lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Irokeser

message: Vad är det för kontroversiellt med benämningen Irokeser?

message: Jag infogade från Haudenosaunee enligt förslag. MÖRKERMAN 10 juni 2011 kl. 20.39 (CEST)
thread_title:  Infogning 
Diskussion:Arne S. Lundberg

message: Varför skall dödsdatum och dödsår nämnas två gånger i artikeln?
thread_title:  Dödsdatum 

message: Vad betyder "envoyé i disponibilitet"? Enligt Wikipedia har begreppet att göra med diplomatkåren, och vad jag vet var Lundberg aldrig diplomat. Så varför fick han denna titel, som många gruvarbetare i malmfälten tyckte var knasig? 
replies: text: Envoyé är en titel som ges till diplomater, med lägre rang än ambassadör. Här är en norsk förklaring av det andra ordet. Den som är "i disponibilitet" är fritagen från tjänstgöring men har plikt att inträda i tjänsten, när det krävs. Man kan kanske  säga att han var "diplomat i reserven". Roufu (diskussion) 4 april 2021 kl. 19.24 (CEST)
thread_title:  Envoyé i disponibilitet?
Diskussion:Amperemeter

message: Om jag kommer ihåg rätt, fungerar tången som en ringtransformator, med en lindning på den primära sidan och många lindningar kring kärnan som utgör tången. Jag tror att man främst mäter inducerat spänning, dφ/dt. Men jag editerade bara för att få bort klottret, och jag kan ha fel. /Pieter Kuiper 22 januari 2008 kl. 16.21 (CET)
replies: text: Jag håller med. Det var också innehållet den 22 januari 2008 kl. 15.01 innan användare:148.160.250.61 började skriva om strömstötar. Men nu tycker jag texten är bra igen, om inte bättre. /Rolf B 22 januari 2008 kl. 18.17 (CET)
thread_title:  Strömtång
Diskussion:August Corda

message: Språkvårdat artikeln, eftersom den var märkt så samt tillfört en fotnot. --Qlaz 22 januari 2008 kl. 17.57 (CET)
Diskussion:Eda kommun

message: Finns det några belägg för att det finns en stam albinoälgar i Eda?Slipzen 22 januari 2008 kl. 18.22 (CET)
replies: text: Det får du fråga Angelven om eftersom han lade in det.  Diupwijk 8 mars 2008 kl. 06.28 (CET)
thread_title: Albinoälgar i Eda?

message: Var låg det, och finns det något kvar efter det? Roufu (diskussion) 8 november 2022 kl. 08.45 (CET)
replies: text: @Roufu Det låg, såvitt jag kan finna, ungefär här: . Byggnaderna är rivna enligt ett Facebook-inlägg jag hittade. Facebook Eda kommun Kitayama (diskussion) 8 november 2022 kl. 09.42 (CET)
thread_title:  Eda sanatorium
Diskussion:Sqrt

message: Denna artikel känns onödig. Sqrt borde leda till Kvadratrot, anser jag. --― Jojan 22 januari 2008 kl. 19.12 (CET)
replies: text: Instämmer. Nitramus 22 januari 2008 kl. 19.15 (CET)
replies: text: :Man kan också tänka på Rottecken, om vad man ska göra när tecknet saknas. Men dessa artiklar kunde nog vara lite kortare. /Pieter Kuiper 27 juni 2008 kl. 23.55 (CEST)
thread_title: Flytt
Diskussion:Asp (träd)

message: Den gula lav som finns på äldre aspar bör beskrivas, men jag vet tyvärr inte vad den heter. Det kan också vara intressant att ta med blomningstiden. Jorva 22 januari 2008 kl. 19.22 (CET)
replies: text: Fixat. (Fast jag hade inte märkt att den hade hunnit logga ut mig igen...) -Islander 23 januari 2008 kl. 03.23 (CET)
replies: text: :Härligt! :-) Jorva 23 januari 2008 kl. 20.48 (CET)
thread_title:  Gul lav 

message: :Nedanstående två inlägg är kopierade från Wikipedia:Anmäl ett fel
Det står att asp inte lämpar sig för byggnation men faktum är att om aspen torkas tillräckligt länge så blir den glashård.
Detta har utnyttjats kring Dellensjöarna där man använde aspvirke till bl.a, stallgolv i vinterstall och t.o.m. byggde båtar av asp.
Ett annat träslag som väl lämpade sig för ovanstående ändamål är Lärk. Den odlades t o m av den anledningen i Bjuråkers socken som sträcker sig från Norra Dellen till gränsområdet mot Medelpad. Lärk är dessutom tåligt mot röta. RN 080308
replies: text: Jag försöker mig på en omformulering, och kopierar denna dialog till Diskussion:Asp (träd). /dcastor 11 mars 2008 kl. 16.01 (CET)
replies: text: :Att den inte lämpar sig som byggnadsvirke betyder inte att den inte kan användas i t.ex golv. Aspen funkar jättebra som golvbrädor, jag tror att det är asp som inte ger flis öht. Byggnadsvirke innebär främst konstruktionsvirke och där är det snarast en nackdel med ett "glashårt" virke.

text: : Det enklast man kan gör för att påvisa aspens förträfflighet som byggnadsvirke är att lägga fram en trovärdig källa med ett ISBN nr. Lärk och asp är inte att jämföra med varandra, ej samma botanisk familj samt helt olika egenskaper. svenboatbuilder 13 december 2009 kl. 13.15 (CET)
replies: text: :: I länken till träcentrum.se kan man läsa: "Tekniskt är aspen lik gran och kan användas inom samma områden dvs ytterpanel och konstruktionsvirke." En studie vid Växjö universitet säger samma sak: http://www.atl.nu/Article.jsp?article=42903&%3Ba=Aspens%20kvalitet%20%F6verraskar  Merten 20 juni 2010 kl. 13.16 (CEST)
replies: text: ::: Värden är föränderlig, vi också, det det kan gott bearbetas in under användning trots att det är ganska marginellt i dag. Det kan ändras i det framtida skogsbruket, i dag finns inga aspskogar, däremot granskogar. --boatbuilder 20 juni 2010 kl. 22.38 (CEST)
thread_title:  Asp som byggnadsmaterial 

message: Fråga: Ska det vara en egen sida för hybridasp. Googla så ser ni att det trädet, som är snabbväxande, diskuteras flitigt nu. --Mats33 17 december 2009 kl. 20.06 (CET)
thread_title:  Egen sida för hybridasp? 

message: I artikeln står att en aspdunge kallas espe. Jag har också stött på stavningen äspe och en google-sökning ger ungefär lika många träffar på båda. Jag hittar ingen ordbok som kan bekräfta vilken stavning som är korrekt. --Migro (diskussion) 18 oktober 2018 kl. 20.49 (CEST)
thread_title:  Espe eller äspe?
Diskussion:Monstret i soptunnan

message: Håller med Användare:Nitramus om relevanskontrollen, min ursprungliga mall var väl kanske lite missvisande. Jag slant på knappen är väl en rätt dålig ursäkt, men ändå. /Fluffdune 22 januari 2008 kl. 20.02 (CET)
replies: text: Nu är det nog något jag har missat? Exakt vad är det du ber om ursäkt för? Nitramus 22 januari 2008 kl. 20.05 (CET)
thread_title: Relevans
Diskussion:Christina Johansdotter

message: Jag har raderat ett irrelevant stycke om Gustav III och barnamord. Christina Johansdotter hade mördat ett barn men hon hade inte begått barnamord, eftersom detta var ett specifikt brott som bara kunde begås av barnets egen mor. Barnamörderskor var ogifta mödrar som fött i hemlighet och dödat barnet direkt efter födseln och gömt undan det.
Sedan undrar jag var det finns belagt att Christina Johansdotter verkligen blev avrättad. Det framgår i alla fall inte av texten. Alla som dömdes till döden blev ju inte avrättade./Blanka 22 januari 2008 kl. 20.06 (CET)

message: Återställde artikeln så här: "Hennes mål togs upp i Stockholms Södra förstads kämnärsrätt 1740. Christina förklarade att hon efter sin trolovades död själv ville dö och hade funderat på självmord. Men som självmördare skulle hon enligt Bibeln dömas av Gud till evig förtappelse i helvetet och alltså inte få återförenas med sin fästman. Hon hade då sett en kvinna halshuggas för barnamord. Om hon blev avrättad skulle hon återförenas med sin älskade i himmelen. Därför bad hon att få låna med sig sin väninnas barn för att visa upp det för en bekant på besök från landet. Väninnan gick med på det, och Christina tog barnet till en huggkubbe och högg huvudet av det med två hugg med en yxa. Att begå självmord på det här sättet var vanligt [källa behövs] och berodde på den religiösa tron att en självmördare hamnade i helvetet efter döden. Näst efter kvinnor som dödade barn de fött i hemlighet, för att de inte var gifta och för att ogifta mödrar drabbades av livstids trakasserier, var självmord det vanligaste motivet för mord på barn. Den som avrättades ansågs automatiskt komma till paradiset. Under slutet av 1600-talet och början av 1700-talet fick avrättningar en mycket högtidlig karaktär; i Stockholm var det vanligt att de dödsdömda och deras familjer inskaffade särskilda avrättningsdräkter, som vanligen var i vitt eller svart och prydda med broderier och band och betalade ett helt följe och flera präster att eskortera den dödsdömde som en celebritet ut till avrättningen vid Skanstull i en högtidlig position. Myndigheterna såg problem med denna avrättningskultur, som underminerade hela syftet med avrättning, som ju var avsett att vara avskräckande, eftersom de högtidliga föreställningarna fick publiken att fatta sympati för den dömde, och 1754 infördes en lag som motverkade detta. Hädanefter skulle alla som misstänktes ha begått mord i syfte att bli avrättade bindas i två dagar vid skampåle på torget med en tavla med brottet över huvudet, piskas och föras till avrättningen med ögonbindel." Man ska väl inte vara rädd för att ta med omständigheter till ett visst fenomen, sammanhanget. --85.226.42.61 15 november 2008 kl. 15.20 (CET)
thread_title:  Återställde radering
Malldiskussion:Wikipediasystrar

message: please, add this interwiki links:
 [[ca:Plantilla:Contingut Projectes germans]]
[[cs:Template:Wikipediasister]]
[[el:Πρότυπο:Αδελφικά εγχειρήματα]]
[[en:Template:WikipediaSister]]
[[eu:Txantiloi:Wikimedia]]
[[es:Plantilla:Portada:Proyectos]]
[[fi:Malline:Sisarhankkeet]]
[[fr:Template:Projets Wikimedia]]
[[he:תבנית:מיזמי ויקימדיה]]
[[ia:Patrono:Projectos Wikimedia]]
[[it:Template:PaginaPrincipale/Progetti]]
[[nl:Sjabloon:Hoofdpagina/Projecten]]
[[no:Mal:Søsterprosjekt]]
[[pt:Predefinição:Projetos correlatos]]
[[pl:Szablon:Siostrzane]]
[[ru:Шаблон:Сообщество Википедии]]
[[simple:Main Page/Sister projects]]
[[sk:Template:WikipediaSister]]
[[sv:Mall:Wikipediasystrar]]
[[vi:Tiêu bản:Liên quan Wikipedia]]
147.65.21.102 22 januari 2008 kl. 20.13 (CET)
thread_title:  Interwiki
Diskussion:Svenska målareförbundet

message: Wikipedia intressekonflikt finns det något som heter. Ett typiskt exempel måste ju vara den långa artikeln om Målareförbundet. Det ser inte bättre ut än att förbundet självt har kopierat in sitt informationsmaterial. En kortfattad historik på förbundets hemsida har exakt samma ordalydelser som finns i artikeln.
Ingen på Wikipedia har reagerat och jag misstänker att ingen ser det om jag skriver på artikelns diskussionsida. Därför skriver jag här.
Det finns ju förstås rena fakta i artikeln, men presentationen är ju minst sagt subjektiv. Texten borde egentligen strykas ner till nästan ett minimum och sedan fyllas på successivt av förhoppningsvis oberoende skribenter./ Blanka 22 januari 2008 kl. 20.36 (CET)
replies: text: Ja oj...

text: Jag återställde till en tidigare version. När det är så uppenbart är det emå bättre att börja om från början. Kopierar den här diskussionen till diskussionssidan. /NH 22 januari 2008 kl. 20.41 (CET)
replies: text: :Jag la in två plagiatmallar, men det blev inte redigeringskrock och ändå fanns plagiatet kvar när jag använde visa förhandsgranskning. Mycket märkligt! Nåväl, det löste sig ju bra nu. Leo Johannes 22 januari 2008 kl. 20.44 (CET)
replies: text: ::Vilka snabba reaktioner! Jag är imponerad. Blanka 22 januari 2008 kl. 20.50 (CET)
thread_title:  Svenska Målareförbundet och WP IK (kopierat från [[WP:FEL]]) 

message: Det är jag som uppdaterat den tidigare mycket kortfattade, inaktuella informationen från 2004. Ser inte varför det inte skulle gå att använda informationen från Svenska Målareförbundet, då den består av fakta och beskriver förbundets arbete och insatser för sina medlemmar, gällande arbetsmiljö, löner med mera? Vidare är det ju inga andra än förbundet själva som har haft intresse om att forska om historien och förbundets arbete!
Lägger till källa i min nya uppdatering.
Vill tillägga att jag själv arbetar som målare och är medlem i förbundet - intressekonflikt??  
Så klart fritt för andra att lägga till yttreliggare historisk fakta.
thread_title:  Plagiat
Diskussion:Fisting

message: Det heter väl ändå inte fotfisting? Är inte det lite motsägelsefullt?
replies: text: Det handlar sällan om en knuten näve (fist) heller, men det är termen som används. --81.235.177.151 22 november 2008 kl. 21.19 (CET)
thread_title:  Fotfisting?
Diskussion:Fordringsägare

message: Jag har visst råkat skapa en dubblett genom artikeln Fordringsägare (pjäs), som jag kallade så för att jag föreställde mig att man kunde vilja slå upp vad en fordringsägare är. Så nu är frågan: vilken artikel bör uppgå i vilken? Litteraturvetare 23 januari 2008 kl. 09.53 (CET)
thread_title: Sammanslagning?
Diskussion:Confessions Tour

message: Jag försökte språkvårda denna artikel eftersom den är märkt så. Men eftersom den är lite rörig och "lös i köttet" och eftersom jag själv inte känner till Madonnas förehavanden, vågade jag mig inte på den. Om skribenten struntar i att nämna alla låtar och bara beskriver själva showen, skall jag gärna återkomma. Mvh --Qlaz 23 januari 2008 kl. 10.32 (CET)
Diskussion:Théoden

message: Den senaste tiden har här varit en del aktivitet som bland annat skrivit om handlingen från vad som hände i boken till vad som hände i filmen. Jag anser att det i första hand är handlingen i boken som bör gälla i artikeln eftersom det var detta som Tolkien skrev, att sen Jackson valde en att ändra en del i handlingen bör, om det ska vara med, nämnas i en rubrik för sig. //FredrikLähnn (Feffe) 23 januari 2008 kl. 12.31 (CET)
replies: text: Jag har skrivit om texten med utgångspunkt från Konungens återkomst. jordgubbe 23 januari 2008 kl. 13.59 (CET)
replies: text: :Mycket bättre! Jag hade redan gjort det en gång och när jag kolade i historiken så märkte jag att det var inte precis första gången...//FredrikLähnn (Feffe) 23 januari 2008 kl. 16.45 (CET)
thread_title: Boken / filmen
Diskussion:Trollkunniga

message: Denna artikel har ett par brister.
#namnet är inte enligt normalform (borde vara Trollkunnig vilket ju är lätt att ordna i så fall det skulle beslutas)
#innehållet behöver lite uppstyrning - som det är nu är det inte så informativt (en kort beskrivning borde inleda artikeln exempelvis)
Den stora frågan är dock - är artikeln encyklopedisk? Är detta ett vedertaget begrepp? Ztaffanb 23 januari 2008 kl. 13.48 (CET)

message: Jag tycker att infogning i artikeln om kloka gubbar och gummor (som återfinns under titeln de kloka är fullt rimlig. Onekligen är trollkunnighet en av de aspekter som är viktigast hos kloka gumman etc. --Stighammar (diskussion) 19 juni 2014 kl. 18.11 (CEST)
replies: text: Jag håller helt med, det är väl inte så mycket att tveka om.--Bemland (diskussion) 20 juni 2014 kl. 00.23 (CEST)
replies: text: :de är synonymer och rollkunnigheten nämns redan i artikle De kloka.Yger (diskussion) 15 mars 2015 kl. 20.58 (CET)
thread_title:  Infogning
Diskussion:Efraim syriern

message: EliasElucard har en benägenhet att använda mallen  när hans debattmotståndare ger en källa. Jag tycker att det strider mot Wikipedia:Förutsätt att andra har goda avsikter. I det här fallet ser jag inga som helst skäl att Jakob av Serug inte skulle ha skrivit vad som står i citatet. Det ser fult att när det står "opålitlig källa?" i texten. Om man har undringar, är det bättre att ta upp det på diskussionssidan, med de skälen man tror sig ha för att dra citat i tvivel. /Pieter Kuiper 23 januari 2008 kl. 16.14 (CET)
replies: text: Hur vet du att detta är vad som står i Acta Martyrum et Sanctorum Syriace, vol III Paris 1892, sida 677? Har du kollat upp det själv? Hade det funnits en online version av Sanctorum Syriace och jag hade enkelt kunnat kolla upp det så hade jag självklart inte använd mig av denna mall. Men nu är det bara en angiven text. Jag tänker ha en hård koll på att det är vad som står i angivna källor. — EliasAlucard (diskussion · bidrag) 24 januari 2008 kl. 16.20 (CET)
Då får du ta och besöka Vatikanens bibliotek, för där ligger boken.
thread_title:  Att klistra pålitlighetsmallar 

message: Jag har idag översatt den engelska artikeln om Efraim, men jag har varit osäker på beteckningar om språk och nationalitet. Det är inte menat som ett ställningstagande om jag skulle använt fel beteckningar i dessa fall.//--IP 20 september 2008 kl. 09.49 (CEST)
replies: text: Bra! För språket i denna period gäller att syriac är (klassisk) syriska. Jag ska ändra det, och kollar samtidigt resten av texten lite, men ska inte drista mig till att ändra ordföljd osv på svenska. /Pieter Kuiper 20 september 2008 kl. 10.33 (CEST)
thread_title:  Nyskriven
Diskussion:MyPaper

message: Är det verkligen rimligt att halva artikeln består av en lista över "följande företag använder MyPaper", jag kan ärligt talat inte se något annat syfte med det än att någon vill göra reklam för sitt program. Nitramus 23 januari 2008 kl. 17.14 (CET)
replies: text: Jag tycker artikeln ska raderas i vilket fall. Warrakkk 23 januari 2008 kl. 17.44 (CET)
replies: text: :Jag satte upp den som snabbradering, men den mallen togs bort och ersattes med en reklammall (som jag inte visste fanns ens). Därefter tömde någon sidan på text, och jag satte dit en ny snabbraderingsmall, som också togs bort i och med att artikeln återskapades. Därför tänker jag inte sätta upp någon ny snabbraderingsmall, eftersom det verkar finnas olika åsikter om saken. Kanske kan man i så fall ta upp det på WP:SFFR om man tycker det är angeläget. I vilket fall som helst tar jag nu bort listan med alla företag som använder programmet. Nitramus 23 januari 2008 kl. 19.06 (CET)
thread_title:  Referenserna
Diskussion:Monark (cykelmärke)

message: Flyttat från artikeln av »ågязи(disk.|bidr.) 23 januari 2008 kl. 18.56 (CET)
Denna uppgift verkar konstig.
replies: text: De klassiska militärcyklarna som fortfarande syns ute på gatorna lite då och då tillverkades av Nymans verkstäder och är alltså av märket Monark. Dessa har dock inget att göra med de moderna "Kronan"-cyklarna vilka tillverkas i Asien och är av en helt annan kvalité.
En nyligen framkommen uppgift från en tidigare chef vid Nymans Verkstäder i Uppsala är att militärcykeln konstruerades av en ingenjör vid Husqvarna och försågs men s.k. Novo-nav. Under kriget fick cykelfabrikerna Monark, Nymans och Husqvarna i uppdrag av tillverka denna militärcykel till Krigsmakten. Cykeln var alltså en "Husqvarna" som även tillverkades av Monark och Nymans.
thread_title: Denna uppgift...

message: Den här raden har hängt med sedan artikeln var ny år 2005: "Cykelmärkena Monark och Crescent tillhör ännu de ledande i Sverige" - men stämmer detta verkligen numera? Jag roade mig nyss med att ta en titt på några cykelställ nära järnvägsstationen i Lund, en stor cykelstad, i akt och mening att kolla in hur många Monark och Crescent det kunde finnas där (eftersom jag mindes att de var helt dominerande när man var barn). Det fanns bara ett litet fåtal; det är helt andra märken som gäller idag, tycks det. Däremot stämmer det ju att de här märkena verkligen syntes överallt under folkhemsepoken och in på typ 1990-talet. 195.67.149.175 26 februari 2019 kl. 10.32 (CET)
thread_title:  Ledande märke idag?
Diskussion:Lista över berg

message: Jag har laggt upp massvis med nytt här och det behöver korrekturläsas och faktakollas. Jag har angett mina källor så ofta jag kunnat. Ofta så finns dock åsikter om att andra berg ska platsa på listorna, typ Landskapsbergen är en lista som borde kompletteras med kommentarer om alternativ på vissa platser, Öland och Västmanland är lite tveksamma iaf.
Jaja, en hel del grovjobb är klart! Putsa och lägg till mer du också! Läs Fredrik Strängs bok "7 berg, 7 kontinenter, 7 månader" för inspiration! --Thavox 24 januari 2008 kl. 08.53 (CET)
Faktafel: Storsylen är inte landskapet jämtlands högsta fjäll. Storsylen ligger i Norge. Högst i Jämtland är Storslam.
Faktafel på faktafel: Högsta punkten i Jämtlands landskap är ett riksröse på Storsylens sluttning.
Andra faktafel: Högsta punkten i Örebro län är Eskilsberget(Roligt att bestiga). Hösta punkten i Hallands län kallas Ölmesberg och ligger i Hylte kommun(oskyltad). Högsta punkt i Skåne län är Magleröd(välskyltad).
thread_title: Faktakoll

message: Hjälp/input för plats 7-10 i listan för Danska berg önskas! Jag har fastnat... --Thavox 28 januari 2008 kl. 13.17 (CET)
thread_title:  Danska berg 

message: Jag lägger medvetet bara in bild på första berget i varje lista. Om man lägger in bilder på alla berg blir listorna svåröverskådliga och informationen blir svår att ta till sig, tycker jag iaf. --Thavox 1 mars 2008 kl. 14.38 (CET)
thread_title:  Bilder i listorna 

message: Någon som kan alla namnen på europas högsta berg?
Jag tvivlar starkt på att det finns en topp som heter Rustaveli som har samma höjd som Sjchara (vilket jag tror att det berget heter). Våran svenska listas namn på bergen skiljer sig mycket emot den engelska wikipedian som har helt andra namn och höjder på bergen. 
Här är den motsvarande listan i engelskspråkiga wikipedias artikel om Kaukasus --Elfsborgarn 15 juli 2008 kl. 12.06 (CEST)
thread_title:  Europas berg 

message: Artikeln räknar inte upp alla berg utan endast ett urval. Titeln lovar därför för mycket. Finns det något bättre förslag? Tostarpadius (diskussion) 23 september 2015 kl. 12.53 (CEST)
replies: text: "Lista (Listor) av jordens högsta berg"? Listor eftersom det finns fler geografiska avgränsningar. Tycker att det är bra att alla olika finns i en artikel Maundwiki (diskussion) 23 september 2015 kl. 14.10 (CEST)
thread_title:  Namnbyte?
Diskussion:Spintronics

message: Är spintronics samma sak som det ibland påstötta begreppet spinntronik, som också har en artikel här på WP? Är det inte läge för en sammanslagning i så fall? Uppslagsordet borde väl då vara spinntronik, som låter som den svenska termen, med en redirect från spintronics? Nitramus 24 januari 2008 kl. 09.46 (CET)
replies: text: Absolut... jag som inte var vaken. Plus inte så bra på Wiki ännu.grinditwp 24 januari 2008 kl. 09.51
replies: text: :No worries! Nitramus 24 januari 2008 kl. 09.55 (CET)

text: :Tror du att du har möjlighet att kolla på spinntronikartikeln och infoga eventuell info som bara finns i den här artikeln, så gör vi om den här till en redirect sen? Du kan nog mer om spinntronik än jag, tror jag. Nitramus 24 januari 2008 kl. 09.57 (CET)

text: :Såja, nu har jag infogat artikeln här inpå spinntronik, så om du kan göra en vidarebefodran, härifrån till dit så vore det superbra! grinditwp 29 januari 2008 kl. 15.15
replies: text: ::Jättebra, tack för hjälpen! Jag har gjort om sidan till en redirect nu. Nitramus 1 februari 2008 kl. 16.11 (CET)
thread_title:  Spintronics och spinntronik
Diskussion:Nervositet

message: Hej! Jag undrar om någon skulle kunna tänka sig att utöka stycket om historik bakom synen på nervositet? Ett jättelångt citat som är plankat direkt från en tidningsartikel med så sned balans mellan kommentarer till citatet och den citerade texten känns inte riktigt bra. Och halva stycket handlar ju om insomni? Det har ju en egen artikel - hör det inte snarare då hemma under historisk syn på insomni? Nitramus 24 januari 2008 kl. 10.31 (CET)
replies: text: Jag föreslår att hela avsnittet tas bort – det är ju i princip bara ett citat, och har inte direkt någon uppslagsverksmässig utformning. Resten av texten kan också behöva stramas upp lite. //Essin 2 juni 2008 kl. 20.40 (CEST)
thread_title:  Historisk anknytning
Diskussion:Tvättbjörnar

message: Det står att det bara finns tre arter, men i faktarutan är det en längre lista. Vad gäller, och vilka är underarter med artnamnssynonymer? Vivo  disk.↔ 24 januari 2008 kl. 17.24 (CET)
replies: text: Textens brister kom troligtvis från en gamal översättning, det är andrad nu. --Nordelch 21 maj 2008 kl. 14.36 (CEST)
replies: text: :Jag måste åter ändra mig, det är olika auktoriteter med avvikande uppfattning angående släktets taxonomi, men jag tror när vi riktar oss efter Wilson & Reeder (2005) ligger vi rätt till. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 19 november 2011 kl. 12.12 (CET)
thread_title: Antal arter i släktet

message: Med andra ord: Honor har 8 spenar och de är ordnade i par. Jag tar gärna emot förslag till en bättre svensk text. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 6 december 2020 kl. 19.48 (CET)
thread_title:  Spenar
Diskussion:Tant Strul

message: hej på er alla
jag gick in o gjorde ett litet tillägg i tant struls historik.
nice
mikael westerlund

message: Hej! För gärna in Lykke Li här också. Hon tar arvet vidare och är fruktansvärt bra. //Micke
thread_title:  Lykke Li 