Diskussion:Gas i Stockholm

message: Under gasverk fanns en gång en beskrivning av tillverkningsprocessen från Ugglan som ingen tydligen orkade städa sig igenom. Nu finns ingenting om hur kolhanteringen gick till. Än mindre om moderna spaltgasverk. 
Någon försökte sig på en ny artikel om Stockholms gasverk inlett med en rad om 
Klaragasverket.  I stället för att utvidga den historiken omdirigerades det hela snart till Värtagasverket, som dessutom bara har rudiment av mellantiden (gasklocka 5). Nu kommer detta förtjänsfulla försök till helhetsgrepp av Holger.Ellgaard, där gasanvändningen är väl tillgodosedd. Frågan är om inte Klaragasverket varit värt en egen huvudartikel liksom Värtagasverket och det senare begränsats till ett sammandrag, där stor del av materialet här tas in under huvudartikeln? Hur gasproduktionen gick till ser jag nu under stadsgas(också Ugglan), men modern teknik får väl anstå till gasverksartikeln? /Kurtan 1 december 2008 kl. 00.17 (CET)
replies: text: Hej! När jag skrev denna artikel om “Gas i Stockholm” sneglade jag naturligtvis lite runt i sv:Wiki och såg de brister som du påpekar. Jag ville ge en översikt över gasen i Stockholm utan en massa tekniska detaljer, de är jag inte bra på. Tanken att ge Klaragasverket en egen artikel hade jag också, därför kommer jag att följa ditt förslag och skapar en egen artikel om Klaragasverket och gör en sammanfattning här, liksom med Värtagasverket. När det gäller modern gasteknik finns ju mycket material på en:Wiki  men det bör skrivas av en kunnig person, varför inte av dig, Kurtan?. --Holger.Ellgaard 1 december 2008 kl. 10.52 (CET)
thread_title:  Gasverk 

message: pa nagra punkter skulle behovas innan jag jag kan marka den har fina lilla artikeln som rekomenderad. Det jag tanker pa ar: 
# I slutet av texten om Värtagasverket star: "Det hade då under de senaste åren endast varit ett reservsystem för Värtaverket." - hur lang tid ar de senaste aren? 
# Hela det sista stycket om Värtagasverket skulle behova en fotnot da valdigt manga siffror namns dar. 
# Under rubriken "Gasanvändningen i Stockholm på 1900-talet" ges exemplet radhusområdet på Riksrådsvägen. Varfor anvands just det? Behovs verkligen ett exempel? Det kanns i sammanhanget lite onodigt, IMO.
# Under rubriken "Stadsgas i Stockholm efter år 2000" tycks info upprepas i det andra stycket ("Dagens stadsgas kommer till en början att ersättas av biogas och naturgas, som är betydligt renare och ger mindre utsläpp av koldioxid.") och i det sista stycket (Den nya gasen i Stockholm består av biogas och naturgas, som har mycket bättre miljö- och klimatprestanda än dagens stadsgas."). Jag vet inte riktigt vilken av dem som skall tas bort.
Hoppas att dessa gar att fixa till! MVH Jopparn 3 december 2008 kl. 21.25 (CET)
replies: text: Hej och tack för värdefulla synpunter! Kul att ni tyckte om artikeln.
# Hur lång de senate åren är exakt, det vet jag inte, texten är inte min och har fått en källa nu. Jag gissar, att man ville ha kvar verket över första världskriget.
#Ja, dessa siffror, jag kan inte längre hitta min källa till dessa uppgifter (men jag har inte hittat på), tar bort dem så länge och skriver om det hela lite och plocka in en källa.
#Det skulle vara ett exempel på att man trodde på gas (för uppvärmning och matlagning) som en framtidsenergi och att gas inte bara fanns i centrala Stockholm. Samma sak uttrycker även Användare:Wvs i "Gas i förorterna". Jag skall försöka att hitta ngt om gasledningarns utbredning i förorterna.
#Här tog jag lite av Stockholm Gas' reklamtext, medger att det blev samma budskap två gånger och strama åt det nu.Hälsningar! Holger.Ellgaard 4 december 2008 kl. 13.46 (CET)
thread_title:  Lite puts... 

message: Jopparns punkt 3 ovan antyder att det användes gas inte bara i innerstaden utan även i förorterna. I slutet av 1920-talet och framåt använde vi i villaområdet Smedslätten i Bromma i vårt kök gasspis och gasuppvärmt värmeskåp och en gasmätare som lästs av vid jämna mellanrum (alltså ej med mynt). För uppvårmning av huset hade vi en kokseldad värmepanna i källaren. Det kanske vore intressant att nämna något om utbredningen av gasledningarna runt om i förorterna. Instämmer i att det är en fin liten artikel. Mvh--Wvs 3 december 2008 kl. 21.50 (CET)Wvs 3 december 2008 kl. 21.55 (CET)
thread_title: Gas i förorterna

message: Efter det puts som har gjorts (se rubriken "Lite puts..." ovan) anser jag nu att artikeln allra minst ar rekommenderad. Jopparn 4 december 2008 kl. 18.36 (CET)
replies: text: Jag tar av mig hatten och tackar! Hälsningar! Holger.Ellgaard 4 december 2008 kl. 18.43 (CET)
replies: text: :PS, jag undrar vad det är som bromsar Stadsplanering i Stockholm att blir "Rekommenderad". Där är väl alla kriterier uppfyllda nu? --Holger.Ellgaard 4 december 2008 kl. 18.49 (CET)
replies: text: ::Jag vet inte om det ar nagot som bromsar eftersom jag inte har korrekturlast den. Min tid har pa Wikipedia ar ratt begransad for ogonblicket. Nar jag rostar pa en artikel/nominerar som rekommenderad sa brukar jag forsoka att gora det ordentligt och verkligen lasa igenom artikeln. Det tar dock ratt sa lang tid. Jopparn 5 december 2008 kl. 03.12 (CET)
thread_title:  Rekommenderad 

message: Det står under bilden på gasklockan i Sabbatsberg att den skulle vara tagen 1883. Det är tekniskt omöjligt, eftersom grundarbetena för gasklockans anläggande började det året. Själva gasklockan uppfördes huvudsakligen under 1884 och 1885, och var färdigställd det sistnämnda året. Bilden är alltså tidigast tagen 1885. Källa:  och . Ändrar därför bildtexten. Lägger även till att gasklockan revs 1970 trots protester, fast i artikeln om Klaragasverket/Cucumber 4 december 2008 kl. 22.07 (CET)
replies: text: Helt korrekt! Tack!--Holger.Ellgaard 6 december 2008 kl. 10.17 (CET)
thread_title: Gasklockan i Sabbatsberg

message: *Jag undrar vad definitionen på "Stagsgas" egentligen är? Artikeln stadsgas är mycket gammal och som jag tidigare påpekat på dess diskussionssida, är informationen i den lite tvivelaktig. I denna artikel räknas väl "stadsgas" som all gas som distribueras genom ett omfattande nät i städer? Inget större problem, men det vore bra om någon kunde upplysa om ordet "stadsgas" egentliga betydelse.
*Det står egentligen inte uttryckligen att stadsgasen produceras med kol, förutom i inledningen. Det kunde nämnas i samband med uppförandet av gasverken. I fall det var stenkol kan man ju länka till stenkol, annars behandlas alla kolsorter i artikeln kol (bränsle).
*Under "klaragasverket" står det "Verket hade under åratal släppt ut stora mängder miljöfarliga biprodukter som ammoniak, koldioxid samt många andra kolväten. " Koldioxid och ammoniak är inte kolväten, och koldioxid är egentligen inte miljöfarligt förutom vad gäller växthuseffekten. Jag vet inte hur långvarigt eller farligt utsläpp av ammoniak är. I artikeln Klara sjö står det att sjön är förorenad med tungmetaller och organiska ämnen. Jag föreslår formuleringen: "Verket hade under åratal släppt ut stora mängder miljöfarliga organiska ämnen och metaller, varav en stor mängd hamnade i Klara sjö, vilken ännu idag är starkt förorenad. Verket orsakade även stora utsläpp av ammoniak och koldioxid."
*I sektionen "efter år 2000", kunde det kanske nämnas att Stockholm inte är anslutet till något naturgasnät.
--Ace90 7 december 2008 kl. 09.33 (CET)
replies: text: Tack för dina synpunkter! Eftersom jag delade avsnittet om Klaragasverket till en egen artikel hamnade en del information som du efterlyser där.
# Enligt tyska Wiki menade man med stadsgas eller lysgas den gasen som tillverkades genom torrdestillation av stenkol och stadsgas ersattes senare av naturgas. I svenska Wiki hör även andra kolhaltiga råvaror dit, som spaltas, men tydligen inte naturgas eller biogas. Naturgas eller biogas är allså inte stadsgas. Att det transporteras i stadens gasledningar har inget med saken att göra. Hur som helst tycker jag att den frågan bör utredas under artikeln för stadsgas. Eftersom jag är inte tillräckligt kunnig i den tekniska biten, bör någon med sakkunskap se över artikeln om stadsgas.
# Under avsnittet Gasanvändningen i Stockholm på 1900-talet beskrivs att det var svårt med kolleveranserna under första och andra världskriget, man kan alltså sluta sig till att råvaran var just kol, men jag har förtydligat detta med kol som råvara nu.
# Lade in ditt förslag i texten.
# Har förtydligat detta med naturgasnät nu. --Holger.Ellgaard 7 december 2008 kl. 11.42 (CET)
thread_title:  Synpunkter 

message: Hej! Innehållsförteckningen till denna (i övrigt lysande) artikel är onödgt svåröverskådlig. Jag föreslår följande struktur, och ändrar gärna om ingen invänder:
# Historik
#* Gatubelysningen på 1700- och 1800-talen 
#* Gaslysnings-aktie-bolaget 
#* Klaragasverket 
#* Värtagasverket 
#* Gasanvändningen på 1900-talet 
# Stadsgas i nutid
# Stadsgas i Sverige
# Referenser
#* Fotnoter 
#* Tryckta källor 
# Se även 
# Externa länkar 
Allt gott! //Urbourbo 12 december 2008 kl. 10.18 (CET)
thread_title:  Rubrikstruktur 

message: Resultatet blev att artikeln blev bra enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i minst två veckor och
* fått minst 2/3 och minst tre bra-röster och
* inga stödjer ej-röster.Natox 9 mars 2011 kl. 16.32 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Gas i Stockholm
Nominerad av Yvwv [y'vov] 13 februari 2011 kl. 22.10 (CET)
 
Rekommenderad artikel. Rikt illustrerad och källbelagd. Stabil.
 
;Stödjer för utmärkt
;Stödjer för bra
# Holger.Ellgaard 18 februari 2011 kl. 09.53 (CET) enl. diskussion
#Tanzania 6 mars 2011 kl. 10.57 (CET) Inte tillräckligt med fotnoter för utmärkt.
#Sjunnesson 7 mars 2011 kl. 07.44 (CET) Som Tanzania
;Stödjer ej
 
;Diskussion
Det kanske kan verkar lite småaktigt men jag tycker att det känns konstigt att artikeln heter "Gas i Stockholm" och att första meningen lyder "Gas i Stockholm har funnits sedan 1850-talet". Gas har ju alltid funnits i Stockholm och det som artikeln avhandlar är ju stadsgas och naturgas. Jag har inget bra förslag, för det finns väl inget vedertaget samlingsnamn för dessa typer av gaser. Kanske kunde artikeln istället heta "Gasanvändning i Stockholm". Någon annan kanske har ett bra förslag? Eller är jag bara överkänslig? --AHA 13 februari 2011 kl. 22.43 (CET)
replies: text: Varför inte kalla artikeln "Stadsgas i Stockholm"? Det är ju det det handlar om. Sjunnesson 13 februari 2011 kl. 23.32 (CET)
replies: text: :Tycker jag är ett bra förslag. Observerar dock att begreppet stadsgas är inte riktig klarlagd, möjligen är naturgas eller biogas ingen stadsgas (se artikelns diskussionssida) och då blir rubriken fel. Flyttningen är i alla fall fixat! --Holger.Ellgaard 16 februari 2011 kl. 18.38 (CET)
replies: text: ::Som Hollger säger så tror jag inte att t.ex. naturgas kan räknas som stadsgas, så jag flyttade tillbaka till det gamla namnet. Om det anses vara väldigt dåligt kan man ju byta till "gasanvändning". Jag tycker överlag att artikeln är bra, men den fokuserar kanske lite väl mycket på äldre tider (till viss del befogat) och vissa tidsperioder behandlas väldigt snabbt. Jag skulle luta mot rekommenderad ännu, om de intresserade råkar hitta flera källor som kan göra artikeln mera balanserad kan den kanske åternomineras. --Ace90 17 februari 2011 kl. 20.55 (CET)
replies: text: :::Artikeln har efter utökning av "Nutid" inte bara sitt focus på historiken. Men vi skall inte glömma att gas i Stockholm aldrig mera får samma stora roll som på 1950-talet och innan, då det var ett klart alternativ till Elektricitet i Stockholm. Även internationellt sett är hushållsgas i Sverige mycket underordnat. På sikt kommer hushållsgas i Stockholm att avvecklas. Rörnätet är gammal och i reparationsbehov, ingen vill betala för renoveringen av rörnätet för några gasspisar i innerstan. Den som vill laga mat på gas (som många restauranger) köper gas på tub. Kvar blir biogas till fordon producerat av avloppsslam. På så vis var rubriken "Stadsgas i Stockholm" inte helt fel, eftersom stadsgasen stängdes i januari 2011 och här slutar även artikeln. Jag tycker dock (liksom Ace90) att artikeln är "bra" och lägger min röst där. --Holger.Ellgaard 18 februari 2011 kl. 09.51 (CET)
</div>
thread_title: Antagen till bra