Diskussion:Gustav III (porträtt av Alexander Roslin)

message: :inlägg hitflyttat från min diskussionssida.Yger (diskussion) 26 juli 2016 kl. 18.13 (CEST)
Hej Yger!
Jag såg att du tog bort texten som jag hade hämtat från Nationalmuseums utställning "Queer: begär, makt och identitet". Jag förstår din synpunkt om upphovsrätt fast jag hade angett källan. Det är ju en text som ligger helt öppet, Nationalmuseum gör inte anspråk på upphovsrätt i den mening, så länge man hänvisar till rätt källa förstås. Jag har formulerat om den, och försökt ändra så att det blir så faktuellt som möjligt. Vad tycker du om det? --Audrey Lebioda, Nationalmuseum (diskussion) 26 juli 2016 kl. 16.39 (CEST)
replies: text: Vi är väldigt strikta beträffande upphovsrätt, och då fria licenser ej fanns angivit med texten på webbplatsen kan vi inte acceptera plagiat från den. din omskrivning var dock utförd på ett sätt som gjorde den OK. sedan har dock en annan användare tagit bort huvuddelen, då det ej handlar om målningen.Yger (diskussion) 26 juli 2016 kl. 18.13 (CEST)
replies: text: :Jag förstår dina argument. Jag diskuterade också med en kollega om att delar av den här texten egentligen inte är specifika till just det här porträttet, utan till personen Gustav III själv, så vi är överens. :-) --Audrey Lebioda, Nationalmuseum (diskussion) 27 juli 2016 kl. 09.39 (CEST)

message: Gustaf III var definitivt inte envåldshärskare under 1772 års författning. Först i och med 1789 års författningsändringar kan ha sägas ha fått en ställning som liknade envälde. Grundpremissen för den korta artikeltexten är alltså tämligen dubiös. /FredrikT (diskussion) 2 augusti 2016 kl. 23.32 (CEST)
replies: text: Tja, vår artikel om honom säger att "1772 genomförde han Gustav III:s statskupp, då regeringen avsattes, Sveriges första politiska partier tvångsupplöstes och kungen blev i praktiken enväldig. Hans upplysta despotism bekräftades senare genom en inskränkt tryckfrihetsförordning 1774 och förenings- och säkerhetsakten 1789, som kraftigt begränsade riksdagens makt." (Min kursivering.) Jag tycker därför att beskrivningen här är tillräckligt rättvisande för att ta bort "mallningen". Tomas e (diskussion) 8 augusti 2016 kl. 14.06 (CEST)
replies: text: :Då får jag nog säga att jag tycker att det snarare är vår artikel om Gustaf III som bör skrivas om. 1772 års författning stärkte naturtligtvis kraftigt kungens makt jämfört med frihetstiden, men gav honom inte särskilt mycket mer formell makt än vad den tydligt maktdelningsbaserade regeringsformen av 1809 senare skulle göra (RF 1809 gav t o m kungen mer makt vad avsåg rätten att förklara krig). Läser man artikeln om Gustaf III i Nationalencyklopedin framgår det också att Gustaf III mötte motstånd och bakslag vid riksdagarna både 1778 (kontrollen över Riksbanken, ändring av tjänstehjonsstadgan) och 1786 (avslag på föreslagna militära reformer, avskaffande av statens brännvinsmonopol), och en statschef som kan få sina förslag nedröstade av parlamentet är knappast enväldig vare sig formellt eller "i praktiken". /FredrikT (diskussion) 8 augusti 2016 kl. 15.20 (CEST)
replies: text: ::Jag är tveksam till att FredrikT:s beskrivning stämmer. Visserligen hade Sverige en riksdag, men den hade i praktiken inte mycket reell makt. Den fungerade mest som ständernas språkrör jämtemot kungen. Jag vet inte om förslaget att avskaffa brännvinsmonopolet fick avslag i riksdagen eller ej, men bönderna fick i alla fall rätt att bränna för husbehov efter 1786 års riksdag. Detta för att bönderna inte skulle stödja adelns opposition. /ℇsquilo 8 augusti 2016 kl. 15.48 (CEST)
replies: text: :::Det var först efter antagandet av en ny författning vid riksdagen 1789 som det kan sägas att att Gustav III var envåldshärskare. Fredrik T:s beskrivning ovan är helt riktig.-- Wvs (diskussion) 8 augusti 2016 kl. 16.54 (CEST)
replies: text: ::::[Redigeringskonflikt] Förtydligande rörande brännvinsbränningen: det var alltså det faktum att riksdagen tvingade kungen att avskaffa statens monopol på området som jag syftade på. /FredrikT (diskussion) 8 augusti 2016 kl. 17.06 (CEST)
replies: text: :::::Historikern Ingvar Andersson skriver bl.a. i sin "Sveriges historia" beträffande riksdagen 1789: "Adelsoppositionen krossades, och med hjälp av präster, borgare och bönder genomdrevs en ny författning,…", "Resultatet blev ett nytt kungligt envälde". Någon tidigare antydan till envälde 1772 har han inte. En omformulering av art.texten är alltså befogad.--Wvs (diskussion) 8 augusti 2016 kl. 18.36 (CEST)
replies: text: ::::::Eftersom reflexionerna om envälde inte har något med  med porträttet att göra har jag gjort om texten en smula.--Wvs (diskussion) 9 augusti 2016 kl. 09.21 (CEST)
thread_title:  Envåldshärskare