Diskussion:Prima svenskt fabrikat

message: Vad krävdes för att en tillverkare skulle få använda märkningen? - Tournesol (diskussion) 19 oktober 2020 kl. 10.25 (CEST)
replies: text: Har inte hittat några krav som ska uppfyllas. Är själv ingen expert inom området. Qenneth (diskussion) 19 oktober 2020 kl. 11.19 (CEST)
replies: text: :Det är en reklamformulering som kunde formuleras på många sätt, även till exempel "Svenskt fabrikat", "Garanterat extra prima svenskt fabrikat", "Prima svensk tillverkning" och "Svensk kvalitetsvelociped". Dessa förekommer ofta utan angivande om produktens exakta ursprung. De välkända tillverkarna ville upprätthålla företagets renommé och undvika att försäljningspriserna sjönk. Det var därför endast ett begränsat antal handlare, vanligen i städerna, som tilläts sälja de kända varumärkena. Fabrikerna framställde av denna anledning även anonyma varor, som endast hade denna typ av märkningar och saknade uppgift om tillverkare och som vilken lanthandlare som helst fick sälja. /Annika (diskussion) 19 oktober 2020 kl. 11.43 (CEST)
replies: text: ::Jaha, typ som tidiaga Blåvitt eller annan OEM.--LittleGun (diskussion) 19 oktober 2020 kl. 17.07 (CEST)
replies: text: :::Jag önskar påpeka att detta är egna kunskaper som jag inte kan ange någon källa till. Jag är i likhet med övriga användare inte godkänd som källa på Wikipedia. /Annika (diskussion) 20 oktober 2020 kl. 09.31 (CEST)
replies: text: ::::Vi alla är väl införstådda med att all kunskap inte kan anges med källa, även om vi ska försöka göra det i största möjliga mån. Om det är något jag har lärt mig av wikipedia och dess artiklar så är det att det är tack vara kunniga personer som artiklar kunnat skrivas. Inte för att exakt all information finns nedskiven. Hade det varit kravet hade wikipedias artiklar varit väldigt korta och torra. Qenneth (diskussion) 20 oktober 2020 kl. 09.40 (CEST)
replies: text: ::::: Jag ställer mig tveksam till artikelns slutsatser kring ämnet. Dels upplever jag att reklamformuleringarna kring "svensk" blir vanliga först under 1900-talet. Det finns givetvis i en del annonser tidigare men hos gemene man hade frågan om man köpte svenska varor eller inte ganska liten betydelse, och i en tid då produktplacering som sådan spelade ganska liten roll. Därför tror jag huvudsakligen den här märkningen hör till 1900-talet. Inga av exemplen är från 1800-talet.

text: ::::: Sedan är jag också tveksam till att de välkända tillverkarna ville upprätthålla företagets renommé och undvika att försäljningspriserna sjönk. Det var därför endast ett begränsat antal handlare, vanligen i städerna, som tilläts sälja de kända varumärkena. Fabrikerna framställde av denna anledning även anonyma varor, som endast hade denna typ av märkningar och saknade uppgift om tillverkare och som vilken lanthandlare som helst fick sälja. Tittar vi exempelvis på stekpannor från Bolinder & Munktell, Skoglund & Olsson, Överrums bruk, tidigare Furudals bruk, Husqvarna med flera är det tydligt att de sålt sina produkter såväl i städer som på landsbygd till vilka försäljare som helst. Vilka skulle de mer "exklusiva" tillverkarna som inte ville sätta ut sitt namn vara? Mer troligt i så fall är att det varit lågprislinjer, kanske i ålderdomligare modell eller i sämre kvalitet än tillverkarna normalt använde. Sedan finns ju givetvis senare exempel på att försäljningsställena snarare varit avgörande som när Uppsala-Ekeby valde att inte märka de varor man sålde via Åhléns och EPA, inte för att kvaliteten var lägre utan för att man inte ville förknippas med lågprisvaror som butikerna normalt sålde. Men det är ju lite en senare historia när lågpriskedjor börjar växa fram.FBQ (diskussion) 14 november 2020 kl. 13.51 (CET)
replies: text: :::::: Tekniska museet, om några, borde kunna ha en ganska god uppfattning och kunna visa på relevanta källor. En kontakt med dem kanske skulle kunna hjälpa? Möjligen kanske Nordiska museet har en del att tillföra, och varför inte Riuksantikvarieämbetet? Riggwelter (diskussion) 14 november 2020 kl. 14.02 (CET)
replies: text: ::::::: Det slog mig att det kan finnas en annan förklaring - postorder. Där kan det ju hända att varorna säljs billigare än de annars brukar göra och det finns skäl att inte använda det ordinarie firmanamnet. Det finns ju också poäng för postorderföretaget att inte annonsera ut tillverkarnamnet för att det enkelt skall kunna bytas ut mot en annan tillverkare. Jag har ju noterat att Åhlén och Holm normalt inte satte ut tillverkare på de föremål de sålde, även när det var känt och märkt.FBQ (diskussion) 14 november 2020 kl. 14.46 (CET)
replies: text: ::::::::En poäng med att differentiera (tror jag det heter) samma produkt till olika marknader genom att bara byta ut loggan (som man betalar extra för) mote en no name är att det blir mycket billigare tillverkning än att hålla igång två olika verkyg. Så poängen som Annika gör är exakt densamma som med lågpriskedjor och "ICA:s" elle Blåvitt. Och att det alltså förekom före lågpriskedjorna och fanns redan på lanthandlartiden. LittleGun (diskussion) 14 november 2020 kl. 18.52 (CET)

message: Kan någon förtydliga vad "Är detta något ett encyklopediskt relevant ämne?" innebär? Varför skulle det inte vara ett relevant ämne att veta vad en märkning som varit så pass utbredd innebär? Där sånär som varenda stor svensk tillverkare har använt benämningen. Märkningen finns på tusentals produkter i alla möjliga kategorier och benämns även i avhandling gällande marknadsföringshistoria. Jag började skapa artikeln PR SV FABR då jag upptäckt att det fanns mängder produkter som var märkta på detta sätt. Tack vare diskussionstråden på den artikeln framkom det att det var vanligt att benämna produkter med "Prima svenskt fabrikat" eller snarlika uttryck (extra prima). Men det fanns ingenting på wikipeida som tog upp ämnet. Då måste ju artikeln vara ett relevant ämne för läsarna, hur ska man annars kunna få tag på den kunskapen? Qenneth (diskussion) 20 oktober 2020 kl. 11.18 (CEST)
replies: text: I princip ska alla artiklar i Wikipedia ha källor, det vill säga kunskapen ska finnas dokumenterad någonstans utanför Wikipedia. Wikipedia får inte vara en plats där kunskap föds. Denna artikel är just nu "en soppa på en spik". Det finns inte mycket mer substans i den än att vi genom några bilder vet att uttrycket har förekommit. Men reklamslogans (som detta är frågan om) har kommit och gått. Så länge inget museum eller liknande har dokumenterat och analyserat förekomsten av just detta uttryck så är det tveksamt om det räcker för en artikel. Uppsatsen från Lund är ett steg på rätt väg, men där nämns inte specifikt detta uttryck, utan bara att ord som prima, svenskt etc. förekom i kataloger från första hälften av 1900-talet. --北山 Kitayama (diskussion) 20 oktober 2020 kl. 11.36 (CEST)
replies: text: :Ja, precis. Marknadsföringstermen används och är dokumenterad utanför wikipedia. Det är bevisat med diverse källor som är inlänkade. Utöver dokumentationen så verkar även användare här på wikipedia vara medvetna om användningen. Kunskapen har inte "fötts" här på wikipedia, den finns ju redan. Förstår inte vad du hänvisar till där.

text: :Gällande soppan så är det så att när man kokar soppa så börjar man ofta med en ingrediens och lägger till nästa. Så förstår inte din liknelse. Man kan ju inte avfärda en artikel bara för att den inte är klar än. Det är som att gå in i köket på en restaurang och smaka på soppan som kocken precis påbörjat och recensera den trots att den inte är komplett. Nej såklart är den inte det, den är ju bara påbörjad och behöver fler ingedienser. På wikipedia så är alla kockar. Så därav kan man ju inte skjuta ner alla nya artiklar bara för att de nyligen är påbörjade. Eller är det så man jobbar? Nu finns det en artikel som tar upp ett ämne som användes väldigt utbrett under början av 1900-talet. Den har flertalet referenser. Jag undrar därför vad det är som inte är "encyklopediskt relevant"?

text: :I uppsatsen används det specifika uttrycket "Prima svenskt fabrikat". Ja det gör det. Qenneth (diskussion) 20 oktober 2020 kl. 13.18 (CEST)
 skall vi separera den övergripande diskussionen om Wikipedias källkrav från diskussionen om just den här artikeln? Generellt bör artiklar som inte har källor skapas som undersidor till användarsidor så de användare som vill jobba på en artikel de ännu inte hunnit källbelägga får ha den ifred, sedan kan de (eller andra) källbelägga innan den publiceras som en ordinarie artikel. - Tournesol (diskussion) 20 oktober 2020 kl. 13.55 (CEST)
 Denna typ av marknadsföring hade kunnat nämnas som exempel i en artikel om det som kallas märkesdifferentiering eller, något nedsättande, märkesmystik, men har svårt för att se att ämnet håller för en egen artikel. /Annika (diskussion) 20 oktober 2020 kl. 14.02 (CEST)

text: Trodde det var källkrav om just den här artikeln det gällde. Jag trodde att mina ursprungliga två källor räckte samt att det verkade vara tillräckligt allmänt känt. Det visade sig att så inte var fallet, så jag lade till mer text och fler referenser. Så enligt vad jag kan se så hade jag inte gjort det på något annat sätt. Hade jag filat på den på egen kammare så hade jag inte fått ta del av den informationen som jag fått av ex. Annika64.

text: Som fortsättning tycker jag att det väldigt sällan framkommer konstruktiv kritik, utan bara "denna artikeln har inget som helst värde". Det har varit 99% av kommentarerna hittils. Fram tills den sista kommentaren av just Annika64. "Ämnet kanske inte håller i en egen artikel, men som del i märkesdifferentiering eller liknande". Tack för kommentaren, ska kolla in i det. Qenneth (diskussion) 20 oktober 2020 kl. 15.23 (CEST)
replies: text: :Jag har nu infogat texten i artikeln Produktdifferentiering. Vänligen kolla att den passar bra där och gör den det får ni ta bort denna artikel. Mvh Qenneth (diskussion) 20 oktober 2020 kl. 15.36 (CEST)
replies: text: ::Jag tycker inte alls den passar i produktdifferentiering. Det är ju snarare tvärtom, att ha en vanlig produkt men försöka förstärka skillnaderna. Här är det att ha en produkt, och märka om den så att den blir lite "obetydligare" så att den går att sälja fler och billigare till ett annat marknadssegment.

text: ::Jag tycker absolut att det håller för en artikel, men förstår källproblemet. LittleGun (diskussion) 21 oktober 2020 kl. 08.10 (CEST)
thread_title:  Relevans 

message: Artikeln om Ursprungsmärkning behandlar endast nuvarande EU-regler, men sådan märkning är betydligt äldre. Under slutet av 1800-talet var frågan om skyddstullar brännande. "Sverige åt svenskarna" var tullvännernas motto. Jag vet inte vilka regler om ursprungsmärkning, som gällde i Sverige i äldre tider, men har läst/hört att Storbritannien omkring år 1900 krävde att tyska importprodukter skulle märkas med "Made in Germany". Om inte annat gällde det att nationalistiskt sinnade skulle kunna undgå sådana sådana ryktesvis mindervärdiga produkter.
Jag uppfattar märkningen "Prima svenskt fabrikat" som ett handelspolitiskt utspel riktat mot importerade produkter. Någon kvalitetskontroll var det knappast fråga om, utan "prima" eller "extra prima" bör enbart tolkas som tomt skryt. 
Jag har inga källor om detta men tänker mig, att det skulle gå att finna något om äldre tiders ursprungsmärkning att komplettera med. Detta som en idé till någon intresserad person. Roufu (diskussion) 4 mars 2021 kl. 23.03 (CET)
thread_title:  Ursprungsmärkning