::Nu har ändrat den totala mängden till det intervall som nämns i D. Scott Wilburs artikel, lagt till den som källa, tagit bort referensen till Forskning och Framsteg, samt lagt till ytterligare en källa (även den av Mark Winter från Sheffield-universitetet) på att francium är en möjlig medtävlare till posten som det mest sällsynta ämnet på jorden. / TernariusD 12 januari 2017 kl. 23.40 (CET)
replies: text: ::::::::Om någon till äventyrs skulle vilja veta mer om D. Scott Wilbur så har det visat sig att han är man, professor i onkologisk radioterapi på University of Washington, och specialist på bl.a. cyklotronteknik och framställning av astat (framför allt i medicinskt syfte, får man förmoda). / TernariusD 13 januari 2017 kl. 00.07 (CET)
thread_title:  Totala mängden astat