Wikipediadiskussion:Språkvård/Arkiv 2004-2008

message: Jag har ett par avsnitt kvar att skriva, empelvis om kursivering och fetstil, men jag tänkte att det var lika bra att sätta igång diskussionen om det som jag redan har skrivit klart. Kommentarer? /Salsero 15 oktober 2004 kl.16.22 (CEST)
Ser bra ut tycker jag. Jag saknar litet avsnitt om att man ska "skriva formellt", undvika talspråk "dom, ju, nåt" och så vidare. Men det är jag övertygad om att du står i begrepp att skriva något om! :-)  Kursivering, blir lite intressant, eftersom jag är inkonsekvent själv och inte riktigt vet när det ska användas. Fetstil på uppslagsordet är väl mer en layoutkonvention, än språkfråga? Sedan kanske man ska skriva ngt om att inte vara rädd att göra fel, så det blir mindre "avskräckningseffekt" på nya användare som kanske hänvisas till den här sidan i början av sina karriärer... /\/arym
thread_title: 2004

message: Jag kom till slut hit i mitt sökande efter en rekommendation om "dom". Min första impuls är att ändra när jag ser pronominet "dom". Ska jag göra det? Jag tror att man tidvis lär ut i svenska skolor att "dom" är OK i skriftspråk.
replies: text: Jag tycker mycket väl att du kan ändra ifall du stöter på ett "dom". Det betraktas som du säger vanligen inte som direkt felaktig svenska, men ger ofta intrycket av en lägre stilnivå. Jag tror ingen skulle bli sur om du ändrar - att dela upp "dom" i "de" och "dem" innebär ju faktiskt ett förtydligande av texten.

text: En parentes: Jag tror det är poeten och dramatikern Katarina Frostensson som har påpekat att "dom" i vissa speciella sammanhang faktiskt är att föredra framför "de" eller "dem", till exempel i motsättningen "vi och dom", som därmed vinner i styrka. Det handlar här snarast om en poetisk effekt, och jag tror att "de" och "dem" för Wikipedias del alltid är minst lika bra som "dom".

text: /Salsero 12 november 2004 kl.13.53 (CET)
replies: text: :Dom är dialektalt för Stockholm med omnejd, och bör inte användas i vårdat riksspråk. Rekommendation: Korrigera de texter där ordet upptäcks. / 82.182.149.179 3 oktober 2006 kl. 22.55 (CEST)
replies: text: ::Stockholm med omnejd? Jag och de flesta andra jag känner från Lund säger dom. Och vad menar du med vårdat riksspråk? På Wikipedia använder vi ju skriftspråk./Salsero 4 oktober 2006 kl. 22.20 (CEST)

text: ::Skilj på skriftspråk och talspråk, vi talar inte som vi skriver, och vi skriver inte som vi talar. Att dom vore stockholmska är för övrigt det värsta struntsnacket jag någonsin hört. /Grillo 8 oktober 2006 kl. 02.32 (CEST)
De, dem eller dom spelar kanske mindre roll bara man är konsekvent i artikeln. Jag ser då och då att man använder alla varianterna. Det jag menar är om man använder de svarta hästarna så bör man ge dem hö. Användar man dock dom svarta hästarna så bör man ge dom hö. --Pwa66 31 december 2006 kl. 19.34 (CET)
Det där "Stockholm med omnejd" kanske handlar om Sverige, till skillnad från Finland där man på finlandssvenska gör skillnad mellan "de" och "dem" även i talspråk (di/dem). Röstar stenhårt för att använda "de" och "dem", om det inte gäller talspråkscitat. Marfuas 26 februari 2007 kl. 23.13 (CET)
thread_title:  de / dem / dom 

message: Finns det några principer för hur organisationer o.dyl. som inte har något svenskt namn ska anges. Ska det namnet på originalspråket användas eller ett försök till lämplig översättning? Gunnar Larsson 19 november 2004 kl.20.18 (CET)
replies: text: Tror inte det, men jag tycker inte att Wikipedia ska hitta på namn utan vi bör istället använda ursprungsnamnet om det är möjligt med avseende på använt alfabet.  Se även Wikipedia:Namngivning --RomanNose 19 november 2004 kl.20.26 (CET)
replies: text: : Man skriver väl ändå nån (oftast mycket kort) beskrivining på vad organisationen sysslar med eller wikilänkar till sidan om den, så det att läsare inte skulle förstå originalspråket borde inte vara ett problem. --Ronja 10 november 2007 kl. 12.27 (CET)
=== Förslag till policy: svenska och tvåspråkiga orts- och organisationsnamn i Finland ===
I samband med Jokelafallet kom det upp ett förslag till policy på artikelns diskussionssida: "eftersom finland är tvåspråkigt borde vi på svenska wiki väl konsekvent använda svenska namn och termer där sådana finns. Om det behövs kan vi väl låta de finska motsvarnde termerna stå i parantes. Elof Sundin 9 november 2007 kl. 15.39 (CET)"
Jag understöder detta förslag å det varmaste. Hur går man tillväga för att få detta att bli en uttalad policy på WP-sv? --Ronja 10 november 2007 kl. 12.27 (CET)

text: Jag vill göra er uppmärksamma på att det redan finns en sådan konvention. Se här:  Wikipedia:Återgivning_av_främmande_språk#Nordiska_språk och här:  Wikipedia:Namngivning/Geografi.Pax 10 november 2007 kl. 13.07 (CET)
thread_title:  Översättningar? (av organisationers namn) 

message: I samband med Jokelafallet kom det upp ett förslag till policy på artikelns diskussionssida: "eftersom finland är tvåspråkigt borde vi på svenska wiki väl konsekvent använda svenska namn och termer där sådana finns. Om det behövs kan vi väl låta de finska motsvarnde termerna stå i parantes. Elof Sundin 9 november 2007 kl. 15.39 (CET)"
Jag understöder detta förslag å det varmaste. Hur går man tillväga för att få detta att bli en uttalad policy på WP-sv? --Ronja 10 november 2007 kl. 12.27 (CET)
replies: text: Jag vill göra er uppmärksamma på att det redan finns en sådan konvention. Se här:  Wikipedia:Återgivning_av_främmande_språk#Nordiska_språk och här:  Wikipedia:Namngivning/Geografi.Pax 10 november 2007 kl. 13.07 (CET)
thread_title:  Förslag till policy: svenska och tvåspråkiga orts- och organisationsnamn i Finland 

message: För att undvika redigeringskrig om hur vanliga ord stavas och böjs föreslår jag att vi fattar något slags principbeslut om vilken svensk språknorm Svenska WP skall rätta sig efter (i händelse av konflikt). Känner någon till ett bra, fritt tillgängligt referensverk? - Tournesol 21 december 2004 kl.13.39 (CET)
replies: text: Jag föreslår SAOL! Lamré 21 december 2004 kl.13.42 (CET)
replies: text: :SAOL finns tillgängligt online under två veckors tid. Annars finns en webbplats, svenskaspraket.nu. Thuresson 21 december 2004 kl.13.50 (CET)
Problemet med SAOL är att det är en betalsajt. Svenskaspråket är nog bättre i så fall. - Tournesol 21 december 2004 kl.13.53 (CET)

text: SAOB är ju gratis. Bara komplett fram till "talkumera", men i alla fall. Den visar bland annat att "genealogi" kan skrivas antingen "-en" eller "-n" i bestämd form. // OlofE 21 december 2004 kl.13.59 (CET)
SAOB är nog inte så lämplig, dels med tanke på att den är inkomplett, dels med tanke på att SAOB "är en historisk ordbok och innehåller få nyord". - Tournesol 21 december 2004 kl.14.04 (CET)

text: I så fall går svenskaspraket bort också - den enda ordbok de "har" är just SAOB. De har bara samma länk som jag givit ovan, ingen egen tjänst. (Om inte jag missat något?) // OlofE 21 december 2004 kl.14.13 (CET)
En idé: vad sägs om att godkänna alla etablerade ordböcker och ordlistor när det gäller stavning? Man kan väl nämna att SAOL bör användas i första hand för dem som har tillgång till den, men att vilken ordbok som helst egentligen går bra (för nyare termer som inte ännu står med kan det vara lämpligt att kolla in till exempel Svenska datatermgruppens hemsida). Blir det verkligen redigeringskrig om stavning? Ifall det finns flera korrekta stavningar är det väl inga problem med att godkänna olika stavningar av ett och samma ord i olika artiklar? De språkliga rekommendationerna bör hur som helst hellre ses som rekommendationer än som tvingande regler. /Salsero 29 december 2004 kl.01.08 (CET)

text: Pja, vi hade en användare (ev. troll) för ett par veckor sedan som stavade à la 1700-tal, och om en liknande person blir envis kan det ju vara bra att ha fattat något slags principbeslut. - Tournesol 29 december 2004 kl.01.34 (CET)
replies: text: :Ja, det är klart att det fortfarande måste vara läslig svenska. Det skulle fortfarande förvåna mig om någon ger sig in i redigeringskrig för att de tycker att "berg" borde skrivas "bärg" eller liknande. Vill man fatta principbeslut föreslår jag att principen blir att alla stavningar som anges i moderna referensverk i stil med SAOL, TT:s skrivregler och NE självklart godkänns, men att man därtill också ska kunna låta sin stavning inspireras av dagspress, nutida författare, äldre upplagor av SAOL (kanske inte sekelsgamla böcker, men det tar ju tid innan en äldre form helt försvinner ur språkbruket), facktidskrifter, och så vidare. Kort sagt: låt oss vara generösa och godkänna allt som faktiskt är svenska, i stället för att anta en puristisk läggning där bara stavningar ur den senaste SAOL-upplagan (vilken givetvis aldrig kan rymma alla ord) godkänns. Fortfarande kan ju den som tycker det är givande gå och ändra "apelsinjos" till "apelsinjuice" - rätten att redigera andras artiklar gäller ju också den estetiska utformningen - men om detta någon gång resulterar i redigeringskrig kan man väl diskutera saken då. Vi behöver ju inte hitta på regler bara för att det är kul att hitta på regler. /Salsero 10 januari 2005 kl.15.18 (CET)
Flyttad till undersida: År 1687 eller 1687?
thread_title: Från Bybrunnen - Stavningsnormer

message: Flyttad till undersida: År 1687 eller 1687?
thread_title: År 1687 eller 1687?

message: Jag såg häromdagen hur någon ändrade en massa procentuella värden från exempelvis 33% till 33 %. Jag har för mig att det ska vara utan mellanslag, men blev nu lite osäker. Kan tillägga att TT-språket rekommenderar att man inte använder procenttecken, utan skriver ordet "procent" istället. Givetvis med mellanslag. Men, procenttecken passar bra i tabeller och liknande och ska det då vara med eller utan mellanslag? /ShineB ® 22 april 2005 kl.10.15 (CEST)
replies: text: Den frågan hittade jag svaret på själv här. Det ska vara mellanrum. Tack snälla ShineB, för att du svarade på min fråga, ShineB ® 22 april 2005 kl.10.38 (CEST)
replies: text: :Jag hade en gång en lärare som bannade mig för att jag skrev utan mellanslag. Hon menader att då "33 procent" skrivs med mellanslag gäller detta även 33 %". Thuresson  ✎ 23 april 2005 kl.14.06 (CEST)
thread_title: Mellanrum mellan siffervärde och procenttecken?

message: Detta är ett fint dokument som behandlar teknik, stil och utförande snarare än samarbete och hur vi ska agera på WP. Se kategorin Policy och riktlinjers huvuddokument, Wikipedia:Policy och riktlinjer. Den passar därför ypperligt i kategorin :Kategori:Wikipedia:Redigering, men är IMO inte ett riktlinje-dokument. Bättre att samla den här typen av dokument för sig - sen finns det förvisso dokument som passar i bägge kategorierna, men det här ser jag inte som ett riktlinje-dokument. /Habj 19 juni 2005 kl.17.50 (CEST)
Tar därför bort uppmärkningen som riktlinje-dokument. /Habj 20 juni 2005 kl.02.14 (CEST)
thread_title:  Skilj på stildokument och riktlinjer 

message: Enligt Svenska språknämnden ska man självfallet undvika system där man har olika ord för ett och samma yrke beroende på om det är en man eller kvinna som utför det. Jag skulle gärna se en punkt om det i språkvårdsrekommendationerna, men är osäker på hur det ska formuleras. Jag tänker främst på yrken såsom lärare (inte lärarinna), skådespelare (inte skådespelerska). /ShineB ® 6 juli 2005 kl.16.02 (CEST)
replies: text: Det är inte oväntat, att Svenska språknämnden, som hela tiden sänker ribban, kommer med en sådan rekommendation. Jag kommer konsekvent att bortse från dylika postmodernistiska stolligheter. Philippos 6 juli 2005 kl.16.05 (CEST)
replies: text: :Och jag känner för att konsekvent bortse från premodernistiska åsikter om att det ska skilja sig åt. Varför är det stolligt att könsneutralisera? Vad är det för ribba som sänks? Undrar /ShineB ® 6 juli 2005 kl.16.12 (CEST)

text: Det låter särskilt vettigt att undvika könsåtskilda yrkesbeteckningar i kategorier, så att vi inte har både "sångare" och "sångerskor". Kanske skulle man kunna tänka sig ett helt dokument, till exempel Wikipedia:Könsneutralt, där man tar upp inte bara den frågan utan allmänna tips om hur man skriver könsneutralt. /Salsero 6 juli 2005 kl.17.33 (CEST)
replies: text: :Ja, jag gillar idén om att verkligen tänka igenom frågan. Jag är ingen utpräglad feminist precis, utan tar jämställdhet som något naturligt. Problemet med det förhållningssättet är att jag kanske främjar ett icke-könsneutralt skrivsätt utan att vara medveten om det.

text: :Det kan tyckas smålöjligt att reagera mot exempelvis detta med yrkesbenämningar, men jag är övertygad om att det i de flestas undermedvetna finns  en viss skillnad i hur man värderar en "författare" och en "författarinna", även om de sysslar med exakt samma sak. /ShineB ® 7 juli 2005 kl.08.40 (CEST)
replies: text: ::Även om det kan tyckas löjligt att ta upp någons kön, så är en inledning i stil med Mariane Satrapi, iransk exilförfattarinna född 1970 oerhört informativ. Om vi ska ändra författarinna till författare kan vi lika gärna också ta bort iransk, eftersom väl etnisk tillhörighet är lika ointressant, liksom det där med exil. Allt det där tillför information som kanske inte är intressant enligt alla men nog för vissa.--Idrougge 2 januari 2007 kl. 06.47 (CET)
replies: text: :::Det här är framför allt en jämställdhetsfråga, inte en fråga om huruvida någon kan tycka att informationen är intressant eller ej. Wikipedia bör spegla samhällets uppfattning om att det inte per automatik bör spela någon roll huruvida en yrkesutövare är kvinna eller man. Därför bör yrkesbeteckningar vara könsneutrala på Wikipedia. Ifall någon författare har skrivit texter särskilt i egenskap av att vara kvinna kan man använda "kvinnlig författare", liksom man kan använda "manlig författare" ifall någon författare har skrivit texter där det har särskild betydelse att en man skrev dessa (ifall sådana texter finns i endera fallet är oviktigt för denna diskussion). Argumentet att vi i konsekvensens namn bör ta bort order "iransk" håller inte, eftersom det inte finns någon böjningsform av ordet författare som visar att det handlar om en iransk författare. Därmed tvingas vi inte varje gång välja mellan att ange en författare som antingen iransk eller icke-iransk. Men om vi använder både författare och författarinna, tvingas vi just till att ange könstillhörighet så fort vi vill berätta att någon skriver böcker, vilket är beklagligt, eftersom det svenska samhället strävar efter att frikoppla yrkesval från könstillhörighet./Salsero 2 januari 2007 kl. 18.54 (CET)
replies: text: ::::Skillnaden mellan "kvinnlig författare" och "författarinna" är att det sistnämnda är mycket kortare. Jag har inga direkta invändningar mot att kvinnor skriver böcker, och inte heller mot att man kallar dem författarinnor. Ord som "ambassadris" kan däremot verka vilseledande. --Idrougge 1 maj 2007 kl. 21.54 (CEST)
replies: text: :::::Det är en mycket utdragen process att skapa könsneutrala ord genom att försöka få den manliga färgen på tidigare manliga ord att blekna bort. Jag håller med om att vi behöver ett könsneutralt grundspråk. Det gäller inte bara yrken. Jag hatar t.ex. att behöva skriva hon/han.

text: :::::I de fall man faktiskt vill beskriva kön, spelar det väl principiellt ingen roll om det görs med en böjning eller ett extraord, bara grunden är könsneutral och både en manlig och en kvinnlig form kan bildas ur denna. Bara en neutral och en kvinnlig form håller inte.

text: :::::Om vi lyckas få bort all manlig association till "författare", tror jag att det kommer att uppstå en manlig böjningsform typ författaranne eller nåt, för "manlig författare" blir nog för klumpigt i längden. Kanske är det det som ska till för att "författare" ska kunna släppa sitt kön. Jag har tyvärr inget bättre förslag än att vi på något sätt försöker avköna våra nuvarande ganska manliga ord, även om jag ser att det inte blir helt lätt. /Rolf B 1 maj 2007 kl. 23.07 (CEST)
replies: text: ::::::Denna typ av aggressiva språkpolitik måste inte föras på Wikipedia. --Idrougge 1 maj 2007 kl. 23.20 (CEST)
replies: text: :::::::Gäller din invändning strävan efter ett avkönat grundspråk i allmänhet eller mitt tillspetsade förslag med en manlig böjningsform typ författaranne? /Rolf B 2 maj 2007 kl. 09.04 (CEST)

text: :Jag anser att man ska använda de könsneutrala formerna, för det fall att det inte finns särskild anledning att skilja på kvinnor och män. Fallet sångare/sångerska kan vara ett sånt, eftersom män och kvinnor många gånger sjunger helt olika stämmor. Även skådespelare/skådespelerska kan höra dit och möjligen också dansare/dansös, men sedan kan jag inte komma några fler exempel. Idrottsman/idrottskvinna kanske, eftersom de flesta sporter är uppdelade på herr- och damklasser, men där kan man ju också säga idrottare. Det kan förstås också noteras, att det i ett och annat fall har blivit den feminina formen som har blivit "neutral", till exempel sjuksköterska, medan det i andra fall har bevarats en tydligt manskulin titel även när en kvinna har fått det yrket, till exempel polisman och brandman. -Ulla 11 juli 2007 kl. 12.11 (CEST)
replies: text: ::Idrougge har en poäng i att en persons kön ofta är intressant, och med namn som inte är vanliga i svenskan bör man på något sätt ange det. Men man behöver faktiskt inte skriva "är en iransk skådespelerska" eller "är en kvinnlig skådespelare från Iran", istället kan man lite längre ner i texten skriva ett "hon" eller "han" i någon mening. /NH 5 augusti 2007 kl. 23.47 (CEST)
thread_title: Manliga och kvinnliga yrkesbeteckningar?

message: I tryckta encyklopedier, och i online-versioner av sådana (exempelvis NE), är det på grund av platsbrist kutym att formulera basfakta mycket kortfattat i en telegramliknande stil. En artikel om Selma Lagerlöf kan till exempel inledas något i stil med: Selma Lagerlöf, 1858–1940, svensk författare, nobelpristagare. På Wikipedia har vi ingen platsbrist och använder detta som argument för att inte använda förkortningar för språkliga uttryck som med mera, till exempel och etcetera. Inte heller hänvisar vi i en artikel till uppslagsordet endast med begynnelsebokstav, ett annat vanligt bruk i tryckta verk. Med samma motivering menar jag att en kompakt telegramtext är onödig. Det blir, i mina ögon, oftast lättare att läsa artikeln om den redan från början är skriven med komplett meningsbyggnad. Så har jag fram till ganska nyligen uppfattat att vi har varit många som har resonerat, men på sistone har jag allt oftare sett redigeringar som har gått ut på att ta bort det deskriptiva språket till förmån för telegramformuleringar. Därför lyfter jag nu upp ämnet här (hoppas att jag hittat rätt plats) för en diskussion. /dcastor 24 augusti 2005 kl.17.33 (CEST)
replies: text: Det är naturligtvis konstigt att korta ner från hela meningar till telegramtext. Ändå tror jag att det finns en tanke bakom att ha första meningen kompakt och informationsrik, nämligen att snabbt identifiera personen. Om jag inte vet vem Lagerlöf är, då får jag på en rad reda på när hon levde och vad hon är känd för. "Jaha, det är hon!" Sen kan jag läsa vidare om hennes spännande liv.

text: Jag har haft liknande tankar när jag har utvidgat språknamn i etymologiska beskrivningar, och jag reagerade (lite väl) häftigt när någon ändrade latin mot lat. i en artikel. Jag förstår tanken bakom den personens ändring, att etymologier brukar skrivas på så vis, och det är därför förväntat att det är så det ska stå.

text: Har du någon typisk diff i bakfickan att visa, som ändrar en satskorrekt inledning mot en med kompakt telegramtext? —CÆSAR 31 augusti 2005 kl.11.25 (CEST)
replies: text: :Jag har säkert gjort det någon gång. Jag förespråkar konsekvens, och vill helst att ingressen till alla biografiska artiklar ska vara enhetliga; fullständigt namn, födelsedata, dödsdata, titlar, helst "känd för".//--IP 31 augusti 2005 kl.11.40 (CEST)
thread_title:  Telegramstil i ingresser 

message: Under punkten Anglicismer så tycker jag att exemplet som ges med uttrycket TV-team är lite fel. Just TV-team är väl ändå ett så pass vedertaget begrepp för den lilla grupp människor som spelar in ett inslag eller program att det har blivit det gällande? TV-grupp får en snarast att associera till "gruppen på UR:s kontor som ägnar sig åt TV produktion". (SAOL tar inte upp någon av dessa termer, men team finns med). /probell (Snack) 21 september 2005 kl.23.07 (CEST)
replies: text: Exemplet är saxat från TT-språkets hemsida. Poängen är just att man hajar till och märker hur inarbetade vissa anglicismer kan kännas. De mest självklara exemplen är kanske mindre intressanta i det här fallet. Naturligtvis behöver man inte gå och ändra i alla artiklar där ordet tv-team finns med, för det är ju fortfarande korrekt svenska. Men vill man se upp lite extra kan man ju prova att skriva tv-grupp i stället. /Salsero 21 september 2005 kl.23.34 (CEST)
replies: text: :Jo, men om nu begreppet är så inarbetat att man snarast hajar till när det står TV-grupp så är väl TV-team knappt att anse som en anglicism längre? Att använda ordet team i andra sammanhang tycker jag är onödigt, men just TV-team har (i mina ögon) blivit ett eget svenskt ord, skilt från team.
replies: text: ::Ta en titt på TT-språkets sida och se om du tycker att resonemanget framstår tydligare där. Det är klart att om meningen "TV-gruppen var på plats." är helt obegriplig så borde vi kanske byta ut exemplet mot något med läkarlag eller så. Men ifall det ändå går att förstå vad som menas så illustrerar exemplet på ett bra sätt hur man kan tänka när det gäller anglicismer - även om ett engelskt ord har blivit mer etablerat än en svensk motsvarighet så väljer TT att använda den svenska varianten. "Design" är i många sammanhang mer etablerat än "formgivning", men TT väljer det senare. Jag personligen tycker att det är begripligt i de flesta sammanhang att skriva TV-grupp i stället för TV-team, fast om jag inte reflekterade över mitt skrivsätt så skulle jag ändå använda TV-team av ren vana. Det är just denna slentrian som TT vill åt med sin problematisering. Det handlar alltså inte om huruvida men tycker att TV-team eller TV-grupp är bäst eller vanligast, utan resonemanget bygger på att om man har två begripliga begrepp så bör man föredra det som inte är en anglicism. Fortfarande: om TV-grupp är helt obegripligt så tycker jag att du ska byta ut exemplet. Om det bara får dig att höja på ögonbrynen så tycker jag att det kan stå kvar. /Salsero 22 september 2005 kl.16.07 (CEST)
thread_title:  Anglicismer som blivit vedertagna svenska ord/begrepp. 

message: Är en länk till Projekt Runebergs Främmande ord i svenska språket verkligen relevant? Materialet gavs ut 1927 och det har hunnit hända väldigt mycket med det allmänna ordförrådet sedan dess. Jag bläddrade runt lite på måfå och visst hittade jag en hel del onödigt knepiga ord, men jag hittade allt för många av typen mikrofon, pjäs, poäng och frisyr, ord som knappast kan anses vara så svåra och jobbiga att dom bör undvikas? Risken med att använda Främmande ord i svenska språket som referens är att en artikelförfattare blir orolig för att använda helt vanliga ord (som inte var det då), samtidigt som han/hon bläddrar igenom mängder med ord som kanske inte har använts på 70 år? /probell (Snack) 21 september 2005 kl.23.27 (CEST)
replies: text: (Tittade precis på Svarta listan och den är däremot jättebra. /probell (Snack) 21 september 2005 kl.23.31 (CEST))

text: Jag instämmer helt. Jag tycker vi kan ta bort länken till Främmande ord i svenska språket. /Salsero 21 september 2005 kl.23.36 (CEST)
replies: text: :Ok, gjort. Jag ville ha medhåll från någon mer innan jag gick loss på den så att jag inte startade något litet krig här. /probell (Snack) 22 september 2005 kl.00.59 (CEST)
thread_title:  Svåra ord/Proj. Runeberg 

message: Förkortningar på organistationer, företag och dylikt skrivs med gemener och versal begynnelsebokstav ifall de uttalas som ett ord, som till exempel Tass, Ikea, Jas och Nato tycker jag inte passar in här; vad är lättast/bäst: "... grundade Ikea" eller "... grundade IKEA"? Har förövrigt aldrig sett Ikea med små bokstäver på Wikipedia. --MartinHagberg 2 oktober 2005 kl.19.46 (CEST)
replies: text: Rekommendationen är från TT:s språkregler. Jag tycker det vore en fördel om våra rekommendationer så gott som helt och hållet följer dessa, men det kan förstås diskuteras. Det är klart att vi också kan följa TT i allmänhet och sedan göra undantag när vi tycker att TT:s rekommendationer är helt uppåt väggarna, men då borde vi ändå i tveksamma fall ändå ha samma rekommendationer som TT, tycker jag. I det här fallet så tycker jag personligen att Ikea är bättre än IKEA. I just den meningen du skriver är det dock inte lättare att läsa. Men det beror mest på att ordet i just din mening utgör en tyngdpunkt på betydelsenivå, och att det då känns naturligt att göra ordet tyngre också på en grafisk nivå. Vi vill ju helst kunna använda samma stavning på företagsnamnet var det än förekommer. Om vi i stället tar exemplet "Köpcentret är uppbyggt kring butikerna Rusta, Elgiganten, IKEA och Coop" så tar IKEA mer plats än nödvändigt. Det handlar lite om vad vi tycker språkvård handlar om. Lättare att läsa behöver inte vara det samma som bättre, ifall det går ut över övriga texten. Det skulle såklart vara lättare att läsa ordet JAG också, ifall man alltid skrev det med versaler: "Det var min bror och JAG som krossade fönsterrrutan" Men det finns anledningar till varför man ska vara restriktiv med att på det viset plocka fram enskilda ord. Det tror jag är essensen i TT:s rekommendation i det här fallet. /Salsero 2 oktober 2005 kl.21.22 (CEST)
En fördel med att man följer rekommendationen är att en person som inte vet hur akronymen uttalas kan avgöra det på stavningen, till exempel att Saab inte uttalas "s-a-a-b" eller omvänt att ABB inte uttalas "Abb". /--Litteraturvetare 18 maj 2007 kl. 11.32 (CEST)
thread_title:  Ta bort rekommendation 

message: Hur bör man beskriva tidpunkten när någon person dör? Jag brukar alltid skriva död <datum> och det gör nog de flesta. Problemet är personer som dog för länge sedan och som vi därför inte vet när de dog. I de fallen kan de kanske beläggas att personen var i livet eller död ett visst år. Att skriva om någon "död 1294" kan då tolkas som antingen att personen dog just det året, eller att det finns belägg för att personen var död det året, men kan ha dött tidigare. Att använda dog istället gör det mer tydligt vad som gäller, men det känns som att texten låter oproffsigare då. Alternativt går det att använda död senast etc. i de fall då man bara vet på ett ungefär, problemet är att då måste alla göra så för att det inte ska bli tvetydigt. Gunnar Larsson 12 november 2005 kl.13,29 (CET)
replies: text: Jag tror de flesta tolkar "död" som att personen verkligen dog just det året. Om vi använde "dog" skulle vi rimligen också behöva skriva "föddes", och det känns lite krystat. Ifall man menar något annat än att personen dog det angivna året kan man kanske ange det i texten i stället./Salsero 8 februari 2006 kl.11.34 (CET)
replies: text: :I pappersböcker brukar det vid okänt dödsdatum stå (eller brukade åtminstone innan engelskan blev svenskt substratspråk) "d. efter 1305" och liknande, efter senaste (direkta eller indirekta) vittnesbördet om att vederbörande var i livet. Vittnesbördet i fråga kan man om inte annat fotnota. -nn 15 september 2007 kl. 17.50 (CEST)
thread_title: Död/Dog/död senast

message: Vilket av dessa två stycken är mest korrekt?
Dag Hjalmar Agne Carl Hammarskjöld, född 29 juli 1905, död 18 september 1961. Svensk ämbetsman,  nationalekonom, diplomat, författare och FN:s generalsekreterare från 1953 till sin död.
-eller-
Dag Hjalmar Agne Carl Hammarskjöld, född 29 juli 1905, död 18 september 1961, var en svensk ämbetsman,  nationalekonom, diplomat, författare och FN:s generalsekreterare från 1953 till sin död.
/ MartinHagberg 7 februari 2006 kl.18.05 (CET)
replies: text: Frågan är inte så enkel som att det ena alternativet är mer korrekt än det andra. I strikt grammatisk mening kan man till exempel inte säga att en mening inte är korrekt bara för att den inte innehåller ett finit verb. Till exempel skulle man mycket väl kunna inleda en seriös text med något i stilen: Dag Hammarskjöld. Svensk ämbetsman. Generalsekretare i FN. Det intryck som han lämnade i internationella diplomatkretsar har lagt grunden för bilden av svenskar som goda medlare och försvarare av et fria ordet."

text: Vi på Wikipedia kommer dessutom att ha svårt att genomdriva ett beslut i denna fråga. Vissa kommer förmodligen att hålla på ordbokstraditionens kompakta tydlighet, medan andra kommmer att förespråka en mer lättläst och flytande text. Nya artiklar komer ömsom att skapas utifrån den ena mallen, ömsom utifrån den andra, och när man inte ens kan påstå att den ena är strikt bättre än den andra kan man kanske tycka att det innebär jobb i onödan att ständigt korrigera det man inte gillar.

text: Enligt min åsikt är detta inte en språkriktigetsfråga, utan en stilistisk fråga. Man kan föreslå att inledningar skrivs på ena eller andra sättet med motiveringen att man vill ha en homogen artikelstruktur, men inte med motiveringen att det inte är språkligt korrekt. Då hör det heller inte hemma under språkvårdsrekommendationerna./Salsero 8 februari 2006 kl.11.54 (CET)
replies: text: :Nyckelorden för mig i Salseros inlägg ovan är "andra kommer att förespråka en mer lättläst och flytande text". En smidig text är bättre än en smidig - en lättläst är bättre än en svårläst. Med detta som underlag kommer jag att fortsätta redigera artikelinledningar i den riktningen, väl medveten om att det inte blir heltäckande. /dcastor 8 februari 2006 kl.14.38 (CET)
replies: text: ::Jag har en känsla av att frasen "N.N. var en svensk tjänsteman - - - " ökat i förekomst under senare år. Kan det möjligen vara ökande översättningslån från engelska texter, där was a  nästan alltid finns med?  Mvh / Mkh 6 september 2007 kl. 14.08 (CEST)
thread_title:  "Avhuggna" meningar i inledningar 

message: Kan man inte använda kolon för att markera genitiv på WP när det rör sig om initalförkortningar med versaler som slutar på S eller Z? "SAS vd", för att ta ett exempel, ser otydligt ut i mina ögon; det uttalas inte som ett ord. Varför inte skriva "SAS:s vd"? 221.163.142.87 28 juni 2006 kl.13.42 (CEST)
replies: text: Svenska språknämmdens Svenska skrivregler (punkt 150, sid 112) innehåller rekommendationen att initialförkortningar som slutar på "s", "x" eller "z" kan (min kursivering) skrivas antingen "SAS vd", "SAS' vd" (med apostrof) eller "SAS:s vd. Det sista skrivsättet, med kolon för att avskilja genitiv-s:et är, enligt min uppfattning, det absolut tydligaste. Kapten Kaos 12 juli 2006 kl.03.48 (CEST)
replies: text: :Visst är det tydligare med både "SAS' VD" och "SAS:s VD" än "SAS VD" när det gäller att förstå det grammatiska förhållandet orden emellan. Men inte när det gäller att uttala frasen. I synnerhet "SAS:s VD" är mycket förvirrande med ett extra s som inte uttalas. Det enklaste är kanske att på Wikipedia godkänna alla tre varianterna, så slipper vi korrigera sådant som i grund och botten redan är korrekt. /Salsero 12 juli 2006 kl.11.24 (CEST)
replies: text: ::I can live with that. Kapten Kaos 12 juli 2006 kl.14.29 (CEST)
thread_title:  Kolon och förkortningar 

message: "Data" och "fakta" är svårböjliga ord. Kolla in Diskussion:Data warehouse och hjälp till att reda ut begreppen. /Salsero 6 augusti 2006 kl. 13.23 (CEST)
replies: text: Jag skrev om så att "data" blev "information" i de fall det behövdes bestämd form, vilket borde vara ett bra alternativ. Eftersom "Faktat" verkar vara en fackterm är det knepigare att göra sig av med.

text: Andejons 6 augusti 2006 kl. 14.32 (CEST)

text: Data är pluralis av det i denna bemärkelse mycket sällan använda datum. Dess bestämda form är datan. "Analysen av datat" ska alltså helt enkelt vara "analysen av datan". Samma sak gäller för faktum: det okända faktumet, nya fakta, den nya faktan.

text: Svenska datatermgruppen och Svenska språknämnden avråder uttryckligen från användning av data som singulart massord ("nytt data", "det nya datat").

text: Att ersätta data med information är absolut inget som kan rekommenderas generellt, eftersom det finns en viktig semantisk skillnad (data är obearbetade uppgifter som kan bli information om de bearbetas, struktureras och kommuniceras).

text: —LX (diskussion, bidrag) 6 augusti 2006 kl. 14.48 (CEST)
replies: text: :Om "faktan" är bestämd form pluralis borde det väl heta "de nya faktan", inte "den nya faktan"? /Pontus 6 augusti 2006 kl. 16.25 (CEST)
replies: text: ::På svenska bör "uppgifter" användas om det är uppgifter det handlar om, vilket det ofta är när ordet "data" missbrukas. Om det är verkliga förhållanden som omtalas bör det påpekas istället för att dra till med ordet "fakta". Ett faktum är ju att dessa ord, data och fakta, används alldeles mycket, men några data på hur mycket kan jag inte tillhandahålla. Den förra meningen är ett exempel på en "upplysning" och det bör sägas istället för "information". När det gäller föreskrivna dimensioner i ritningar och sådant bör "mått" användas istället för "data". För uppgifter om rena mätresultat bör det alltid nämnas att det är just mätta värden som anges - försök välja mellan data och fakta för den typen av uppgifter, det går inte. --81.235.172.129 30 maj 2007 kl. 21.13 (CEST)
thread_title:  Tyck till om "data" och "fakta" 

message: Då och då förekommer i Wikipedias artiklar ordet mellanslag för att beskriva ett kort mellanrum mellan tecknen. Ordet mellanslag är en artefakt från den tid tryckerierna arbetade med blysättning. Mellanslag användes då för att åstadkomma så kallad utslutning (ej "uteslutning") för radlängdutjämning. Uttrycket fördes sedan vidare till den mekaniska skrivmaskinen, där den "långa tangenten" för att flytta skrivläget åt höger, kallades mellanslagstangent. Uttrycket mellanslag har sedan hängt kvar ända in i datorers och ordbehandlingsprogrammens epok. Den rätta termen för att beteckna ett mellanrum i texten, ett osynligt tecken, som i vissa fall ska medräknas vid fastställande av dokumentets teckenlängd, är blanksteg. Med det ordvalet får man också en logisk parallell till beteckningen för ett tomt utrymme mellan stycken, nämligen blankrad.
I många av Wikipedias artiklar används termen blanksteg helt korrekt, men på andra ställen skrivs mellanslag för samma sak. Den inkonsekventa användningen i Wikipedia med mellanslag/blanksteg om vart annat bör harmoniseras så att mellanslag genomgående ersätts av blanksteg. Alltså:
*Vid nyskrivning ska ordet blanksteg användas för att beteckna ett avsiktligt mellanrum mellan tecken.
*När i en befintlig text ordet mellanslag upptäcks, bör detta korrigeras till blanksteg.
replies: text: I och med att ingen säger blanksteg önskar jag dig lycka till på ditt korståg. Glöm förresten inte att signera nästa gång. --Idrougge 2 januari 2007 kl. 06.40 (CET)
replies: text: :Instämmer méd Idrougge. "Mellanslag" är nog betydligt mer förankrat i folkmun och lär därför under överskådlig tid vara vanligast även på Wikipedia. /FredrikT 3 januari 2007 kl. 14.48 (CET)
thread_title:  Mellanslag är föråldrat 

message: På förekommen anledning, se cd, dvd, dvb, scart, LAN, IEEE etc., skulle jag och kanske någon med mig vad som borde gälla när det gäller akronymer och förkortningar (och eventuellt andra liknande) och deras skrivsätt i början på meningar, i löpande text och som solitärer, tex. som uppslagsord.
Finns det någon norm?
Skall vi införa en norm i den svenska Wikipedian?
//Gabbe 31 december 2006 kl. 15.03 (CET)
replies: text: Normen är väl att fortsätta att följa tt-språket  och språkrådet ? / Elinnea 31 december 2006 kl. 15.33 (CET)
replies: text: :Finnemang, skall vi fylla på med det i hjälpredan då? (Hur uttalar man SAS, "ess-a-ess" eller "sass"?)//Gabbe 31 december 2006 kl. 15.54 (CET)
replies: text: ::SAS bör nog inte vara med bland exemplen, eftersom många uttalar det sass (vilket jag tror gäller både flygbolag och statistikprogram). /Salsero 31 december 2006 kl. 19.15 (CET)
replies: text: :::Jag har nu uppdaterat hjälpredan och tagit bort SAS. Jag har också bara hört "sass", för både ock//Gabbe 31 december 2006 kl. 19.30 (CET)
replies: text: ::::Eller alla fyra faktiskt...//Gabbe 31 december 2006 kl. 19.31 (CET)
replies: text: :::::Min åsikt är isåfall att man inte bör följa tt-rådet och språkrådet slaviskt. Det finns nämligen många förkortningar som uteslutande skrivs med versaler i svenska tidningar och på svenska webbsidor, t ex VGA, DVI, RGB, PAL, NTSC, RCA osv. Som jag ser det finns det inget bra skäl till att man i Wikipedia skall frångå dessa vedertagna skrivsätt och ersätta dem med egna påhittade varianter.

text: :::::Citerar artikeln versalisering: "Akronymer som är tillfälliga eller av fackspråkskaraktär stavas av hävd med versaler för att särskilja dem från vanliga ord: BO, DOS, ISBN."

text: ::::://Darth Vader 4 januari 2007 kl. 13.19 (CET)
replies: text: ::::::Jag tycker man skall vara konsekvent så att förkortningar i Wikipedia skrivs lika överallt. För övrigt vet jag inte vad versaliseringsartikelns påståenden kommer från. Isbn, eller vga för den delen, är inga akronymer. ///Gabbe 4 januari 2007 kl. 13.56 (CET)
replies: text: :::::::Det råder ingen klar konsensus om vad som ska kallas akronym. Se engelska Wikipedias akronymartikel för ett utvecklat resonemang. För övrigt bör man vara försiktig med attityden att vara konsekvent både i språkvårdssammanhang och i wikisammanhang. Åtminstone bör du tydligt förklara vad du menar med att vara konsekvent i just detta fall. /Salsero 4 januari 2007 kl. 14.10 (CET)
replies: text: ::::::::Du har så rätt om begreppet akronymer, betydelsen med begynnelsebokstäver, en eller flera, fyller en bättre funktion.//Gabbe 5 januari 2007 kl. 19.25 (CET)

text: :::::::Jag håller förvisso med om att man bör vara konsekvent så långt det är möjligt, men samtidigt är det väl ändå så att Wikipedia skall återspegla verkligheten, och inte tvärt om? Anser det därför vara fel att skriva en förkortning på ett eget sätt bara för att vara konsekvensent med sig själv, när förkortningen konsekvent skrivs på ett annat sätt ute i samhället.

text: ::::::://Darth Vader 4 januari 2007 kl. 14.20 (CET)
replies: text: ::::::::Om akronymer inte skall vara uttalbara blir väl förkortning och akronym exakt samma sak och kan dela artikel? Hur menar du men konsekvent? Med konsekvent menar jag att vi borde följa samma regler om skrivsätt för alla exempel av olika typer av förkortningar här på Wikipedia. Jag skriver gärna TV, TASS och VGA, och det är nog det skrivsättet jag använder privat, men här skall vi väl bestämma gemensamt? //Gabbe 5 januari 2007 kl. 14.25 (CET)
replies: text: :::::::::Om du menar att TASS och VGA är förkortningar av samma typ och konsekvent borde skrivas på ett visst sätt så illustrerar det med stor tydlighet problemen med att försöka vara konsekvent. Vissa hävdar kanske att TASS och VGA är av samma typ eftersom det rör sig om initialförkortningar, medan andra (t.ex. TT-språket) tycker att Tass ska skrivas mer gement än VGA eftersom det uttalas som ett vanligt ord. Dessutom är det tveksamt om det är nödvändigt att tvinga alla skribenter på Wikipedia att skriva förkortningar på samma sätt, precis som det inte är självklart att alla ska behöva skriva "sajt" i stället för "site". Med tusentals personer som bidrar får man acceptera viss språklig variation, så länge det skrivna är korrekt. /Salsero 5 januari 2007 kl. 14.47 (CET)
replies: text: ::::::::::Nej det menar jag inte, jag menar att privat skriver jag konsekvent förkortningar akronymer med versaler för att särskilja dem från vanliga ord. Jag uppfattar TT som att VGA skall skrivas vga och TASS skall skrivas Tass. Jag tycker inte man skall tvinga någon till någonting, men att framförallt skrivningen av uppslagsord skall följa för Wikipedia gemensamma regler. Det var därför jag tog upp den här diskussionen.//Gabbe 5 januari 2007 kl. 16.43 (CET)
replies: text: :::::::::::Att fastslå regler är att tvinga folk att skriva på ett visst sätt. Störst respekt för skribenterna visar man om man inte går in och "korrigerar" sådant som i grunden är korrekt. Är det här ett så stort problem att vi behöver formulera regler? Är det inte bättre att ta upp enstaka fall när det behövs? /Salsero 5 januari 2007 kl. 17.01 (CET)
replies: text: ::::::::::::Jag tycker inte heller att man skall gå in och korrigera i onödan, när alla förstår vad som menas, men jag tycker att:
replies: text: :::::::::::::1. Det finns stilpoäng med att skriva förkortningar på samma sätt i en artikel och om det finns flera skribenter är det bra att ha gemensamma regler som man kan ansluta sig till.

text: :::::::::::::2. Det finns en enkelhetspoäng med samma regler för förkortningar som artikelnamn så att länkningar fungerar korrekt. Kanske skulle man kunna tänka sig att artiklar aldrig skall heta förkortningar utan att alla skrivsätt av förkortningen pekar om mot det utskrivna begreppet?

text: :::::::::::::3. Det finns stilpoäng med att ha gemensamma regler för skrivsätt av alla förkortningar överallt i Wikipedia, om man vill att Wikipedia skall ge ett seriöst intryck.

text: ::::::::::::Jag hade inte tagit upp detta om jag inte hade stött på problem med det.//Gabbe 5 januari 2007 kl. 17.44 (CET)
replies: text: :::::::::::::Din första punkt kan jag instämma i. Om man stöter på en artikel där samma förkortning skrivs olika tycker jag att man kan harmonisera den. För det behöver man dock ingen norm att hänvisa till - det är bara att vara djärv och göra det.

text: :::::::::::::Även för din andra punkt tror jag regler är av ondo. Ska till exempel cd-artikeln enligt den principen heta "compact disc"? Nej, vi har en princip om minsta möjliga förvåning som är viktigare. Regler om sådant här måste i princip ta upp många vanliga exempel, och det är inte enklare att diskutera dessa exempel "i förebyggande syfte" än att ta diskussionerna när de kommer upp. Varje språkvårdsdiskussion ger dessutom nya användare möjlighet att ta del av resonemang som formuleras i en språkvårdande anda. Det tror jag är positivt, eftersom språkvård är ett ämne där många har starka åsikter ("Jag tycker att det låter bäst att säga "han är bättre än jag"") utan att vara särskilt insatta (somliga tycker till exempel att "svenska som modersmål" automatiskt innebär "expert på svensk språkvård"). För att bedriva aktiv språkvård bör man på olika sätt främja en aktivt språkvårdande attityd, och ett sätt är att diskutera kontinuerligt i stälet för att en gång för alla fastslå hur kommande artiklar ska skrivas.

text: :::::::::::::Gällande din tredje punkt så betvivlar jag starkt att folk ser det som ett allvarligt fel om förkortningar skrivs olika på olika ställen. Sådana olikheter tjänar snarast som illustration över hur Wikipedia byggs upp som den gemensamma ansträngningen av tusentals skribenter. Och visst är det många som reagerar mot detta arbetssätt som något oseriöst. Men det fungerar. Och ju färre regler vi har, desto lättare är det för en person vilken som helst att bidra till projektet.

text: :::::::::::::Det vore ytterst olyckligt om den "lilla hjälpredan" utvecklades till en "regelbok". Den bör användas av skribenter som är osäkra på hur de själva ska formulera sig, inte som vapen språkpoliser emellan. Den som värnar om språkvård bör utveckla folks attityder till att frångå resonemang om "rätt och fel" i stället för att sitta och skriva ihop regelsamlingar./Salsero 5 januari 2007 kl. 18.17 (CET)
replies: text: :::::::::::::::Det har förekommit att sådan harmonisering har lett till konflikter och har man en norm, regel är kanske ett starkt ord, kan sådana konflikter undvikas. Japp, och Cd, CD och cd skall leda dit. Kallar du mig språkpolis en gång till så skriker jag. Det var inte tanken att hjälpredan skall bli stora regelboken, men om meningskiljaktigheter uppstår kan den vara något att luta sig mot. //Gabbe 5 januari 2007 kl. 19.39 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::Jag har inte kallat dig språkpolis, och det vore skönt om vi kunde hålla både personangrepp och förhastade anklagelser om sådana utanför diskussionen. Att låta artikeln heta "Compact disc" strider direkt mot principen om minsta möjliga förvåning. Om man ställer upp noormer betyder det bara att någon bestämmer i förväg vad som är okej i stället för vad som är bäst i den uppkomna situationen. Att skriva språkliga normer är svårförenligt med wikidemokrati, menar jag./Salsero 5 januari 2007 kl. 20.26 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::Jag håller med du, men det kunde nästan tolkas så! Om man ställer upp normer behandlas alla lika.... och jag kan inte se hur det skulle vara svårförenligt med någonslags demokrati, vare sig wikipedisk eller annan. Jag kan inte förstå att normen att Vid tvister gäller språkrådets rekomendationer kan vara så kontroversiell. Mitt förslag om att skriva ut akronymer som uppslagsord håller jag fast vid, oavsett om det leder till förvåning eller ej. //Gabbe 5 januari 2007 kl. 20.42 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::::Då förstår jag bättre vad du menar med norm, och jag tycker inte att det exempel du ger är kontroversiellt, men ändå olämpligt. Ett stort problem i språkvårdsarbete är nämligen att många har uppfattningen om att det finns ett enda "rätt sätt" att skriva på och att andra sätt är "fel sätt". Genom att som grundregel hänvisa till en auktoritet som Språkrådet så förstärker man en felaktig bild av att något styrande organ sitter och bestämmer vad som är rätt och fel. I sjäva verket är det ju språkbrukarna själva som i längden beslutar om vad som är mer eller mindre gångbart. Med formuleringen du föreslog skulle dessutom Språkrådets publikationer bli ett slags regelbok, för även om du tänker att det bara skulle användas vid tvister är det ganska uppenbart att folk skulle börja rätta andra och hänvisa till dessa skrifter utan att någon tvist hade föregått det hela. Det är ju enkelt att skapa en tvist om den behövs för att man ska få hänvisa till reglerna. /Salsero 5 januari 2007 kl. 21.06 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::::Olämpligt, kontroversiellt , vad som... Jag ser absolut poängerna i din ståndpunkt och håller med dig om att språk skall vara levande och föränderliga, det är även språkrådets uppgift; "Språkrådet (f.d. Språknämnden) har till uppgift att följa och främja språkens utveckling i Sverige" . Min erfarenhet säger mig dock att sammarbeten fungerar bättre när det finns gemensamma normer som man kan stödja sig mot vid meningskiljaktigheter. Det du tycker är ganska uppenbart tycker inte jag är ganska uppenbart, men visst risken finns där. Finns det som du ser det något annat sätt eller tycker du att man skall ta upp en diskussion vid varje tillfälle och få ett godtyckligt resultat beroende på vem som är inloggad?//Gabbe 5 januari 2007 kl. 21.25 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::::::Jag ser inte att det skulle vara någon fördel att vi som råkar vara inloggade just nu fattar ett beslut för framtida konflikter jämfört med att de som verkligen är involverade i frågan och råkar vara inloggade när den uppkommer fattar beslutet då. Men framför allt: det är viktigare att signalera en attityd att det finns många korrekta sätt att uttrycka sig på än att ha en regel att stödja sig på vid konflikt. /Salsero 5 januari 2007 kl. 21.40 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::::::<ironi>Det är klart att det finns en fördel med det, då blir det ju rätt!</ironi> Skapar man ett ordentligt forum där dessa meningskiljaktigheter tas upp kommer nog det sättet att fungera utmärkt det också, även om det blir en liten bit omständigare. Finns det något forum där du tycker man skulle ta upp dessa frågor vart efter, kanske kan man använda förkortnings diskussionssida, eller vad tycker du? Att ta dessa här kanske skulle gör denna sida onödigt svårläst...//Gabbe 5 januari 2007 kl. 21.51 (CET)
(Börjar om till vänster.) Jag föreslår respektive uppslagsords diskussionssida./Salsero 5 januari 2007 kl. 22.48 (CET)
Gällande CD-spelare så heter det cd-spelare på svenska enligt språknämnden. De hänvisar till Svenska datatermgruppen. Det har också blivit aktuellt att av-versalisera ord i andra sammanhang. T.ex. Luleå tekniska universitet som förut hette Luleå Tekniska Universitet.--Pwa66 31 december 2006 kl. 19.39 (CET)
===TV eller tv===
Diskussionen flyttad till undersidan: TV eller tv?
===kbyte eller kB===
Nu undrar jag lite, ofta skriver man MB för Mbyte. Det eländiga är att MB och MB kan både vara Mbit eller Bbyte. Vad bör vi ha för policy på wikipedia? Alltid Mbit om det rör sig om bittar? Kommer att ändra så många MB som jag bara ser iaf.--Pwa66 2 januari 2007 kl. 04.48 (CET)
Citerar från Svenska datatermgruppen
Några fastställda beteckningar för byte och bit finns däremot ännu inte, men B har vunnit viss spridning som förkortning av byte. Ofta ser man att B även får stå för bit, men det är naturligtvis inte lyckat. Vi rekommenderar därför att både bit och byte alltid skrivs ut.
--Pwa66 2 januari 2007 kl. 05.14 (CET)

text: Var lite försiktig, i synnerhet tevespelsartiklarna har många förekomster av megabit. --??Idrougge 2 januari 2007 kl. 06.39 (CET)
replies: text: :Jag är ganska lugn just nu :) Sitter och läser lite här och lite där... om allt och inget. Men lovar att vara försiktig i tv-spels grejjset där.--Pwa66 2 januari 2007 kl. 06.47 (CET)
replies: text: ::Appro på rubriken. Skriv inte KB då förkortningen för kilo är med litet k. Dvs. kb eller kB. /Lokal_Profil 3 januari 2007 kl. 04.11 (CET)
replies: text: :::Japp, k för kilo se SI-prefix.//Gabbe 4 januari 2007 kl. 07.43 (CET)

text: Enligt konvention, och även standard (se engelskspråkiga Wikipedia) så förkortas byte B, och bit b (eller möjligtvis inte alls enligt en annan standard). Det verkar dock i praktiska livet vara mer eller mindre 50% chans att folk "som inte vet bättre" följer konventionen eller inte, eller ens känner till den, och det är därför klokt att inte använda förkortningarna även om de finns, eller i tabeller och dylikt med platsbrist att man vid första användandet länkar till korrekt artikel för att göra det otvetydigt. Artiklar här läses av alltför många lekmän så att risken för missförstånd är alldeles för stor annars. Notera också skillnaden mellan decimala och binära prefix vilket även det är en alldeles för vanlig fallgrop när man diskuterar enheter för lagringsutrymme. TERdON 3 januari 2007 kl. 05.05 (CET)

text: Skriv ut förkortningarna så elimineras risken för missförstånd. /Grillo 3 januari 2007 kl. 22.00 (CET)
replies: text: :Instämmer. Om man i något sällsynt fall nödvändigtvis måste förkorta är det endast prefixet som förkortas, och då bör man vara noga med att skilja mellan k (notera: gemen), M och G respektive Ki, Mi och Gi. I allmänhet finns dock inga skäl att alls förkorta. —LX (diskussion, bidrag) 5 januari 2007 kl. 10.18 (CET)
Håller med Grillo här, kbyte, Mbyte och kbit och Mbit ser inte så dumt ut.--Pwa66 5 januari 2007 kl. 02.34 (CET)

text: Håller med Grillo? Han skrev "skriv ut förkortningarna". Då blir det kilobyte, megabyte, kilobit och megabit. Det ser inte heller så dumt ut i löpande text. Tabeller med platsbrist kan förstås vara en annan sak.  /dcastor 5 januari 2007 kl. 16.19 (CET)
replies: text: :Ok, jag håller med Grillo och tycker att kilobyte är bättre än kbyte som är bättre än kB. Går jag att förstå nu då? :)--Pwa66 10 januari 2007 kl. 18.56 (CET)
replies: text: ::Tycker vall egentligen att kbyte ar battre an kilobyte. Men oavsett vilket sa ar bada dessa battre an kB. /Lokal_Profil 16 januari 2007 kl. 16.23 (CET)
===CD eller cd (flyttat från cd-diskussionen)===
Enligt TT-språket versaliseras inte förkortningen cd i svenskt skriftspråk. —LX (diskussion, bidrag) 27 september 2006 kl. 13.00 (CEST)

text: :Jag tycker vi kan låta cd heta cd eftersom det är det som föreslås av både TT och Språkrådet.

text: :*wikipedia:språkvård#Förkortningar

text: :*TT-språket

text: :*Språkrådet

text: ://Gabbe 9 januari 2007 kl. 12.41 (CET)
replies: text: ::Det bör heta CD för att så är artiklarna skrivna och de är naturligtvis skrivna så för att det känts naturligt för skribenterna att använda sig av versaler. CD är en vedertagen förkortning oavsett vad nämnder och TT tycker. Varför ändra något som inte är ett problem? Hakanand 9 januari 2007 kl. 13.03 (CET)

text: ::Dessutom är det rent felaktig att skriva "cd-Read Only Memory" som det nu står i artikeln. I detta fall handlar det om ett engelskt uttryck och då ska det engelska skrivsättet beaktas, dvs "CD-Read Only Memory"! Hakanand 9 januari 2007 kl. 13.07 (CET)
replies: text: :::Jag kan hålla med dig och själv skriver jag CD i egna texter. Skall vi dock inför cd i artikeln måsten den också flyttas till CD. //Gabbe 9 januari 2007 kl. 13.11 (CET)
replies: text: :::: Om du själv formulerar dig "CD", så förstår jag inte vad vi diskuterar? Är det någon annans åsikt du för fram? Det enklaste är väl då att låta heta CD eftersom vi verkar vara överens? Hakanand 9 januari 2007 kl. 13.14 (CET)
replies: text: :::::Nej det är ingen annans åsikt, men vi kan inte ha en artikel som heter cd och skriva CD i den. Dessutom brukas det hänvisas till Wikipedia:Språkvård när folk tycker olika saker som ett rättesnöre. Jag håller för övrigt med om att cd-Read Only Memory ser knas ut, men cd eller cd-rom har jag inget problem med.//Gabbe 9 januari 2007 kl. 13.23 (CET)
replies: text: ::::::Döp om artikeln till "CD" då, så är det ju inget problem längre! ;-) Saken är ju den att det står "CD" i en mängd olika artiklar. Man kan ju naturligtvis hävda att det är "fel" att skriva så, men då glömmer man bort att det är väldigt många olika skribenter som "utan att tänka" faktiskt formulerat sig så. Det föll sig helt enkelt bara naturligt för dessa att skriva så. Du verkar ju hålla med om detta. Om alla dessa skribenter skulle rösta i frågan, borde det således bli en övervägande majoritet för att skriva så. Hakanand 9 januari 2007 kl. 13.29 (CET)
replies: text: :::::::Kanske, kanske inte, flyttar du cd till CD tycker jag det är helt oki att skriva CD i den. Det var blandningen som gav mig klåda, och flytt verkar ha varit på tapeten förut. Det verkar tyvärr vara så att 400 länkar till CD och 648 till cd vilket skulle betyda att Wikipedia:Namngivning talar emot en flytt och därmed CD i artikeln.//Gabbe 9 januari 2007 kl. 13.40 (CET)
replies: text: ::::::::Du kan inte bara räkna länkarna. I de flesta fall när jag skriver ordet "CD" i en artikel bryr jag mig inte om att länka. Hakanand 9 januari 2007 kl. 14.16 (CET)

text: ::::::::Sök på "cd" (eller "CD", sökfunktionen verkar inte göra någon skillnad) och gör några slumpvisa koller bland det 2400 träffarna. Jag tycker i alla fall det verkar som "CD" förekommer betydligt oftare än "cd". Hakanand 9 januari 2007 kl. 14.21 (CET)
replies: text: :::::::::Iof kan jag väl tycka att länkar räknas mer än bara nämna det, men det verka som jag har räknat länkarna fel också... Vad väntar du på då?//Gabbe 9 januari 2007 kl. 14.29 (CET)
replies: text: ::::::::::Tja, det råder knappast något konsensus i frågan även om du och jag är någorlunda överens. Pwa66 har en rätt så bestämd uppfattning i frågan. Hakanand 10 januari 2007 kl. 09.47 (CET)
replies: text: :::::::::::Jag har förstått det.... Men du håller väl med om att CD på en sida som har artikelnamnet Cd/cd ser knasigt ut? //Gabbe 10 januari 2007 kl. 10.32 (CET)
replies: text: ::::::::::::Jovisst borde det vara enhetligt. Sedan kan man ju alltid ha redirects på de alternativa skrivsätten. Hakanand 10 januari 2007 kl. 10.48 (CET)
replies: text: :::::::::::::Japp och det har väl aldrig ifrågasatts? //Gabbe 10 januari 2007 kl. 11.51 (CET)
replies: text: ::::::::::::::Nej, det har det mig veterligen inte. Men just nu känns det rätt meninglöst att fortsätta den här diskussionen, eftersom Pwa66 tillsammans med två andra användare bestämt att språknämnder och andra experter måste per definition ha rätt i frågan. Det spelar tydligen ingen som helst roll att flera användare (speciellt alla skribenter) tycker annorlunda. Här är det absolut inte fråga om att komma fram till något slags konsensus; kör igenom beslut och fortsätt att ändra under pågående diskussion. Rätt lågt till tak.

text: ::::::::::::::Salsero tycker jag bäst sammanfattar debatten hittills på : "Störst respekt för skribenterna visar man om man inte går in och "korrigerar" sådant som i grunden är korrekt." Hakanand 10 januari 2007 kl. 16.25 (CET)
replies: text: :::::::::::::::Hakanand, jag ansåg att det fanns en konsensus i det hela eftersom det stod i språkvården att man skulle ha små bokstäver. Sedan kollade jag också upp vad Svenska språknämnden säger och de menar också att man ska skriva med små bokstäver. Svenska datartermgruppen anser också att versalisering är av ondo. Jag förstår inte varför vi inte kan följa en svensk standard? Jag menar också att det har ingen som helst betydelse om det är versaler eller gemener för mig det jag började med var att kolla upp vad det stod i språkvård och vad svenska språket säger och när jag gjort detta så började jag med att gemena alla cd, dvd, vhs, tv och pc. Men givetvis har jag säkert gjort fel på vissa ställen. T.ex. ett som jag funnit själv var TV-huset eftersom det är ett namn och det heter TV-huset. Jag har säkert också gjort men jag har försökt att inte ändra IBM PC till IBM pc eftersom detta är fel. Det misstag jag gjorde var att tro att det rådde konsensus i denna fråga.--Pwa66 10 januari 2007 kl. 18.23 (CET)
Börjar om eftersom detta är ett en liten ny tråd på ett gammalt stycke. Ang. att tvinga skribenter. Jag har inte tänkt tvinga några skribenter att skriva cd-spelare istället för CD-spelare. De får gärna skriva orginal om de vill för mig och det är inte det jag är ute efter. Meningen är väl att det ska se enhetligt ut. Vad som än kommer fram ur det här måste det nästan till en robot som fixar enhetligheten gällande alla artiklar på wikipedia.--Pwa66 10 januari 2007 kl. 23.57 (CET)

text: Jag är inte för total enhetlighet på hela Wikipedia, även om enhetlighet inom en viss artikel är bra. Det är rimligt att stavning ska kunna ändras med tiden ifall nya artiklar visar att gemene man har börjat skriva ett ord på ett annat sätt. Ifall vi låter en robot ändra alla förekomster av cd till "CD", ska då inte en ny skribent få skriva "cd" i en ny artikel? Då har vi ju de facto börjat skriva en regelbok. Eller ska jag säga "tvingat fram ett konsensus"? Jag tycker att man bör värna om ett korrekt och lättbegripligt språk på Wikipedia utan att skapa sådana inskränkningar.

text: Jag ser för övrigt ogärna att vi låter robotar ta hand om språkvården, där ditt exempel med IBM pc illusterar problemet. Antag att vi vill skriva "pc", men att det i fallet IBM PC fortfarande borde stå "PC". Robotar har svårare att göra sådana bedömningar än människor. /Salsero 11 januari 2007 kl. 00.16 (CET)
replies: text: :Det är inte skribentens text längre, den är väl GFDL om jag fattat det här rätt. Jag tycker inte personligt tyckande ska råda i sådana här frågor. Om jag t.ex. skriver orginal (sic!) ska då ingen få ändra det? Om skribenten vill ha total kontroll på sina alster så tror jag detta forum är synnerligen dåligt. Meningen med wikipedia är av vad jag förstått inte ett demokratiskt forum för artiklar utan ett uppslagsverk skriven av användarna men styrd av normer. Jag tror på robotarna eftersom de kan göra skillnad på IBM PC och min PC. Jag anser också att personligt tyckande får ge sig för auktoriteter. I det här fallet så pratar jag om versalisering eller gemenisering. Om vi tar fallet perkulator (sv. perkolator). Nittio procent av alla som skriver eller uttalar ordet säger/skriver perkulator. Bör vi därför ha perkolator under det uppslaget eftersom det är de facto? Eller har svenskan företrädelserätt i den frågan (menar då auktoriteterna).--Pwa66 11 januari 2007 kl. 00.26 (CET)
replies: text: ::Det är ju just genom att införa normer som man låter personligt tyckande råda. Så länge ingen har förevigat sitt tyckande genom att skriva ner det i form av en norm, så godtar man ju att något kan skrivas på alla sätt som är korrekta, inte bara på ett sätt som vissa tycker är det bästa./Salsero 11 januari 2007 kl. 00.36 (CET)
replies: text: :::*skrattar*, Ok, men om vi säger så här då. Att de personliga tyckanden vi följer är auktoriteter på området istället för mannen på gatan.--Pwa66 11 januari 2007 kl. 00.44 (CET)
replies: text: ::::Undrar lite över med vilket argument Salsero skulle krossa mig om jag sade att: Men om någon skriver en artikel caps då? I övrigt är den korrekt. Bara undrar lite :) /--Pwa66 11 januari 2007 kl. 03.08 (CET)
replies: text: :::::Vadan denna smått masochistiska vilja att bli krossad? ;) Nåja, eftersom du undrar, så: Jag tror inte det är svårt att skapa konsensus bland Wikipedianerna om att inte skriva hela artiklar med enbart versaler. Det är beydligt svårare att skapa konsensus om att inte stava CD med versaler, eller med gemener för den delen. /Salsero 11 januari 2007 kl. 03.33 (CET)
Först ett par kommentarer till nattens inlägg: 
*Jag anser att det finns - både här på WP och hos svenskar i gemen - en viss övertro på "auktoriteter". Det är händer faktiskt att språknämnder och andra också har "fel" eller mindre genomtänkta åsikter i olika frågor. Jag misstänker till exempel att språknämnden anser att ordet "juice" skall stavas "jos", utan att det för den sakens skull är särskilt accepterat hos svenska folket.
*Jag tycker att Salsero har motiverat rätt så elegant nackdelarna med att slå fast ett bestämt regelverk. För precis som Pwa66 påpekar så var det inte enhetligt innan den här diskussionen drog igång heller. Och då var ingen upprörd eller protesterade. Det var först när någon bestämde sig för att "massändra", som saken ställdes på sin spets och frågan blev het. Varför inte helt enkelt låta folk skriva som de vill (inom vissa begränsningar naturligtvis (exempelvis TV, tv, teve)), så länge som man är konsekvent inom en artikel?
Men nu är det faktiskt så att det inte är någon idé att vi diskuterar den här frågan mer, för nu har Nicke L, med stöd av Ettrig bestämt att Pwa66 har rätt och alla andra har fel. Nicke L går till och med så långt att han med några få enkla ord avfärdar hela den här diskussionen  med den briljanta slutsatsen att "Det finns inget bra argument mot att göra det". Detta får mig osökt att tänka Borgerna i Star Trek: The Next Generation och deras påstående att "Motstånd är meningslöst" ("Resistance is futile"). För visst var även Borgerna exempel på geniala retoriker. Dessutom slår Nicke L fast i nästa inlägg  att om man har en avvikande åsikt mot Pwa66 så "motarbetar" man denne. Det är bara att erkänna sig besegrad efter ett sådant stringent påstående. För det är ju självklart så att jag bara varit ute efter "motarbeta" Pwa66 personligen, en användare som jag inte ens visste om fanns för för tre dygn sedan. Det är väl lika bra att krypa till korset och erkänna att alla argument jag och andra framför har naturligtvis bara varit rena dimridåerna, i hemlighet har vi alla egenltigen bara konspirerat för att sätta dit Pwa66. Man blir ju bara såå irriterad på sig själv för att man inte kom på detta slagfärdiga argument först! Så jag viker mig för den briljanta diskussionsdödaren Nicke L och får vara evigt tacksam för ynnesten att få ha deltagit på samma Wikipediasida som denne. Hakanand 11 januari 2007 kl. 09.53 (CET)

text: Precis som Hakanand påpekar kan även språknämnder ha fel. Dessutom kan olika auktoriteter vara oense. Om man bygger sin språkvård på auktoritetshänvisningar i stället för diskussion och argumentation får man problem ifall SAOL skriver på ett sätt och TT-språket på ett annat. Dessutom kan man vara oense om vad auktoriteterna verkligen säger i vissa fall.

text: Kul ändå att många intresserar sig för språkvård! Läs gärna om hur språkvården och korrekturläsningen på Wikipedia inte bör bygga på ett rätt-och-feltänkande. /Salsero 11 januari 2007 kl. 12.44 (CET)
replies: text: :Givetvis kan de ha fel, jag med men jag tror i allmänhet att de ofta har mer rätt än de flesta. Jag har gjort en massa dumma och mer dumma än så jämförelser som drar detta till sin spets. Jag förstår faktiskt inte varför skribenten blir så indignerad för att man ändrar så att det blir enhetligt fast inte enhetligt på deras sätt. Det övergår min fattningsförmåga helt enkelt. Jag tror att Hakand motarbetade mig men inte mig som person utan mitt handlande har jag fel?--Pwa66 12 januari 2007 kl. 00.13 (CET)

text: :@Salsero, dig skulle jag kunna dricka öl med och snacka strunt och jag menar då eftersom du kommer med reella tyckanden i frågan. Mitt rätt- och feltänkande ska du läsa så där lagomt implicit. Det enda jag bryr mig om i slutändan är att jag har rätt :). Tillbaka till allvaret. Som du ser har jag lugnat mig i mitt CD --> cd eftersom jag inte vill röra upp känslorna för mycket. Men jag undrar varför det inte blev sådan här debatt då jag översatte tum och fot grejjerna. Det kanske var så enkelt att inget båtfolk eller flygfolk såg mig.--Pwa66 12 januari 2007 kl. 00.13 (CET)
replies: text: ::Varför språkvårdsdebatter i allmänhet leder till många åsikter tror jag beror på att språket faktiskt är en intim del av personers identitet. Om man kritiserar någons språkbruk, så blir det på sätt och vis också ett angrepp på personen. Därför blir det mycket viktigare att ha rätt om stavning än om måttenheter, till och med för båt- och flygfolk. Visst kan man se sig som expert på båtar, men fortfarande vill man kanske allra mest vara expert på sig själv, där det svenska språket utgör en intim del. Denna och andra hobbypsykologiska teorier om språkvårdsattityder kan vi gärna fördjupa över en öl Pwa66, så fort jag råkar befinna mig i Piteå eller du i Lund. :) /Salsero 12 januari 2007 kl. 00.56 (CET)

text: ::Lovar... :)--Pwa66 12 januari 2007 kl. 22.41 (CET)

text: :Klargörande, jag är inte så bisarr att jag skulle översätta 17" till motsvarande centimeter förutom då jag skall förklara hur stor en sådan skärm är i centimeter. Men där hade jag hellre sett att man angivit bildytan i cm2 eftersom en 4:3 17" har större bildyta än en 17" 16:9.--Pwa66 12 januari 2007 kl. 00.39 (CET)
====Flytta cd till CD====
Jag försökte just flytta artikeln Cd till det mer korrekta CD, men det gick inte. Hur kan det komma sig? Det är klart att det heter CD, det är en förkortning och det uttalas CD ("sede") inte cd ("sd", något som ö.h.t. är svårt att uttala eftersom det saknar vokalljud). -Ulla 10 juli 2007 kl. 09.40 (CEST)

text: Jag skulle tro att oförmågan att flytta hänger ihop med att det finns en historik för CD. Med tanke på att det verkar saknas konsensus om vilket som är rätt så tror jag dock du gör bäst att diskutera igenom det innan du begär att artikeln skall flyttas.

text: andejons 10 juli 2007 kl. 10.17 (CEST)
replies: text: :Ja, det är ju förstås en sådan diskussion jag avsåg att mitt inlägg skulle leda till. Jag kan ju säga det uttryckligen också: jag begär härmed att Cd flyttas till CD. -Ulla 11 juli 2007 kl. 11.35 (CEST)

text: :Nu har jag lagt in en formell flyttbegäran, som jag har motiverat på Diskussion:Cd#Flytta_till_CD. -Ulla 11 juli 2007 kl. 11.49 (CEST)
thread_title: Förkortningar och deras skrivsätt

message: Diskussionen flyttad till undersidan: TV eller tv?
thread_title: TV eller tv

message: Nu undrar jag lite, ofta skriver man MB för Mbyte. Det eländiga är att MB och MB kan både vara Mbit eller Bbyte. Vad bör vi ha för policy på wikipedia? Alltid Mbit om det rör sig om bittar? Kommer att ändra så många MB som jag bara ser iaf.--Pwa66 2 januari 2007 kl. 04.48 (CET)
Citerar från Svenska datatermgruppen
Några fastställda beteckningar för byte och bit finns däremot ännu inte, men B har vunnit viss spridning som förkortning av byte. Ofta ser man att B även får stå för bit, men det är naturligtvis inte lyckat. Vi rekommenderar därför att både bit och byte alltid skrivs ut.
--Pwa66 2 januari 2007 kl. 05.14 (CET)
replies: text: Var lite försiktig, i synnerhet tevespelsartiklarna har många förekomster av megabit. --??Idrougge 2 januari 2007 kl. 06.39 (CET)
replies: text: :Jag är ganska lugn just nu :) Sitter och läser lite här och lite där... om allt och inget. Men lovar att vara försiktig i tv-spels grejjset där.--Pwa66 2 januari 2007 kl. 06.47 (CET)
replies: text: ::Appro på rubriken. Skriv inte KB då förkortningen för kilo är med litet k. Dvs. kb eller kB. /Lokal_Profil 3 januari 2007 kl. 04.11 (CET)
replies: text: :::Japp, k för kilo se SI-prefix.//Gabbe 4 januari 2007 kl. 07.43 (CET)

text: Enligt konvention, och även standard (se engelskspråkiga Wikipedia) så förkortas byte B, och bit b (eller möjligtvis inte alls enligt en annan standard). Det verkar dock i praktiska livet vara mer eller mindre 50% chans att folk "som inte vet bättre" följer konventionen eller inte, eller ens känner till den, och det är därför klokt att inte använda förkortningarna även om de finns, eller i tabeller och dylikt med platsbrist att man vid första användandet länkar till korrekt artikel för att göra det otvetydigt. Artiklar här läses av alltför många lekmän så att risken för missförstånd är alldeles för stor annars. Notera också skillnaden mellan decimala och binära prefix vilket även det är en alldeles för vanlig fallgrop när man diskuterar enheter för lagringsutrymme. TERdON 3 januari 2007 kl. 05.05 (CET)

text: Skriv ut förkortningarna så elimineras risken för missförstånd. /Grillo 3 januari 2007 kl. 22.00 (CET)
replies: text: :Instämmer. Om man i något sällsynt fall nödvändigtvis måste förkorta är det endast prefixet som förkortas, och då bör man vara noga med att skilja mellan k (notera: gemen), M och G respektive Ki, Mi och Gi. I allmänhet finns dock inga skäl att alls förkorta. —LX (diskussion, bidrag) 5 januari 2007 kl. 10.18 (CET)
Håller med Grillo här, kbyte, Mbyte och kbit och Mbit ser inte så dumt ut.--Pwa66 5 januari 2007 kl. 02.34 (CET)

text: Håller med Grillo? Han skrev "skriv ut förkortningarna". Då blir det kilobyte, megabyte, kilobit och megabit. Det ser inte heller så dumt ut i löpande text. Tabeller med platsbrist kan förstås vara en annan sak.  /dcastor 5 januari 2007 kl. 16.19 (CET)
replies: text: :Ok, jag håller med Grillo och tycker att kilobyte är bättre än kbyte som är bättre än kB. Går jag att förstå nu då? :)--Pwa66 10 januari 2007 kl. 18.56 (CET)
replies: text: ::Tycker vall egentligen att kbyte ar battre an kilobyte. Men oavsett vilket sa ar bada dessa battre an kB. /Lokal_Profil 16 januari 2007 kl. 16.23 (CET)
thread_title: kbyte eller kB

message: Enligt TT-språket versaliseras inte förkortningen cd i svenskt skriftspråk. —LX (diskussion, bidrag) 27 september 2006 kl. 13.00 (CEST)
replies: text: :Jag tycker vi kan låta cd heta cd eftersom det är det som föreslås av både TT och Språkrådet.
replies: text: :*wikipedia:språkvård#Förkortningar

text: :*TT-språket

text: :*Språkrådet

text: ://Gabbe 9 januari 2007 kl. 12.41 (CET)
replies: text: ::Det bör heta CD för att så är artiklarna skrivna och de är naturligtvis skrivna så för att det känts naturligt för skribenterna att använda sig av versaler. CD är en vedertagen förkortning oavsett vad nämnder och TT tycker. Varför ändra något som inte är ett problem? Hakanand 9 januari 2007 kl. 13.03 (CET)

text: ::Dessutom är det rent felaktig att skriva "cd-Read Only Memory" som det nu står i artikeln. I detta fall handlar det om ett engelskt uttryck och då ska det engelska skrivsättet beaktas, dvs "CD-Read Only Memory"! Hakanand 9 januari 2007 kl. 13.07 (CET)
replies: text: :::Jag kan hålla med dig och själv skriver jag CD i egna texter. Skall vi dock inför cd i artikeln måsten den också flyttas till CD. //Gabbe 9 januari 2007 kl. 13.11 (CET)
replies: text: :::: Om du själv formulerar dig "CD", så förstår jag inte vad vi diskuterar? Är det någon annans åsikt du för fram? Det enklaste är väl då att låta heta CD eftersom vi verkar vara överens? Hakanand 9 januari 2007 kl. 13.14 (CET)
replies: text: :::::Nej det är ingen annans åsikt, men vi kan inte ha en artikel som heter cd och skriva CD i den. Dessutom brukas det hänvisas till Wikipedia:Språkvård när folk tycker olika saker som ett rättesnöre. Jag håller för övrigt med om att cd-Read Only Memory ser knas ut, men cd eller cd-rom har jag inget problem med.//Gabbe 9 januari 2007 kl. 13.23 (CET)
replies: text: ::::::Döp om artikeln till "CD" då, så är det ju inget problem längre! ;-) Saken är ju den att det står "CD" i en mängd olika artiklar. Man kan ju naturligtvis hävda att det är "fel" att skriva så, men då glömmer man bort att det är väldigt många olika skribenter som "utan att tänka" faktiskt formulerat sig så. Det föll sig helt enkelt bara naturligt för dessa att skriva så. Du verkar ju hålla med om detta. Om alla dessa skribenter skulle rösta i frågan, borde det således bli en övervägande majoritet för att skriva så. Hakanand 9 januari 2007 kl. 13.29 (CET)
replies: text: :::::::Kanske, kanske inte, flyttar du cd till CD tycker jag det är helt oki att skriva CD i den. Det var blandningen som gav mig klåda, och flytt verkar ha varit på tapeten förut. Det verkar tyvärr vara så att 400 länkar till CD och 648 till cd vilket skulle betyda att Wikipedia:Namngivning talar emot en flytt och därmed CD i artikeln.//Gabbe 9 januari 2007 kl. 13.40 (CET)
replies: text: ::::::::Du kan inte bara räkna länkarna. I de flesta fall när jag skriver ordet "CD" i en artikel bryr jag mig inte om att länka. Hakanand 9 januari 2007 kl. 14.16 (CET)

text: ::::::::Sök på "cd" (eller "CD", sökfunktionen verkar inte göra någon skillnad) och gör några slumpvisa koller bland det 2400 träffarna. Jag tycker i alla fall det verkar som "CD" förekommer betydligt oftare än "cd". Hakanand 9 januari 2007 kl. 14.21 (CET)
replies: text: :::::::::Iof kan jag väl tycka att länkar räknas mer än bara nämna det, men det verka som jag har räknat länkarna fel också... Vad väntar du på då?//Gabbe 9 januari 2007 kl. 14.29 (CET)
replies: text: ::::::::::Tja, det råder knappast något konsensus i frågan även om du och jag är någorlunda överens. Pwa66 har en rätt så bestämd uppfattning i frågan. Hakanand 10 januari 2007 kl. 09.47 (CET)
replies: text: :::::::::::Jag har förstått det.... Men du håller väl med om att CD på en sida som har artikelnamnet Cd/cd ser knasigt ut? //Gabbe 10 januari 2007 kl. 10.32 (CET)
replies: text: ::::::::::::Jovisst borde det vara enhetligt. Sedan kan man ju alltid ha redirects på de alternativa skrivsätten. Hakanand 10 januari 2007 kl. 10.48 (CET)
replies: text: :::::::::::::Japp och det har väl aldrig ifrågasatts? //Gabbe 10 januari 2007 kl. 11.51 (CET)
replies: text: ::::::::::::::Nej, det har det mig veterligen inte. Men just nu känns det rätt meninglöst att fortsätta den här diskussionen, eftersom Pwa66 tillsammans med två andra användare bestämt att språknämnder och andra experter måste per definition ha rätt i frågan. Det spelar tydligen ingen som helst roll att flera användare (speciellt alla skribenter) tycker annorlunda. Här är det absolut inte fråga om att komma fram till något slags konsensus; kör igenom beslut och fortsätt att ändra under pågående diskussion. Rätt lågt till tak.

text: ::::::::::::::Salsero tycker jag bäst sammanfattar debatten hittills på : "Störst respekt för skribenterna visar man om man inte går in och "korrigerar" sådant som i grunden är korrekt." Hakanand 10 januari 2007 kl. 16.25 (CET)
replies: text: :::::::::::::::Hakanand, jag ansåg att det fanns en konsensus i det hela eftersom det stod i språkvården att man skulle ha små bokstäver. Sedan kollade jag också upp vad Svenska språknämnden säger och de menar också att man ska skriva med små bokstäver. Svenska datartermgruppen anser också att versalisering är av ondo. Jag förstår inte varför vi inte kan följa en svensk standard? Jag menar också att det har ingen som helst betydelse om det är versaler eller gemener för mig det jag började med var att kolla upp vad det stod i språkvård och vad svenska språket säger och när jag gjort detta så började jag med att gemena alla cd, dvd, vhs, tv och pc. Men givetvis har jag säkert gjort fel på vissa ställen. T.ex. ett som jag funnit själv var TV-huset eftersom det är ett namn och det heter TV-huset. Jag har säkert också gjort men jag har försökt att inte ändra IBM PC till IBM pc eftersom detta är fel. Det misstag jag gjorde var att tro att det rådde konsensus i denna fråga.--Pwa66 10 januari 2007 kl. 18.23 (CET)
Börjar om eftersom detta är ett en liten ny tråd på ett gammalt stycke. Ang. att tvinga skribenter. Jag har inte tänkt tvinga några skribenter att skriva cd-spelare istället för CD-spelare. De får gärna skriva orginal om de vill för mig och det är inte det jag är ute efter. Meningen är väl att det ska se enhetligt ut. Vad som än kommer fram ur det här måste det nästan till en robot som fixar enhetligheten gällande alla artiklar på wikipedia.--Pwa66 10 januari 2007 kl. 23.57 (CET)

text: Jag är inte för total enhetlighet på hela Wikipedia, även om enhetlighet inom en viss artikel är bra. Det är rimligt att stavning ska kunna ändras med tiden ifall nya artiklar visar att gemene man har börjat skriva ett ord på ett annat sätt. Ifall vi låter en robot ändra alla förekomster av cd till "CD", ska då inte en ny skribent få skriva "cd" i en ny artikel? Då har vi ju de facto börjat skriva en regelbok. Eller ska jag säga "tvingat fram ett konsensus"? Jag tycker att man bör värna om ett korrekt och lättbegripligt språk på Wikipedia utan att skapa sådana inskränkningar.

text: Jag ser för övrigt ogärna att vi låter robotar ta hand om språkvården, där ditt exempel med IBM pc illusterar problemet. Antag att vi vill skriva "pc", men att det i fallet IBM PC fortfarande borde stå "PC". Robotar har svårare att göra sådana bedömningar än människor. /Salsero 11 januari 2007 kl. 00.16 (CET)
replies: text: :Det är inte skribentens text längre, den är väl GFDL om jag fattat det här rätt. Jag tycker inte personligt tyckande ska råda i sådana här frågor. Om jag t.ex. skriver orginal (sic!) ska då ingen få ändra det? Om skribenten vill ha total kontroll på sina alster så tror jag detta forum är synnerligen dåligt. Meningen med wikipedia är av vad jag förstått inte ett demokratiskt forum för artiklar utan ett uppslagsverk skriven av användarna men styrd av normer. Jag tror på robotarna eftersom de kan göra skillnad på IBM PC och min PC. Jag anser också att personligt tyckande får ge sig för auktoriteter. I det här fallet så pratar jag om versalisering eller gemenisering. Om vi tar fallet perkulator (sv. perkolator). Nittio procent av alla som skriver eller uttalar ordet säger/skriver perkulator. Bör vi därför ha perkolator under det uppslaget eftersom det är de facto? Eller har svenskan företrädelserätt i den frågan (menar då auktoriteterna).--Pwa66 11 januari 2007 kl. 00.26 (CET)
replies: text: ::Det är ju just genom att införa normer som man låter personligt tyckande råda. Så länge ingen har förevigat sitt tyckande genom att skriva ner det i form av en norm, så godtar man ju att något kan skrivas på alla sätt som är korrekta, inte bara på ett sätt som vissa tycker är det bästa./Salsero 11 januari 2007 kl. 00.36 (CET)
replies: text: :::*skrattar*, Ok, men om vi säger så här då. Att de personliga tyckanden vi följer är auktoriteter på området istället för mannen på gatan.--Pwa66 11 januari 2007 kl. 00.44 (CET)
replies: text: ::::Undrar lite över med vilket argument Salsero skulle krossa mig om jag sade att: Men om någon skriver en artikel caps då? I övrigt är den korrekt. Bara undrar lite :) /--Pwa66 11 januari 2007 kl. 03.08 (CET)
replies: text: :::::Vadan denna smått masochistiska vilja att bli krossad? ;) Nåja, eftersom du undrar, så: Jag tror inte det är svårt att skapa konsensus bland Wikipedianerna om att inte skriva hela artiklar med enbart versaler. Det är beydligt svårare att skapa konsensus om att inte stava CD med versaler, eller med gemener för den delen. /Salsero 11 januari 2007 kl. 03.33 (CET)
Först ett par kommentarer till nattens inlägg: 
*Jag anser att det finns - både här på WP och hos svenskar i gemen - en viss övertro på "auktoriteter". Det är händer faktiskt att språknämnder och andra också har "fel" eller mindre genomtänkta åsikter i olika frågor. Jag misstänker till exempel att språknämnden anser att ordet "juice" skall stavas "jos", utan att det för den sakens skull är särskilt accepterat hos svenska folket.
*Jag tycker att Salsero har motiverat rätt så elegant nackdelarna med att slå fast ett bestämt regelverk. För precis som Pwa66 påpekar så var det inte enhetligt innan den här diskussionen drog igång heller. Och då var ingen upprörd eller protesterade. Det var först när någon bestämde sig för att "massändra", som saken ställdes på sin spets och frågan blev het. Varför inte helt enkelt låta folk skriva som de vill (inom vissa begränsningar naturligtvis (exempelvis TV, tv, teve)), så länge som man är konsekvent inom en artikel?
Men nu är det faktiskt så att det inte är någon idé att vi diskuterar den här frågan mer, för nu har Nicke L, med stöd av Ettrig bestämt att Pwa66 har rätt och alla andra har fel. Nicke L går till och med så långt att han med några få enkla ord avfärdar hela den här diskussionen  med den briljanta slutsatsen att "Det finns inget bra argument mot att göra det". Detta får mig osökt att tänka Borgerna i Star Trek: The Next Generation och deras påstående att "Motstånd är meningslöst" ("Resistance is futile"). För visst var även Borgerna exempel på geniala retoriker. Dessutom slår Nicke L fast i nästa inlägg  att om man har en avvikande åsikt mot Pwa66 så "motarbetar" man denne. Det är bara att erkänna sig besegrad efter ett sådant stringent påstående. För det är ju självklart så att jag bara varit ute efter "motarbeta" Pwa66 personligen, en användare som jag inte ens visste om fanns för för tre dygn sedan. Det är väl lika bra att krypa till korset och erkänna att alla argument jag och andra framför har naturligtvis bara varit rena dimridåerna, i hemlighet har vi alla egenltigen bara konspirerat för att sätta dit Pwa66. Man blir ju bara såå irriterad på sig själv för att man inte kom på detta slagfärdiga argument först! Så jag viker mig för den briljanta diskussionsdödaren Nicke L och får vara evigt tacksam för ynnesten att få ha deltagit på samma Wikipediasida som denne. Hakanand 11 januari 2007 kl. 09.53 (CET)

text: Precis som Hakanand påpekar kan även språknämnder ha fel. Dessutom kan olika auktoriteter vara oense. Om man bygger sin språkvård på auktoritetshänvisningar i stället för diskussion och argumentation får man problem ifall SAOL skriver på ett sätt och TT-språket på ett annat. Dessutom kan man vara oense om vad auktoriteterna verkligen säger i vissa fall.

text: Kul ändå att många intresserar sig för språkvård! Läs gärna om hur språkvården och korrekturläsningen på Wikipedia inte bör bygga på ett rätt-och-feltänkande. /Salsero 11 januari 2007 kl. 12.44 (CET)
replies: text: :Givetvis kan de ha fel, jag med men jag tror i allmänhet att de ofta har mer rätt än de flesta. Jag har gjort en massa dumma och mer dumma än så jämförelser som drar detta till sin spets. Jag förstår faktiskt inte varför skribenten blir så indignerad för att man ändrar så att det blir enhetligt fast inte enhetligt på deras sätt. Det övergår min fattningsförmåga helt enkelt. Jag tror att Hakand motarbetade mig men inte mig som person utan mitt handlande har jag fel?--Pwa66 12 januari 2007 kl. 00.13 (CET)

text: :@Salsero, dig skulle jag kunna dricka öl med och snacka strunt och jag menar då eftersom du kommer med reella tyckanden i frågan. Mitt rätt- och feltänkande ska du läsa så där lagomt implicit. Det enda jag bryr mig om i slutändan är att jag har rätt :). Tillbaka till allvaret. Som du ser har jag lugnat mig i mitt CD --> cd eftersom jag inte vill röra upp känslorna för mycket. Men jag undrar varför det inte blev sådan här debatt då jag översatte tum och fot grejjerna. Det kanske var så enkelt att inget båtfolk eller flygfolk såg mig.--Pwa66 12 januari 2007 kl. 00.13 (CET)
replies: text: ::Varför språkvårdsdebatter i allmänhet leder till många åsikter tror jag beror på att språket faktiskt är en intim del av personers identitet. Om man kritiserar någons språkbruk, så blir det på sätt och vis också ett angrepp på personen. Därför blir det mycket viktigare att ha rätt om stavning än om måttenheter, till och med för båt- och flygfolk. Visst kan man se sig som expert på båtar, men fortfarande vill man kanske allra mest vara expert på sig själv, där det svenska språket utgör en intim del. Denna och andra hobbypsykologiska teorier om språkvårdsattityder kan vi gärna fördjupa över en öl Pwa66, så fort jag råkar befinna mig i Piteå eller du i Lund. :) /Salsero 12 januari 2007 kl. 00.56 (CET)

text: ::Lovar... :)--Pwa66 12 januari 2007 kl. 22.41 (CET)

text: :Klargörande, jag är inte så bisarr att jag skulle översätta 17" till motsvarande centimeter förutom då jag skall förklara hur stor en sådan skärm är i centimeter. Men där hade jag hellre sett att man angivit bildytan i cm2 eftersom en 4:3 17" har större bildyta än en 17" 16:9.--Pwa66 12 januari 2007 kl. 00.39 (CET)
====Flytta cd till CD====
Jag försökte just flytta artikeln Cd till det mer korrekta CD, men det gick inte. Hur kan det komma sig? Det är klart att det heter CD, det är en förkortning och det uttalas CD ("sede") inte cd ("sd", något som ö.h.t. är svårt att uttala eftersom det saknar vokalljud). -Ulla 10 juli 2007 kl. 09.40 (CEST)

text: Jag skulle tro att oförmågan att flytta hänger ihop med att det finns en historik för CD. Med tanke på att det verkar saknas konsensus om vilket som är rätt så tror jag dock du gör bäst att diskutera igenom det innan du begär att artikeln skall flyttas.

text: andejons 10 juli 2007 kl. 10.17 (CEST)
replies: text: :Ja, det är ju förstås en sådan diskussion jag avsåg att mitt inlägg skulle leda till. Jag kan ju säga det uttryckligen också: jag begär härmed att Cd flyttas till CD. -Ulla 11 juli 2007 kl. 11.35 (CEST)

text: :Nu har jag lagt in en formell flyttbegäran, som jag har motiverat på Diskussion:Cd#Flytta_till_CD. -Ulla 11 juli 2007 kl. 11.49 (CEST)
thread_title: CD eller cd (flyttat från cd-diskussionen)

message: Jag försökte just flytta artikeln Cd till det mer korrekta CD, men det gick inte. Hur kan det komma sig? Det är klart att det heter CD, det är en förkortning och det uttalas CD ("sede") inte cd ("sd", något som ö.h.t. är svårt att uttala eftersom det saknar vokalljud). -Ulla 10 juli 2007 kl. 09.40 (CEST)
replies: text: Jag skulle tro att oförmågan att flytta hänger ihop med att det finns en historik för CD. Med tanke på att det verkar saknas konsensus om vilket som är rätt så tror jag dock du gör bäst att diskutera igenom det innan du begär att artikeln skall flyttas.

text: andejons 10 juli 2007 kl. 10.17 (CEST)
replies: text: :Ja, det är ju förstås en sådan diskussion jag avsåg att mitt inlägg skulle leda till. Jag kan ju säga det uttryckligen också: jag begär härmed att Cd flyttas till CD. -Ulla 11 juli 2007 kl. 11.35 (CEST)

text: :Nu har jag lagt in en formell flyttbegäran, som jag har motiverat på Diskussion:Cd#Flytta_till_CD. -Ulla 11 juli 2007 kl. 11.49 (CEST)
thread_title: Flytta cd till CD

message: Denna sida bör bli en riktlinje på Wikipedia, så att man vid meningsskiljaktigheter har någonstans att vända sig. MVH Jacob Lundberg (Diskussion) 13 januari 2007 kl. 21.52 (CET)
replies: text: Har du läst avsnitt 1 och 2 på sidan du föreslår ska bli en riktlinje? I så fall förstår jag inte hur du tänker när du skriver att man vid meningsskiljaktigheter ska vända sig till den. /Salsero 14 januari 2007 kl. 01.41 (CET)
replies: text: :Jag håller med Salsero om att det inte finns någon riktig riktlinje just nu. Jag önskar att vi kunde följa en auktoritet istället för personligt tyckande. Men jag bevakar dvd och i de fall där dvd, pc, tv existerar kommer jag även i fortsättningen att följa språkrådet, wikipedia, datatermgruppen som jag anser har större auktoritet än mannen på gatan. I CD så kommer jag endast att ändra då det bryter mot dvd, pc, tv eller någon annan form av svenska ord som bör skrivas gement. Som tidigare sagt så är totalt versaliserade artiklar bara en fråga om tycke och smak. Det är inte fel att skriva en hel artikel med versala bokstäver bara informationen är korrekt.--Pwa66 16 januari 2007 kl. 03.10 (CET)
thread_title:  Riktlinje 

message: :Hitflyttad från Wikipedia:Bybrunnen av StefanB 2 april 2007 kl. 07.39 (CEST)
Bara hittils idag har jag observerat två i princip identiska felaktiga användningar av tecknet semikolon (;), så jag passar nu på att kommentera detta mycket vanliga fel. Semikolon ser ut som en "kombination" av kolon och komma, men det kan inte användas istället för kolon eller komma! Till exempel är följande användning felaktig:
replies: text: "Vi har fått en ny elev i klassen; Amanda."
Man kan däremot mycket väl skriva

text: "Vi har fått en ny elev i klassen: Amanda."
eller

text: "Vi har fått en ny elev i klassen, Amanda."
Semikolon används där punkt kan användas, fast där de två satserna "hör ihop" mer än vanligt. Till exempel kan man skriva

text: "Hannes var längre än de flesta andra i klassen; jag var dock bland de kortaste."
eftersom man skulle kunna skriva

text: "Hannes var längre än de flesta andra i klassen. Jag var dock bland de kortaste."
Märk dock att man här inte endast får använda komma, ty man då erhåller en satsradning:

text: "Hannes var längre än de flesta andra i klassen, jag var dock bland de kortaste."
Ett alternativt sätt att undvika satsradning är att infoga en konjunktion istället:

text: "Hannes var längre än de flesta andra i klassen, medan jag var bland de kortaste."
--Andreas Rejbrand 16 mars 2007 kl. 14.38 (CET)

text: Tyvärr är det väl med felaktigt använda semikolon på samma vis som det är med konsekvent användande av ordet dem: de som behöver ta till sig informationen förstår inte ens vad man pratar om. (Bra skrivet, förresten. För gärna in texten i lämplig riktlinje, stilguide el. likn.) /Dewil 16 mars 2007 kl. 15.08 (CET)
replies: text: : Jag håller med Dewil – bra skrivet, Andreas. Jag vill bara påpeka att formen "Vi har fått en ny elev i klassen, Amanda." inte är så lämplig många gånger, eftersom det är semantiskt tvetydigt. Kommatering kan användas för att skjuta in förklaringar på det här viset, men kolon för att peka ut "målet" är ofta bättre. Vill man ändå använda inskjutning så passar tankstreck bättre eftersom det fungerar båda för inskjutning och för utpekande. Jaja, hårklyverier... ;-) —CÆSAR 16 mars 2007 kl. 19.39 (CET)
replies: text: ::Nej, exemplet var inte perfekt, men principen framgår åtminstone. --Andreas Rejbrand 16 mars 2007 kl. 19.42 (CET)
replies: text: :::Satsradning är inte per automatik ett språkfel, och jag skulle nog vilja påstå att det i det givna exemplet faktiskt inte går att anmärka nämnvärt på. Satsradning ger dock ett lite ledigare intryck och det kan väl på grund av den saken i de flesta fall anses vara olämpligt att använda i Wikipedias artikeltexter. Tyvärr återspeglar inte Wikipedias version om satsradning detta. språkspalt i tidning, Språkrådet "fullt korrekt" ~ Dodde 27 maj 2007 kl. 05.20 (CEST)
thread_title:  Semikolon 

message: :(flyttat från Wikipedia:Wikipediafrågor)
Jag har tittat igenom det mesta på Wikipedia:Stilguide och Wikipedia:Språkvård men har inte hittat riktlinjer för hurvida det är okej att artiklar skrivs i presens när det handlar om förfluten tid. Själv tycker jag det låter ganska dumt, till exempel i Jacques_Chirac#Karri.C3.A4r_som_politiker, och har ändrat sådant till imperfekt i vissa artiklar där det förekommit i mindre omfattning. Hur som helst undrar jag om det finns en policy om detta och var man isåfall hittar den. Om det inte bara är så att jag missat den i stilguiden så kanske den borde skrivas in där. Entheta 3 maj 2007 kl. 16.30 (CEST)
replies: text: Jag har bläddrat runt en stund men bara hittat det här stycket (om fiktiva figurer - de gör allt i presens). Tycker absolut att det kan göras tillägg till Wikipedia:Stilguide och/eller Wikipedia:Språkvård. /NH 3 maj 2007 kl. 20.18 (CEST)
replies: text: :Låter som en bra idé, det vill säga om det är så att det är policy att artiklar om verkliga personer inte ska skrivas i presens. Samma sak återfinns även på Leif Eriksson. Entheta 5 maj 2007 kl. 18.18 (CEST)
replies: text: ::Låter bra. Jag skulle nog helst se att det togs upp på Wikipedia:Stilguide under "Språklig stil", eftersom det snarast är en stilistisk fråga. //Salsero 6 maj 2007 kl. 00.59 (CEST)
replies: text: :::"Historiskt presens" är för övrigt den gängse termen - passar kanske bra som rubrik. //Salsero 6 maj 2007 kl. 10.16 (CEST)

text: Som tillägg till min kommentar angående detta har jag kommit på att det finns tillfällen då denna form av presens (historisk presens tydligen) är berättigad, såsom i artiklar om specifika årtal och datum, och i aktuella händelser, där händelser beskrivs. I allmänhet i artiklar om personer och liknande tycker jag dock att det för det mesta låter dumt. Entheta 8 maj 2007 kl. 23.04 (CEST)
thread_title:  Tempus 

message: Jag vet att ordet "namnkunnig" är en (äldre?) form av ordet "välkänd". Jag undrar dock om det är nödvändigt att använda i större grad på Wikipedia. Innan jag fick veta vad det betydde, för inte jättemånga år sedan, trodde jag det betydde att någon kände till många andra (kända) människor, dvs i princip var allmänbildad. Det blev därför svårt att begripa sammanhanget när det stod att "x är en mycket namnkunnig skådespelare" eller "y är den mest namnkunniga encyklopedin". Finns det någon betydelseskillnad mellan "namnkunnig" och "välkänd" eller är de synonymer? /Grillo 8 maj 2007 kl. 23.00 (CEST)
replies: text: Jag uppfattar ordet som i det närmaste en synonym till välkänd, men med distinktionen att det i princip bara används om personer. Möjligen ligger där också en nyansskillnad i att den namnkunnige är till namnet känd av många, medan den välkände också till karriär, produktion etc. är känd av många. I mitt språköra är det också något lättare att använda välkänd med negativ klang än vad det är med namnkunnig. Nyansskillnaderna nämnda är dock små, och jag vet inte ens om de är giltiga. Däremot tycker jag att språket berikas av synonymer, och begreppet namnkunnig är inte tillräckligt arkaiskt för att inte vara brukbart. /dcastor 9 maj 2007 kl. 02.39 (CEST)
replies: text: :Här är ett exempel där välkänd inte riktigt skulle ha fungerat. /NH 9 maj 2007 kl. 02.51 (CEST)
replies: text: ::Jag håller med Grillo om att ordet är lurigt. Det känns nästan som om det led av syftningsfel. Är man okunnig handlar kunnigheten om en själv, men är man namnkunnig gäller kunnigheten andra. Ordet ser ut som om man skulle kunna räkna ut dess betydelse, men hej vad man nös sig då. /Rolf B 9 maj 2007 kl. 09.10 (CEST)
replies: text: :::Nu är det ju så att det finns gott om luriga ord, och språket är inte logiskt utan något man till stora delar får lära sig utantill. Man skulle kunna tro att en ökänd person är någon som är berömd över hela Gotland, men då har man missat ordets egentliga betydelse. Jag tycker liksom Dcastor att namnkunnig är ett ord som är okej att använda. Hur ofta det förekommer i artiklarna beror mest på de skribenter som bidrar till artiklarna - ifall någon som skriver en artikel tycker att "namnkunnig" passar bra, så är väl det okej, precis som att det är okej ifall personen i stället skulle föredra "välkänd".

text: Håller också med om att det är ett märkligt ord, men håller samtidigt med Ddcastor om att språket berikas av synonymer. Men för lättfattlighetens skull vore det kanske bäst att i första hand använda "välkänd" istället, förutom i situationer som den NH länkade till, där ordet passade utmärkt. Entheta 9 maj 2007 kl. 17.55 (CEST)
replies: text: :Fast då uppstår genast bekymret om vad "att i första hand använda" betyder. Att vi ska utfärda en rekommendation? Jag tycker det är orimligt att detaljstyra skribenternas ordval, så länge det inte är felaktigt eller på annat sätt rent olämpligt. Jag kanske verkar petig här, men det är lätt att hamna i (der i mitt tycker felaktiga) tankesättet att vi med sådana här diskussioner beslutar hur det ska vara. //Salsero 9 maj 2007 kl. 18.39 (CEST)
replies: text: ::Nej det har du såklart rätt i. Det bör vara upp till varrje enskild skribent. Det var bara min personliga rekommendation/åsikt. Entheta 9 maj 2007 kl. 18.50 (CEST)
replies: text: :::Jag tycker också att ordet måste få användas. Det finns ju de facto. Men själv kommer jag bara att använda det när jag tror att sammanhanget hjälper läsaren att förstå syftningsriktningen. Jag är helt enkelt rädd för feltolkning, och brukar själv också leta efter tolkningsstöd när jag läser ordet. Bästa medlet mot risken för feltolkningar är förstås om det blir fler som gillar ordet och därmed använder det så flitigt så att det blir välkänt och självklart. Det är väl så folks preferenser styr språkutvecklingen, antar jag. /Rolf B 9 maj 2007 kl. 22.30 (CEST)
replies: text: ::::Dokumentet har ju redan ett avsnitt som mer eller mindre säger att man, om det är möjligt, ska undvika onödigt svåra ord, med en länk till en svart lista. I många fall är väl namnkunnig ett onödigt svårt ord, och välkänd hade varit att föredra. Men vi kan rimligtvis inte göra en lista på Wikipedia om "förbjudna ord". Vi pratar om att göra läsligheten bättre med viss versalisering och genom att undvika förkortningar i löpande text och så vidare, men att använda ord som de flesta förstår är givetvis också något som är önskvärt, om det inte är så att betydelsen förändras på ett oönskat sätt på grund av det enklare ordvalet. ~ Dodde 27 maj 2007 kl. 05.02 (CEST)
thread_title:  Namnkunnig 

message: :Hitflyttad från Wikipedia:Bybrunnen av Nicke L 13 maj 2007 kl. 19.06 (CEST)
"Enligt principen om minsta möjliga förvåning bör det lilla i:et användas överallt. Stavningen är vedertagen och används överallt (t.o.m. Nationalencyklopedin skriver iMac). Det handlar inte om att följa svenska stavningsregler utan att omnämna saker vid deras riktiga namn. Genitiv-S:et i McDonald's föregås av apostrof, Latex och LaTeX är två olika artiklar. Vidare så rättar man ju inte ens direkta stavfel i ett korekt citat. Wikipedia är INTE ett forum för att driva igenom nya stavningar och/eller byta namn på saker och ting. IKEA är förövrigt en förkortning av fyra olika egennamn, så det är redan så svenskt det bara kan bli. Nu återställer jag alla artiklar med litet i och drar disukusionen till Wikipedia: Bybrunnen. /クシヤナ 14 januari 2006 kl.14.25 (CET)"
Varken Tidningarnas Telegrambyrå eller TT-språket utgör någon som helst form av auktoritet. Det finns en illusion på svWiki om att det finns konsensus om att följa deras rekommendationer. Det kanske det gjorde för två år sedan. Jag ifrågasätter att så är fallet idag. Namn ska stavas och versaliseras så som den som har namngivit föremålet har bestämt, inte så som ett gäng svenska gubbstruttar i frack tycker att det ska stavas.
Diskutera. --Saber 16 april 2007 kl. 10.42 (CEST)
replies: text: Diskutera vad? Anser du Man Ska Låta Folk Skriva som dE sJälva kännEr för eller har du några specifika invändningar? Att bara generellt förkasta de förslag som TT-språket ger och det som är svenska skrivregler är alldeles för generellt och omöjligt att diskutera kring. Att man skriver McDonalds såväl som att det är skillnad på latex och LaTeX är väl inget som någon invänder emot? --Strangnet (d, b) 16 april 2007 kl. 10.48 (CEST)
replies: text: :Nej. Jag menar de militanta språkpuristerna som konstant envisas med att sprida sin minoritetsåsikt om "dvd", "cd" "Imac" eller vad fan som helst. Det finns inte en diskussion om korret versalisering på ungefär samtliga dessa artiklars diskussionssidor utan anledning, alla påbörjade av olika användare men ifrågasatta av samma TT-poliser. Säljer Apple Inc. en produkt vid namn iMac ska banne mig inte TT och deras underhuggare förvränga detta till Imac. --Saber 16 april 2007 kl. 10.51 (CEST)
replies: text: ::Det handlar väl snarare om att man inte ska låta profithungriga bolag lägga beslag på språkreglerna och dessutom skapa ett brand name som de sedan får gratisreklam för. --Strangnet (d, b) 16 april 2007 kl. 10.53 (CEST)
replies: text: :::Du vet om att TT ägs av "profithungriga bolag" (Aftonbladet etc.), va? Jag anser jag både principen om minsta möjliga förvåning och principen om att benämna ting vid deras korrekta namn har högre prioritet än att Apple får s.k. reklam för sitt produktnamn. --Saber 16 april 2007 kl. 10.58 (CEST)
replies: text: ::::Vill bara förtydliga att jag anser det är skillnad på att namnge en artikel iMac medan man i textflödet använder benämningen Imac för att inte störa läsningen. Okonventionell användning av versaler och gemener i text kan ha den inverkan, speciellt för någon som kanske inte har så lätt att ta till sig längre texter av olika anledningar. --Strangnet (d, b) 16 april 2007 kl. 11.00 (CEST)
replies: text: :::::För min egen del tycker jag Imac stör läsrytmen. Man tänker: "Vad står det egentligen, och hur ska man uttala det?", och börjar associera till imam, istället för till något som har med Mac att göra. --Boivie 16 april 2007 kl. 11.09 (CEST)

text: Om "iMac" är namnet på produkten tycker jag absolut att vi bör skriva så. --Andreas Rejbrand 16 april 2007 kl. 11.14 (CEST)
replies: text: :Jag gillar inte när folk använder wikipedia för att pusha språkliga frågor. Kör på det som är mest använt. Jag tror man googlar fram fler sidor på svenska med iMac än med Imac ;) Viktorvoigt 16 april 2007 kl. 11.20 (CEST)
replies: text: ::Ja, google är ju tillförlitligt för att avgöra rättstavning. Samtidigt som jag tycker korrekt användning av gemener och versaler är bättre för textens skull, så är inte jag den som opponerar mig starkt mot om det istället anses vara bättre att följa Apples Copyright and Trademark guidelines. Då bör man också beakta att man inte kan pluralisera stavningsformerna eller skriva dem i possessiv form. Nu verkar det som att gement i fått blir standardstavningen här, så det är väl inget egentligt problem för tillfället. --Strangnet (d, b) 16 april 2007 kl. 11.40 (CEST)
(Efter redigeringskonflikt:) Här blir man tydligen kallad både det ena och det andra (militant, gubbstrutt i frack, underhuggare etc.), dessutom kryddat med kraftuttryck, om man har en uppfattning som avviker från Sabers. Jag skulle uppskatta en något mer sansad samtalston. När det gäller företags- och produktnamn som använder underlig versalisering så är det ju förstås för att sticka ut. Det gör namnen svåranvända i flytande text (kan man till exempel inleda en mening med "IMac"?). Jag anser därför att vi så långt som möjligt bör använda någorlunda korrekt språkbehnadling på Wikipedia, oavsett vad som används på annat håll. Mest använt är inte per definition mest rätt (till exempel heter vår artikel om nederländska inte holländska trots att de flesta svenskar nog använder det senare begreppet för språket i fråga). För att avgöra vad som är korrekt skrivsätt är TT-språket och liknande säkert inte ofelbara, men avsevärt bättre källor än enskilda wikipedianers tyckanden eller en sökning på Google. /dcastor 16 april 2007 kl. 11.56 (CEST)

text: Jag har också svårt att förstå detta utfall mot TT-språket. TT-språket är seriös språkvård, och lärorikt att läsa även för den som inte håller med om allt. Det är gratis tillgängligt på nätet och därför en god källa till hur språket skulle kunna vårdas på ett bra sätt. Naturligtvis kan inte en samling rekommendationer som TT-språket vara komplett och ständigt uppdaterad, och de avväganden som gjorts där kan förstås alltid diskuteras. Därför är det klart att användare på Wikipedia som är insatta i språkvårdsmetodik i många fall kan argumentera för att Wikipedia ska behandla en fråga på ett annat sätt än vad som rekommenderas av TT. Problemet är väl snarare de användare som inte intresserar sig för språkvård i allmänhet men som ändå har en stark åsikt om att ett visst ord ska skrivas på ett visst sätt, och som låter argumenten bygga på ett tyckande om vad som är "mest korrekt" snarare än på en helhetssyn av hur en hållbar språkvård kan bedrivas. //Salsero 16 april 2007 kl. 12.17 (CEST)
replies: text: :Såsom varande en halvgammal gubbstrutt som gärna klär sig i frack emellanåt instämmer jag med dcastor och Salsero ovan. /FredrikT 17 april 2007 kl. 10.52 (CEST)
replies: text: ::Även jag sällar mig till dcastor, Salsero och FredrikT:s ståndpunkt. Man behöver inte göra uppror mot allt bara för upprorets egen skull. I alla fall inte på Wikipedia där TT-språket är en utmärkt vägvisare - auktoritet om man så vill. Riggwelter 17 april 2007 kl. 16.20 (CEST)
replies: text: :::Har jag fattat det rätt att de som förordar TT-språket fullt ut borde säga att de förordar Tt-språket? /Rolf B 22 april 2007 kl. 00.17 (CEST)
replies: text: ::::Nej, varför då? Det vore ju att gå emot TT-språkets rekommendationer. /dcastor 22 april 2007 kl. 01.04 (CEST)
replies: text: :::::Namn på organisationer och företag samt deras eventuella förkortningar skrivs ej genomgående versalt. TT exemplifierar med Asea, Wasa, Saab, Modo. Vad skiljer förkortningarna av Allmänna Svenska Elektriska Aktiebolaget från Tidningarnas Telegrambyrå i det avseendet? /Rolf B 22 april 2007 kl. 01.19 (CEST)
replies: text: ::::::TT-språket förklarar: När förkortningarna uttalas bokstav för bokstav skrivs de genomgående med versaler: ABB, SCA, SAP, TCO, SHSTF, SMHI, LKAB, SAS. --Strangnet (d, b) 22 april 2007 kl. 01.24 (CEST)
replies: text: :::::::Tack! Jag tittade bara under Versal eller gemen, medan detta stod under Förkortningar. (Jag undrar dock hur många som säger Äss-a-äss, de flesta säger nog Sass.) /Rolf B 22 april 2007 kl. 01.45 (CEST)
replies: text: ::::::::Just SAS är ett gränsfall eftersom båda uttalsvarianeterna är relativt vanliga. /dcastor 22 april 2007 kl. 12.17 (CEST)
Här pågår två diskussioner, dels den övergripande ifall TT-språket ska vara norm på Wikipedia, dels hur vi ska hantera vissa specialfall som iMac, IKEA och cd. Jag har åsikter i bägge frågorna, men borde inte diskussionen först och främst flyttas till Wikipedia:Språkvård? I så fall borde den delas upp i de två frågorna enligt ovan. Man vinner lättare samförstånd för TT-språket som grund om man också öppnar för möjligheten att komma fram till avvikelser i speciella fall. /Rolf B 22 april 2007 kl. 18.02 (CEST)

text: TT-språket är inte språkpurism, det är en stil som har arbetats fram av och för människor som skriver löpande text till yrket. Därför är TT-språket betydligt mer användbart som riktlinje än Kushanas och Sabers rekommendationer, som mest verkar bygga på vad några gubbstruttar i frack på Apples marknadsavdelning tycker att det ska stavas. --Idrougge 28 april 2007 kl. 06.07 (CEST)
replies: text: :Det verkar inte finnas konsensus åt något håll men de flesta syns tycka att TT:s skrivregler är att föredra. Jag håller med. M.v.h. Jacob Lundberg (Diskussion) 13 maj 2007 kl. 20.22 (CEST)
God svenska finns dt inget som heter. Möjligtvis bra svenska lr korrekt svenska.

text: Det här är ett sidospår, men ett snabbt svar får du. God och bra är i det fallet synonymer. Korrekt svenska är inte alltid god. //Salsero 21 maj 2007 kl. 15.39 (CEST)
replies: text: :Håller helt med Dcastor. TT-språket är en mycket bra utgångspunkt lite eftersom den också finns tillgänglig för alla och envar att ta del av men också att rekommendationerna används av en stor yrkesgrupp. TT-språket är inte allomfattande och erbjuder kanske inte alltid den allra bästa lösningen. Men det finns väl inga hinder för att föra en diskussion med väl underbyggda argument om att gå ifrån TT-språkets rekommendationer i vissa speciella fall, och enas om ett undantag isåfall. Vidare finns det nog en hel del ämnen som TT-språket inte tar upp, men som andra språkvårdande sidor som Svenska språkrådets hemsida eller Svenska datatermgruppen, eller normerande grammatik och skrivregel-böcker tar upp och ger tips och rekommendationer om. Dessa är på samma sätt värdefulla som utgångspunkt i en eventuell diskussion. Kan man trots allt inte komma helt överens så får man kanske acceptera att de normerande källorna, i första hand TT-språket, får bli den källa som fäller avgörandet, exempelvis i fallet om iMac/Imac. ~ Dodde 27 maj 2007 kl. 04.40 (CEST)
thread_title:  Varför TT-språket? 

message: Jag vet inte om denna evighetsdiskussion tagit slut på någon annan sida än denna, men jag tänkte föreslå två rekommendationer för versalisering av förkortningar. Jag tror nämligen att detta inte enbart är en fråga om regler vs. konvention, utan också handlar om att hjälpa människor att veta hur ord uttalas. Det vill säga: med konsekventa skrivregler kan man förmedla vad som är uttalsmässig konvention. 
1. Förkortningar som utläses som hela ord, och alltså ej bokstaveras, vilket är den snävare innebörden av begreppet akronym skrivs med gemener. Till exempel: Ikea, Unesco, Saab.
2. Förkortningar som bokstaveras trots att de skulle ha kunnat utläsas som hela ord skrivs med versaler. Till exempel: USA, ABB.
På så vis behöver inte den som inte känner till Ikea eller ABB undra över uttalet, och detta utan att man behöver fonetisk skrift. Jag tror att dessa regler, som möjligen kan formuleras tydligare, har fördelen att de stämmer med TT-språket utan att strida mot vardagskonventionerna. Detta till priset av att de inte löser konflikten mellan tv, TV och teve. Men poängen är ju att detta är ett mindre problem eftersom ingen riskerar att uttala ordet som två utan å, vilket skulle strida mot svenska språkets stavelsestruktur. Däremot skulle frågan om Ikea vara avgjord. Sas/SAS beror på om man anser att det vanligare Sas ska gå före det ovanligare, men förekommande och kanske mer officiella SAS. --Litteraturvetare 22 maj 2007 kl. 10.46 (CEST)
replies: text: 1 och 2 är väl vad TT-språket förespråkar, liksom Svenska språkrådet och säkert de flesta andra också. Vad gäller tv och liknande förkortningar så rekommenderar åtminstone Svenska språkrådet (tror även TT-språket) att förkortningar som kommit att bli mer vanliga ord ska skrivas med gemener . Både SAS och Sas är korrekt eftersom både "ess-a-ess" och "sass" förekommer som uttal av företagsnamnet. ~ Dodde 27 maj 2007 kl. 04.50 (CEST)
thread_title:  Förkortningar återigen 

message: Jag föreslår att följande stycke läggs in under rubriken fotnoter:
Fotnoter efter en mening läggs efter punkten och utan mellanrum mellan punkten och fotnoten.
*Rätt: George Bush bor i USA.www.whitehouse.gov 
*Fel: George Bush bor i USAwww.whitehouse.gov. 
*Fel: George Bush bor i USA.  www.whitehouse.gov 
M.v.h. Jacob Lundberg (Diskussion) 25 maj 2007 kl. 15.23 (CEST)
replies: text: Jag tycker ofta att det är svårt att avgöra vad en fotnot omfattar. Står den precis före punkten känns det naturligt att den omfattar den mening som den står i. Står den efter punkter blir omfattningen mera oklar. Om den står efter punkt i sista meningen i ett helt stycke, framstår det som om fotnoten omfattar hela stycket, eller allt som står efter förra fotnoten om det fins fler fotnoter i stycket. Man kan väl inte bestämma att fotnoter ska stå efter punkt utan hänsyn till fotnotens avsedda räckvidd? Hur kan man minimera läsarnas förvåning i denna fråga? /Rolf B 27 maj 2007 kl. 03.10 (CEST)
replies: text: :Jag har aldrig sett en fotnot före punkt i tryck, och känner inte igen ditt resonemang om hur långt fotnoten räcker. M.v.h. Jacob Lundberg (Diskussion) 27 maj 2007 kl. 12.19 (CEST)
replies: text: ::Mitt resonemang är en begäran om hjälp. Hur resonerar du själv när det gäller fotnotssiffrans omfattning? Gäller den alltid bara den mening som den står omedelbart efter, hela stycket fram till siffran eller ska man lita till att sammanhanget förklarar omfattningen? Kan man ha fotnotssiffror mitt inne i en mening? Några förenklade exempel:

text: ::#Yorubafolkets religion kallas Santeria, Lukumi7 eller Lucumi8.

text: ::#Yorubafolkets religion kallas Santeria, Lukumi eller Lucumi.7,8

text: ::#Några kallar religionen Santeria. Andra kallar den Lukumi eller Lucumi.7,8

text: ::Får man skriva som i (1)? Bör man hellre skriva som i (2) eller (3)? Blir det inte luddigare vad referensen egentligen gäller då? Finns vedertagna normer? Har vi normer på Wikipedia? Hjälp mig! /Rolf B 27 maj 2007 kl. 22.42 (CEST)
replies: text: :::Jag är inte expert på området, men skrivsätt 1 har jag i alla fall sett i seriösa tidskrifter – förvisso på engelska – så det bör gå att använda, om man verkligen vill poängtera var just den uppgiften kom ifrån, eller att olika delar av meningen är baserad på olika källor.

text: :::andejons 27 maj 2007 kl. 23.04 (CEST)
replies: text: ::::Jag har ögnat igenom några uppsatser i "Kungl Gustav Adolfs Akademiens årsbok 1978" där det vimlar av fotnoter. Oftast står siffran efter punkt, komma, kolon eller slut-på-citat-tecken och avser uppenbarligen det som står strax före detta skiljetecken. Det förekommer också siffra efter enskilda ord inne i en mening. Men nästan överallt är fotnotstexten en eller flera (ibland många) fullständiga meningar som lika gärna kunde ha skrivits direkt i den ordinarie texten. Det bildas ett sammanhang som gör syftningarna otvetydiga.

text: ::::I professor Göran Goldkuhls rapport "Från process till praktik" från 2000 står fotnotssiffran alltid före punkt, komma eller slut-på-parentes, samt ibland mitt inne i texten. Även här är fotnotstexten av självförklarande karaktär.

text: ::::I Catrin Lövdahls C-uppsats om Rational Unified Process står fotnotssiffran alltid efter punkt eller kolon. Fotnoten innehåller endast en kortfattad källhänvisning. Här har jag ibland problem att bedöma hur mycet av texten som omfattas av källhänvisningen. I de fall siffran står direkt efter ett kolon, torde referensen avse den uppräkning som följer efter kolonet.

text: ::::Jag är klart osäker på hur jag ska tolka räckvidden av en siffra som sätts utanför en mening som föregås av andra meningar och där fotnoten enbart innehåller en kortfattad källhänvisning. Ska vi verkligen rekommendera att man skriver så? Om det finns en vedertagen praxis som vi förväntas följa så måste den också beskrivas (inte bara vad man ska göra utan också vad det betyder). /Rolf B 28 maj 2007 kl. 22.18 (CEST)
replies: text: :::::Svenska skrivregler säger såhär om ämnet: "När notsiffran hänför sig till ett enstaka uttryck i texten sätts den ut i omedelbar anslutning till detta uttryck, före eventuellt skiljetecken. När notsiffran hänför sig till en eller flera meningar, sätts den ut efter det skiljetecken som avslutar den sista av meningarna." //Knuckles...wha? 28 maj 2007 kl. 22.26 (CEST)
replies: text: ::::::Ett klart steg i rätt riktning! När man sätter ut en notsiffra efter punkten bör man alltså kolla om räckvidden är självklar (t.ex. om det bara finns en mening före notsiffran eller om föregående mening har en egen notsiffra), eller om man har anledning att förtydliga räckvidden. Det kan i så fall göras genom en utförligare fotnotstext (vilket i och för sig kan försvåra flera referenser till samma fotnot). Noters räckvidd kan tyvärr oavsiktligt påverkas av andras redigeringar, men jag mår ändå betydligt bättre än förut. /Rolf B 28 maj 2007 kl. 23.28 (CEST)

text: Det irriterar mig att man inte kan göra radbrytning innan <ref>-taggen utan att det läggs till ett mellanrum -  det har nog hänt att jag struntat i det för att göra wikikoden åtminstone något mer läsbar. /NH 27 maj 2007 kl. 12.30 (CEST)
Jag viker mig för Svenska skrivregler och har lagt till det på sidan. Fallet som Rolf B talar om torde dock vara ovanligt. Jag har sett många tillfällen på Wikipedia då fotnoten felaktigt placerats före punkt, vilket ser konstigt ut. M.v.h. Jacob Lundberg (Diskussion) 29 maj 2007 kl. 11.21 (CEST)

text: Jag har skalat bort de skarpa formuleringarna om "rätt" och "fel". För det första bör dessa ord undvikas överhuvud taget i språkvårdssammanhang eftersom de odlar en attityd att det existerar något sådant som ett entydigt korrekt språk. För det andra går det inte att komma ifrån att var man sätter fotnotstecken i mångt och mycket är en utseendefråga, och det är uppenbart att det ser olika ut i många tryckta verk av god språklig kvalitet - då är det svårt för oss att ställa ner foten och hävda att det ena är helt rätt och det andra helt fel. Smaken kan ju vara olika. //Salsero 29 maj 2007 kl. 11.46 (CEST)
thread_title:  Fotnoter 

message: Diskussionen flyttad till undersidan: År 2007 eller 2007?
thread_title:  År 

message: (Hitflyttat från WP:BB.)
Hej!
Jag tycker att Wikipedia bör skapa en lista över de ord som är klassificerade som ålderdomliga. När jag syftar på "ålderdomliga" ord syftar jag på ord som "Eder" "ty" "sålunda" "krank" "förvisso" osv. Det hade varit intressant att få höra andras åsikter om detta.--Ullstrom.Oscar 21 november 2007 kl. 20.40 (CET)
replies: text: Kanske intressant, men Wikipedia är ingen ordlista eller samling av originalidéer --Rosp 21 november 2007 kl. 20.55 (CET)
replies: text: :Nej jag har icke antydit att wikipedia är en ordbok. Man bör ändock lista de ord som ej bör nyttjas i artiklarna. Detta för att underlätta för dem som inte äger en omfattande kunskap i det svenska språket. --Ullstrom.Oscar 21 november 2007 kl. 21.00 (CET)
replies: text: ::Varför bör inte eder användas? de uttalas ju inte i ordet, precis som i broder, fader, kläder, råder, hoppade, lade och så vidare. //Heimvennar - divider 21 november 2007 kl. 21.43 (CET)
replies: text: :::Jag refererar till det jag har skrivit tidigare. Eder är formell form av ordet er(den form tilläpas heller inte i den vardagliga svenskan) . Ordet Eder kan därför kännas främmande för de nya användarna av det svenska språket; plus att ordet Eder ses som ålderdomlig svenska. (med hänsyn till wikipedias stilmall)--Ullstrom.Oscar 21 november 2007 kl. 21.56 (CET)
replies: text: ::::Det behövs ingen lista. Det finns redan organisationer som arbetar med språkvård och de gör det troligen bättre än vad Wikipediagemenskapen kan göra. Den som vet med sig att språkkänslan är dålig kan söka sig till någon av de sajter med språkråd som finns, men den som inte vet det läser knappast en lista på Wikipedia heller.Sjö 21 november 2007 kl. 22.01 (CET)
replies: text: :::::Jag tolkar Oscar som att det gäller en lista för språkvård av Wikipediaartiklar, likt Wikipedia:Lista över vanliga språkfel, inte en artikel med språkrekommendationer. I så fall så tror jag inte att problemet är så stort. Som exempel hittar jag 124 artiklar (0,05 % av artikelfloran) med "förvisso" i sig, och min gissning är att det snarare är större risk för att ordet har använts fel än att det inte förstås i sitt sammanhang. I de fall som något blir oklart för att ord inte känns igen så kommer någon att klaga och språket moderniseras. —CÆSAR 21 november 2007 kl. 22.12 (CET)
replies: text: ::::::Språket är emellertid inte så statiskt att alla ord kan etiketteras som endera ålderdomliga (=olämpliga) eller icke ålderdomliga (=lämpliga). T ex ordet "förvisso" betraktar inte jag som särskilt ålderdomligt, däremot olämpligt i en encyklopedi då det har en resonerande, nästan docerande underton. Hur ord uppfattas beror också i de flesta fall på sammanhang och meningsbyggnad. Att som den initiativtagande skribenten (förmodligen avsiktligt, med tanke på ämnet) använda "ej" istället för "inte" kan uppfattas som ålderdomligt och stelt, men det innebär inte att ordet "ej" i sig ska jagas med blåslampa. De flesta skribenter har en grundläggande magkänsla för sådana saker. Har man det inte är det bara att skriva mer och be så många som möjligt om kritik av det man har skrivit. Språkrådet är en av många bra instanser om man behöver vägledning i skriv- och stilfrågor. Jorva 21 november 2007 kl. 23.42 (CET)
replies: text: :::::::Jag ser inte heller problem med "förvisso", men jag tror som någon annan skrev att det ofta används fel. Vet inte om det gör det på Wikipedia, men ofta används det felaktigt som synonym till "visserligen". Men jag tycker inte man behöver göra nån lista på ord som inte bör användas. Tycker någon att onödigt ålderdomliga eller högtravande formuleringar används är de fria att ändra. Entheta 21 november 2007 kl. 23.46 (CET)
replies: text: ::::::::"Eder" förstår jag inte hur det överhuvudtage skulle bli aktuellt att använda i en encyklopedisk artikel, eftersom man inte ska tilltala läsaren. Enda användningen vore i citat och då ska det naturligtvis användas om det ingår i citatet. Entheta 21 november 2007 kl. 23.51 (CET)
replies: text: :::::::::Om man roas av det, kan man ta itu med :Kategori:Ugglanspråk. /Pieter Kuiper 21 november 2007 kl. 23.49 (CET)
Jag tycker ju personligen att många ord är vackra men ändå så ålderdomliga att de inte behöver listas. De flesta som skriver här pratar helt enkelt inte så... "Jag beklagar att Ni icke längre önskar deltaga i vår encyklopediska verksamhet" kan ju lätt ersättas med "Jag tycker det är tråkigt att du inte vill skriva på Wikipedia längre". Vill man göra ett test för att se om ens språk uppfattas som lite väl uppstyltat kan man alltid skriva texten i Word först. Word har ju en inbyggd funktion där uttryck som kan uppfattas som ålderdomliga stryks under med grön markering och man får då chansen att byta ut ordet eller frasen. Riggwelter 22 november 2007 kl. 06.55 (CET)

text: Man bör nog skilja på sådana former som "eder" å ena sidan och "nyttja" å den andra. "Eder" är i första hand en stavningsform av ett ord som i dag oftast stavas "er", och alltså inte en fråga om ordval. I direkta citat bör man ofta behålla även stavningen; men annars känns formen onödig. "Ty" och "sålunda" och i lägre grad "nyttja" ingår i mitt normala språkbruk. Detta är delvis en generationsfråga, och delvis en fråga om sociolekt, skulle jag tro.--Jörgen B 22 november 2007 kl. 08.30 (CET)
replies: text: :(Utvikning. En kommentar till Riggwelter: "Ni" som tilltalsord är nyare språk. Jag läste en gång en artikel i DN som verkligen gav en aha-upplevelse över det faktum att jag och så många andra i min åldersgrupp upplevt det som så obehagligt att nias. Vad DN-artikeln påpekade var, att på den gamla tiden före du-reformen niade man aldrig uppåt, och efter reformen inte alls. Det stämmer: Det fanns några lärare man fick säga "du" till; någon gång råkade jag av misstag i hastigheten säga "du" till någon annan lärare (vilket skandaliserade klasskamrater påpekade efteråt); men en så otrolig oförskämdhet som att säga "Ni" till en lärare var ingenting jag någonsin ens reflekterade över som en teoretisk möjlighet. Tanken att man kunde göra det föll mig över huvud taget aldrig in.

text: :Överordnade tilltalades i tredje person, oftast med titel; eller så undvek man tilltal helt genom någon sorts opersonlig konstruktion. I skolan tilltalade vi normalt manliga respektive kvinnliga lärare med "magistern" respektive "fröken", om vi alls använde ett tilltalsord. (Alltså "Kan magistern hjälpa mej?" eller ännu hellre: "Magistern! Kan jag få hjälp?" Uttryck som "Får det lov att vara något mer?" är kvarlevor från den tiden.)

text: :Jag har senare pratat med ännu äldre personer, och läst litet om äldre etikett. Det verkar som om den äldre formen "I" utan vidare kunde användas även till personer i överordnad ställning. Det finns någon skrift från 1800-talet som direkt tar upp skillnaden mellan "I" (artigt) och "Ni" (nedlåtande) i det avseendet; och jag har själv diskuterat med en litet äldre person som berättat om hur i hennes barndom i Hälsingland hon kunde höra vuxna bondsöner tilltala sina mödrar med "I", så formen levde tydligen på sina ställen kvar som artig tilltalsform även efter att den i övrigt utgått ur talspråket. I medeltidsballader används ibland "I" även i tilltal av kungligheter.

text: :Däremot kunde "Ni" bara användas till någorlunda jämnställda, eller i viss mån nedåt. Riggwelters exempel faller möjligen under detta; men jag upplever det snarare som en misslyckad pastisch, alltså som att någon tror sig använda ålderdomliga former men använder dem fel, än som ett exempel på ålderdomligt språk.

text: :Däremot skulle jag utan vidare kunna säga eller skriva t. ex. "Jag beklagar att du inte längre känner det motiverat att delta i redigeringsarbetet på sv:wikipedia."! Jörgen B 22 november 2007 kl. 14.12 (CET))
replies: text: :: Först en liten avstickare beträffande "I". När man använder "I" böjs verbet: "Viljen I veta och viljen I förstå". Någonstans har jag sett det hävdas att Ni-formen uppstått av verbformens -n + I. "Viljen I" blir alltså "Vill Ni". Vet någon om det är korrekt eller en efterkonstruktion?
  
Man måste inte personböja verbet vid (halv-)modernt "I". Det beror på om dialekten har en sådan böjningsform. Om inte, säger man "Har I ..." och så vidare. /nn 13 december 2007 kl. 22.25 (CET)

text: ::Jag diskuterade lite kring det här ämnet med Dillinger och Law på respektive diskussionssidor för en kort tid sedan och är av samma uppfattning som JoergenB. Dock hörde jag ett reportage från 30-talet på P1 häromdagen. Sven Jerring intervjuade besökare och anställda på Sturebadet. När han satt i bastun förklarade han först att man där var fullständigt ovetande om de medbastande herrarnas status och samhällsställning, därefter frågade han några herrar om deras yrke, varvid han genomgående niade dem. Något senare intervjuade han en massör/baderska som däremot tilltalades "Signe" (Vad tycker Signe om det?) eller "baderskan". Ska man då uppfatta det som att Jerring ansåg sig vara om inte du och bror med de avklädda herrarna i alla fall jämbördig med dem? Jorva 22 november 2007 kl. 14.35 (CET)
replies: text: :::Ja! Åtminstone i detta sammanhang, som medbastubadare! Dessutom har han ju enligt din sammanfattning just mer eller mindre ursäktat sig för att han inte kan använda titlar, eftersom han inte känner vare sig herrarnas ranger eller yrken.

text: :::Baderskan är däremot i sammanhanget i en underordnad position. I det läget kunde den överordnade (artigt!) använda förnamn på kvinnor eller efternamn på män i stället för titlar ("baderskan", "fröken"):

text: :::"Vill Anna ta diktamen?" "Ja, direktörn!" (Det rör sig om en konventionellt formulerad men rätt absolut order.) Däremot, till en man: "Kan Andersson ställa in vagnen?" "Ja, patron!"

text: :::Du har nog i stort sett rätt även vad gäller ursprunget till "ni". Läs vad Hellquist skriver här, under uppslagsordet I (pron.). (Skulle du undra något om innebörden av "förk. i art." o. d., så fråga gärna på min diskussionssida.) Jörgen B 22 november 2007 kl. 18.52 (CET)
Men kära nån! Ord som "ty", "sålunda", "förvisso", "emellertid" etc. använder jag dagligen! Jag kan inget annat språk! Det rör sig inte om ålderdomliga ord, utan formella ord! --Andreas Rejbrand 22 november 2007 kl. 14.48 (CET)

text: Snarare är det väl så att formellt (åtminstone korrekt och vedertaget) språk bör rekommenderas i en seriös encyklopedi. Naturligtvis skall vi inte skriva så kryptiskt att ingen förstår oss, men orden ovan är väl inte särskilt svårbegripliga? Personligen ser jag i sådana fall - dessutom - snarare användningen av ordet som ett slags indirekt bildningsförsök. Värre vore om vi använde vardagligt språk med slanguttryck. Själv ryser jag dagligen åt det hemska språket i gratistidningen Extra Östergötland. För ett par veckor kunde man läsa rubriken "HIV-man knullade runt", och häromdagen "flickor dissar mjölken". Usch! --Andreas Rejbrand 22 november 2007 kl. 14.55 (CET)
Jag initierade denna diskussion efter att jag erhållit ett mejl från en användare som skrev "Blev inte artikeln mer svårbegriplig efter denna ändring? 16 november 2007 kl. 10.42 (CET)". Jag erhöll mejlet då jag ändrat en artikel på encyklopedin. Användaren påpekade att ordet "sålunda" är ett svårbegripligt ord. Enär jag inte delade denna uppfattning, initierade jag denna "tråd" --Ullstrom.Oscar 22 november 2007 kl. 15.59 (CET)
replies: text: :Jag kan bara instämma med Andreas ovan. De flesta av de exempelord som nämnts ovan som "föråldrade" är sådan asom är fullkomligt naturliga att använda för mig. Att gallra ut dem bara för att man tror att folk inte begriper dem gör språket fattigare - och det måste väl vara bättre att de som har ett begränsat ordförråd får tillfälle att lära sig fler ord än att man skall "sopa banan" för dem med att sänka den generella språknivån?

text: :När det sedan gäller er/eder kan detta väl inte rimligen avra något större problem här på Wikipedia, för hur ofta använder man tilltalsformer i själva artiklarna? (Och hur folk vill tilltala varandra på diskussionssidor får väl vara upp till var och en?). /FredrikT 22 november 2007 kl. 16.02 (CET)

text: Oscars ändring, och inlägg ovan, är ett exempel just på risken med att använda ord som man inte riktigt har känsla för. /NH 22 november 2007 kl. 16.10 (CET)
Jag förstår inte hur du kan påpeka att jag har användt ordet felaktigt. Om du slår upp ordet "sålunda" i ett lexikon kan du se att ordet sålunda betyder: "på så vis, på dett sättet, förden skull, exempelvis" Källa: Bonniers Svenska Ordbok, aktualiserad utgåva 1988. --Ullstrom.Oscar 22 november 2007 kl. 16.24 (CET)

text: När det gäller att skriva om artiklar som har ett ålderdomligt språk handlar det sällan om att byta ut enskilda ord, utan det handlar ofta om hela meningsbyggnaden och hela tonen i artikeln, de har ofta ett tyngre flöde eller vad jag ska säga, i vissa artiklar lessnar man halvvägs för att det är för tungläst. Själv översätter jag hellre en artikel från engelska än en artikeln på "ugglespråk", men vi borde göra något åt alla dessa artiklar med ett tungläst språk, dessutom borde alla ugglanartiklar förses med den typen av mall där man hänvisar till själva artikeln och inte bara till uppslagsverket. Kanske går att göra en Veckans tävling? Ett problem tycker jag är om folk börjar använda ålderdomliga uttryck bara för att de anser att det är lite finare och när orden inte passar in i artikelns övriga språkdräkt, då kan det ge ett egendomligt intryck, som en trekornshatt på en person i T-shirt och khakibyxor. Men jag tror att vi får acceptera att de som skriver, och läser, på Wikipedia är i olika åldrar och med olika språkbruk och vi får försöka att hitta ett sätt att uttrycka oss i artiklarna så att de blir lättlästa och begripliga för så många som möjligt av dagens läsare. (Jag tycker att det är fascinerande att tänka att de om hundra år kanske läser artiklar som vi skrivit idag och tycker att vi har ett gammaldags och styltigt språk med en massa ålderdomliga ord och fraser). / Elinnea 22 november 2007 kl. 16.43 (CET)
replies: text: :: Instämmer med Elinnea. —CÆSAR 22 november 2007 kl. 18.22 (CET)
Jag har inget direkt emot användandet av ordet "sålunda". Men i den aktuella meningen tycker jag det fungerar minst lika bra, om inte bättre, med "på så vis". Men det riktigt felaktiga i den redigeringen är väl ändå ordet "och" i meningen innan? --  boivie  ✎ 22 november 2007 kl. 16.58 (CET)

text: Instämmer i stort sett med Boivie. Inskjutandet av "och" hoppas jag dock bara var ett olycksfall i arbetet.

text: Själv skreve jag i den aktuella meningen nog hellre "på så vis" än "sålunda"; men tycker inte att "sålunda" är direkt fel (och absolut inte "för mossigt"). "På så vis" ger mig just här en något litet starkare känsla av avsikt än vad sålunda gör, vilket framhåller att den tidigare nämnda konstruktionen både har som ändamål och faktisk effekt att åstadkomma en nog hög temperatur för att förånga vatten; men detta är finlir, och andras spåkbruk kan avvika. Jag tycker att även "sålunda" i sammanhanget förmedlar en möjlig avsikt, men i något mindre grad; med det ordvalet finge jag möjligen en känsla av att detta bara är en av flera avsedda tillämpningar.

text: Om du mest är ute efter att se om du har stöd från andra för att även i fortsättningen använda ord som "sålunda" (i adekvat betydelse och kontext), Ullstrom.Oscar, så kan du härmed åtminstone inregistrera mitt stöd. Jörgen B 22 november 2007 kl. 18.10 (CET)
replies: text: :Kan nog bara säga att jag i det omnämnda exemplet föredrar den ursprungliga skrivningen, som jag tycker är mycket mer lättläst, även om jag inte har det minsta problem att förstå ordet sålunda. Det är till och med mycket möjligt att jag hade ändrat från sålunda till på så vis om jag hade snubblat över artikeln av något annat skäl. P.o.h 22 november 2007 kl. 18.47 (CET)
replies: text: ::Man måste förstås vara förtrogen med de ord man använder. I redigeringen  kan man vara kritisk till användningen av "sålunda", eftersom "sålunda" gärna är en synonym till "således", "följaktligen" eller "därför", eller vardagligare, "alltså". I ändringen  kan man också notera att bruket av "ty" är felaktigt. (Jag gick och lade mig, ty jag var trött. är ett typexempel på bruk av "ty".) Hela sista meningen, inklusive konstruktionen "denna tråden", är tveksam. --Andreas Rejbrand 22 november 2007 kl. 19.35 (CET)
Inpass i efterhand: Konstruktioner av typen "denna tråden" är, eller var i varje fall under nu medelålders personers uppväxt, fullt korrekt rikssvenskt skriftspråk i Götaland./nn 13 december 2007 kl. 22.39 (CET)
replies: text: :::Helt klart. Skall man använda sig av fina ord, bör man behärska dem mycket väl. Annars blir det lätt pinsamt. Jag tycker dock inte att ord som "enär" längre platsar i en modern svensk text. Ord som "ty", "således" och så vidare går förstås bra. "Denna tråden" är en helt annan typ av språkfel och tyder väl mer på att skribenten har viktigare saker att koncentrera sig på än att slänga in gammaldags ord här och var. --Petter 24 november 2007 kl. 03.32 (CET)
replies: text: ::::Petter, observera att "enär" snarast är inlagt på min inrådan. Ordet är inte mer föråldrat än att jag använder det (fast sällan, till skillnad från ord som "medelst" som jag använder m. e. m. dagligen).Jörgen B 24 november 2007 kl. 04.29 (CET)
replies: text: :::::Jag tycker fortfarande inte att "enär" hör hemma i en modern text, oavsett hur många gånger om dagen du råkar använda det. --Petter 25 november 2007 kl. 19.47 (CET)
replies: text: :::::: Du tycker alltså att man skall dekonstruera den intertextualitet som blottläggs i den socialkonstruktivistiska undertexten istället?  Dillinger 25 november 2007 kl. 19.56 (CET)
replies: text: :::::::Ja, det tycker jag. Detta är en encyklopedi, dvs ett avskalat språk är att föredra. --Petter 26 november 2007 kl. 07.02 (CET)
Om man skall tala i allmänna ordalag, så tycker jag inte att man ska ha en lägre eller mer talspråklig nivå än NE, Bonniers lexikon, och andra uppslagsverk. Inte ha NE Junior som språkförståelsenivå, om man gör den jämförelsen (motsvarar kanske simple english-versionen av wp?). När det gäller enstaka ord, tror jag att man ska akta sig för att lista "förbjudna ord" - ofta är det i stället syntaxen som påverkar språkförståelsen.//--IP 22 november 2007 kl. 19.55 (CET)

text: Det största problemet för svenska wikipedia är väl ändå ugglanspråket, vilket (som Elinnea sa?) är väldigt ålderdomligt, ett bra exempel på en sådan artikel är Karl XIV Johan, där följande (del)mening står: då han omedelbart efter Karl Johans ankomst till Sverige tvingade oss att mot England utfärda en krigsförklaring, som stod i den mest avgjorda strid med rikets ekonomiska intressen., vilken framförallt (förutom ålderdomlig meningsbyggnad) innehåller ett påstående som antar att läsaren bor i (och sympatiserar med) Sverige, vilket antagligen kan återfinnas i flera ålderdomliga artiklar. //моралист моралистович 23 november 2007 kl. 15.30 (CET)
(Med förhoppning om att inte trampa på några ömma tår) 
En niondeklassare av idag kan för det mesta inte ens skriva vanlig vardagssvenska utan att det blir fel (referens: en packe uppsatser som jag skulle hjälpa en lärarstuderande bekant att gå igenom). Det finns förstås undantag, men förekomsten av särskrivningar, felsyftningar och konstruktionsfel är generellt vanligare än frånvaron av dessa. Det beror givetvis inte på att niondeklassare idag skulle vara dummare än de var för 20-30 år sedan (de är de inte), utan på att det har blivit omodernt att lärare grundligt rättar elevernas texter. Eleverna får därför inte lära sig hur de själva skapar en språkligt korrekt text. Om man utifrån den kunskapsbasen försöker ge sig på ett formellare, stramare eller ålderdomligare språkbruk kan det inte bli annat än mer fel. Skriv istället som du talar, men med omsorg om meningsbyggnad (hela meningar, versal, skiljetecken) och vaksamhet mot särskrivningar. Inom lajvrörelsen händer det att ungdomar i den åldern, men även äldre försöker ge sig på att tala eller skriva riktigt "fornt", t ex med pluralböjningar av verb, vilket sällan blir lyckat ("jag äro" förekommer rätt ofta) eftersom djupare kännedom om böjningsreglerna saknas. När det gäller Ugglanspråk och Ugglan-POV har jag tankar på en Veckans tävling på det temat, om nu inte den nuvarande tävlingen får det som en bieffekt. Jorva 24 november 2007 kl. 15.37 (CET)

text: Jag håller helt och fullt med Jorva ovan och kan inte låta bli att bli lite smått skrämd av den extrema språkkonservatismen ovan. Språk kommer alltid att utvecklas, och har alltid gjort det. Det är inte så att just det språket som användes år 1900 är det ultimata språket som aldrig ska utvecklas. Om man försöker stoppa språkets utveckling kommer vi oundvikligen att i framtiden både tala och skriva ett föråldrat språk, alternativt kommer förändringarna mellan tal- och skriftspråket öka ännu mer, som på tiden innan det över huvud taget fanns ett normerat skriftspråk. Wikipedia ska skrivas på modern och korrekt svenska. /Grillo 24 november 2007 kl. 18.20 (CET)
replies: text: :Bara ett förtydligande: jag anser inte att alla skribenter ska sträva efter att uttrycka sig på samma sätt som en generell niondeklassare talar, utan att var och en ska skriva på den nivå h*n behärskar och känner sig bekväm med. Är den nivån över, under eller vid sidan av WPs praxis kommer säkert någon annan att fixa det. Men WPs som helhet bör varken vara "Ugglan 2" eller "NE light". Jorva 24 november 2007 kl. 19.32 (CET)
replies: text: ::Jag vill sticka in en med en aspekt av ålderdomligt språk jag tycker är rätt viktig att undvika om man vill vara formell men ändå lättläst. Meningar i stil med "Den av adeln illa omtyckta och allmänt ignorerade skatten" borde alltid skrivas om till "(D)en skatt/skatten som var illa omtyckt och ignorerad av adeln". Jag ser den här typen av konstruktioner emellanåt i både uggletexter och till synes vanliga bidrag, men jag tycker aldrig det är vidare lyckat. Den förkommer förvisso (heh) sporadiskt i moderna texter, särskild bland akademiker, men t.o.m. en språknörd som jag själv finner den onödigt invecklad rent grammatiskt och någon som alltid stör flytet i texten. Den känns liksom mer pompös än formell.

text: ::Peter Isotalo 26 november 2007 kl. 18.47 (CET)
replies: text: :::Personligen tycker jag att varianten "Den av adeln illa omtyckta och allmänt ignorerade skatten" både är mycket vackrare och mer lättläst (flytande) än den andra varianten. --Andreas Rejbrand 26 november 2007 kl. 19.59 (CET)

text: :::Dina exempel är inte meningar. Man måste se till helheten. Ibland är det bra att kunna utelämna "som var". --Petter 26 november 2007 kl. 22.38 (CET)
replies: text: ::::Oavsett om det förefaller vackert eller inte så är det betydligt svårare att följa en sån grammatisk struktur. Det är känns som en rätt onödig formel att ta till när man så lätt kan undvika den.

text: ::::Peter Isotalo 28 november 2007 kl. 10.30 (CET)
replies: text: :::::Jag tycker istället att det är mycket lättare att förstå. "Som var" gör meningen mer komplicerad. --Andreas Rejbrand 28 november 2007 kl. 12.07 (CET)
replies: text: ::::::Instämmer helt med Andreas. Konstruktioner där man kan undvika många små bindeord eller längre konstruktionssätt ger bättre flyt. Jag har någon gång fått anmärkningar för min förkärlek för det "ålderdomliga" ordet "ehuru", men jag använder det just för att det kan ge mycket smidigare konstruktioner än om man skall byta ut det mot "trots att han/hon/den...". /FredrikT 28 november 2007 kl. 16.09 (CET)

text: ::::::Precis, att undvika "som var" är ofta bra. --Petter 29 november 2007 kl. 02.46 (CET)
replies: text: :::::::Det må ge bättre flyt och ett vackrare språk med färre små bindeord, men i det givna exemplet tycker jag absolut att Peters variant borde vara lättare att förstå för en godtycklig hjärna. Om skatten nämns från början i frasen, så vet man direkt att det är just en skatt som har de nämnda egenskaperna. Om skatten står sist så kan ju frasens betydelse förändras drastiskt i sista stund: Den av adeln illa omtyckta och allmänt ignorerade konstnären..." Det är allstå bättre att först få veta att det är en skatt vi talar om och sedan vad som sägs om den skatten än att först läsa att "någonting" är illa omtyckt, sedan att samma "någonting" är ignorerat, och till sist att detta någonting är en skatt.//Salsero 29 november 2007 kl. 08.15 (CET)
replies: text: :::::::::Om man som Isotalo och Salsero verkar föreslå, om jag inte missförstår, generellt skall avhålla sig från spetsställningar och satsflätningar, så är det språknivån som NE Junior har (som det alltså finns en enklare version av NE som heter). När man skriver till barn och ungdom uppmanas man att använda rak ordföljd. Enligt stilistik för vuxna däremot, uppmanas skribenter till variation i meningsbyggnaden - om det var avsikten att ge emfas åt att just adeln och få eller inga andra avskydde skatten, är det enligt Åkermalms Modern svenska (som ännu används) mer korrekt med spetsställning - meningsbyggnaden är i sig ett meningsskapande element. Däremot har Ugglan ofta en omodern meningsbyggnad på andra sätt.//--IP 29 november 2007 kl. 08.33 (CET)
replies: text: ::::::::::Jag tycker att båda varianterna är helt okej. Den ena mer formell och den andra mer vardaglig, men inte för formell eller för vardaglig för användande i Wikipedia. --  boivie  ✎ 29 november 2007 kl. 08.35 (CET)
replies: text: :::::::::::Instämmer. Jag menar inte att man ska avhålla sig från spetsställningar och satsflätningar; rent förståelsemässigt är dessa konstruktioner mindre bra, men det finns - precis som IP skriver - andra kvalitéer i en artikel som kan vara viktigare än lättbegripligheten. //Salsero 29 november 2007 kl. 10.57 (CET)
replies: text: ::::::::::::Jag gör nog själv visserligen ibland såpass långa utvikningar, att det blir svårare att följa resonemanget. Emellertid tycker jag inte att kompaktare men mer strukturerat språk generellt borde försvåra läsningen av en text. Jag tycker ofta att det är lättare att följa det kompaktare språket.
replies: text: ::::::::::::Jag tror att det här delvis är en träningsfråga. Vi gör nog ungdomar en otjänst, om vi aldrig vänjer dem vid att läsa eller skriva annat än korta ensatsmeningar med rak ordföljd. Möjligen är det en fördom, men jag tror att våra skolbarn i dag uppmuntras att i skrift använda en satsbyggnad, som är förenklad inte bara jämfört med äldre generationers skriftspråk, utan också jämfört med deras eget talspråk.

text: ::::::::::::Ett annat problem är att vi ibland har behov av att uttrycka oss mer nyanserat, eller på annat sätt kvalificera våra utsagor; vilket ofta är lättare att göra med satsflätning än med många korta separata meningar med rak ordföljd. Vi vill alltså uttrycka något som inte passar så bra ihop med "skjutjärnsjournalistikspråket" som ofta identifieras med "lättläst språk". Ta min mening i fetstil ovan som exempel! Här kommer ett inte helt lyckat försök att uttrycka samma sak i korta meningar. (Svenskan blir delvis felaktig - syftningsfel m. m.; men'sådant tycker jag också att man träffar på en hel del av i dagens "kortspråk"):

text: ::::::::::::Våra skolbarn får lära sig att skriva en mycket enkel satsbyggnad.

text: ::::::::::::Äldre generationer skrev med en mer invecklad satsbyggnad.

text: ::::::::::::Skolbarnen talar med varandra med en mer invecklad satsbyggnad..

text: ::::::::::::Jag är inte riktigt säker på det här.

text: ::::::::::::Det kanske är på något annat sätt.

text: ::::::::::::Man får ju för sig saker ibland.

text: ::::::::::::Man kanske träffar på ett exempel på något dåligt.

text: ::::::::::::Så är det alltid.

text: ::::::::::::Man tror det.

text: ::::::::::::Det här är förstås överdrivet, men bara litet, är jag rädd. Inte blev det lättlästare. i mitt tycke, och jag tycker inte heller att det uttrycker exakt samma sak som den första feta meningen gjorde.-Jörgen B 3 december 2007 kl. 17.02 (CET)
En närliggande fråga som i viss mån kontrasterar till det jag skrivit ovan: Hur ser ni andra på stilskillnaden mellan arbeta och jobba? För mig är jobba talspråk och ingenting som borde förekomma i t ex encyklopediska texter eller nyhetsuppläsningar (annat än inuti direkta citat). Jag rycker till när jag ser fraser som "Under andra världskriget jobbade hon som[...] " men jag tycker att man både ser och hör jobba oftare och oftare. Jorva 29 november 2007 kl. 10.33 (CET)

text: Om du ser jobba oftare och oftare så borde väl det tyda på att ordet börjar vinna acceptans även i skriftspråket. Min egen uppfattning är att det är tillräckligt etablerat i svenska språket för att kunna användas i encyklopediska texter. --  boivie  ✎ 29 november 2007 kl. 10.56 (CET)
replies: text: :Personligen ogillar jag "jobba" i skrift. Men att börja hänga efter dem som använder ordet och "rätta" (för hand eller med robot), skulle förmodligen få skribenterna att sluta skriva här, och då är det bättre att låta det vara. På samma sätt tycker jag om dem som använder en s.k. hög stil - det leder troligen till att de blir "avtända" om de "rättas" för att få språket med modernt. Språk är något mycket personligt. Jag hade tagit illa vid mig om jag tagit åt mig av vad Grillo skrev ovan om "extrem språkkonservatism". Jag tror inte på språkpoliser och språkförbud, om det inte är språk som är allmänt stötande, ett värre irritationsmoment eller något sådant. När jag har yttrat mig ovan, har jag gjort det mot bakgrund av att några tidigare sagt att wp skall vara tillräckligt lättförståeligt att vilka tonåringar som helst utan svårigheter kan ta till sig innehållet.//--IP 29 november 2007 kl. 11.11 (CET)
replies: text: ::"Jobba" är definitivt slang, dessutom ursprungligen med den negativa betydelsen ägna sig åt skumraskaffärer o dyl. Under första världskriget var "jobbare" - folk som skodde sig på att sälja svart och dyrt under livsmedelsbristen - ett skällsord som man definitivt inte ville bli kallad. /FredrikT 29 november 2007 kl. 15.35 (CET)
replies: text: :::Nja, Fredrik: Jag tycker nog inte att "jobba" oftast är ett riktigt bra ordval i vår encyklopedi; men det stämmer nog inte riktigt att "svartabörsjobba" skulle vara den ursprungliga betydelsen. SAOB ger tre olika innebörder åt jobb(a); sammanfattningsvis ungefär (1) arbeta, knoga; (2) prata strunt; (3) spekulera på (aktie- eller svarta) börsen. Den äldsta betydelsen brukar ges först; och SAOB ger också ett citat från 1875 med betydelse (1): "I fjorton år har jag jobbat med de frisinnade idéerna här i samhället, men inte en käft har sagt ett ord."--Jörgen B 3 december 2007 kl. 17.02 (CET)
replies: text: ::::Jag har också reagerat mot den flitiga användningen av ordet "jobba". Det stämmer väl att språket förändras med tiden och att ordet i vissa sammanhang kan användas i skriftspråk, men exempelvis i biografiska artiklar om akademiker som läkare och arkitekter anser jag ordet vara helt olämpligt. /Annika 27 januari 2008 kl. 14.08 (CET)
thread_title:  Ålderdomligt språk 

message: Vi har haft en diskussion om detta på Wikipediadiskussion:Projekt matematik#Svensk decimalnotation även här?, som man kan beskåda och eller kommentera, om man vill.--Jörgen B 1 januari 2008 kl. 20.45 (CET)
thread_title:  Decimalkomma eller decimalpunkt? 

message: På vilket sätt är "Språklig stil" ett mer neutralt uttryck än "Språkvård"? Genom att döpa om sidan får den ett annat syfte. Att vårda språket är inte riktigt detsamma som att förespråka en viss stil. De flesta kan nog skriva under på att språket ska vara vårdat, men när det gäller stilistik så är smaken delad. Jag föreslår att vi återgår till det tidigare namnet på sidan. //Salsero 29 maj 2008 kl. 23.57 (CEST)
replies: text: Instämmer. Språkvård innebär ett starkare tryck på undvikande av stavfel och liknande, språkstil är mer inriktat på huruvida ord som huruvida är bra eller onödigt krångliga.

text: andejons 30 maj 2008 kl. 09.01 (CEST)
replies: text: :Jaha, eftersom alla (två) instämmer, så känner jag att det skulle vara helt okej om jag återställde sidnamnet. jag gör det om några dagar ifall ingen protesterar. //Salsero 8 juni 2008 kl. 10.33 (CEST)
replies: text: ::Jag kom in nyss och orkar inte läsa allt härovanför. Vill bara kommentera att ordet "stil" har flera konnotationer än bara "vårdat språk". Det kan ha ungefär samma betydelse som "genre" - högtravande stil, arkaisk stil, ledig stil, byråkratstil... Eller det som författaren tänker när han väljer stil och ton för en planerad ny bok, jfr. Röde_Orm#Stil. Mvh / Mkh 8 juni 2008 kl. 22.35 (CEST)
replies: text: :::Nu är sidan flyttad tilbaka till det ursprungliga namnet. //Salsero 15 juni 2008 kl. 15.20 (CEST)
thread_title:  Språklig stil vs. Språkvård