lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:MV Langeland

message: Det är skillnad på viktmåttet ton och dödviktston, som mäter ett fartygs lastförmåga. Så jag ändrar i enlighet med källan (DN-artikeln). Janders 1 augusti 2009 kl. 09.34 (CEST)
replies: text: Oh, jag trodde det bara var ett uttryck.. Tack Tanzania 1 augusti 2009 kl. 16.39 (CEST)
replies: text: :Du är knappast den enda som gjort fel på detta. Tror att jag såg det i någon av tidningarna också, maa just denna olycka. WP-artikeln tonnage klargör. För övrigt tycker jag, som egentligen är ganska skeptisk till nyhetsrelaterande artiklar, att den fungerar bra i sitt sammanhang. Janders 2 augusti 2009 kl. 00.54 (CEST)
replies: text: ::Hade liksom aldrig hört talas om uttrycket innan... Tack återigen Tanzania 2 augusti 2009 kl. 03.31 (CEST)
thread_title: Ton eller dödviktston
Malldiskussion:Favoritbild

message: Varför byttes stjärnorna ut? Jag tycker att  har snygga konturer och är betydligt finare i färgen, inte lika tomatröd som socialismstjärnan  från den sovjetiska flaggan. / Elinnea 1 augusti 2009 kl. 09.57 (CEST)
thread_title:  Stjärnan 

message: Vad sägs om att lägga till en parameter för en eventuell motivering till varför en bild valts som favoritbild?  Johan G 25 oktober 2009 kl. 18.53 (CET)
thread_title:  Tillägg av motivering
Diskussion:Dogo argentino

message: Användare:83.251.30.239 lägger till uppgifter om olika hundrasers vikt. Det gäller hundraser som saknar sådana uppgifter i standarden. Så var kommer dessa uppgifter ifrån? /Ascilto 1 augusti 2009 kl. 12.06 (CEST)
thread_title: Hundrasvikter
Diskussion:Jonkanon

message: Jonkanoner är ju generellt ett standardvapen i diverse tv- och datorspel. Men gör det en artikel relevant? Skulle nog säga radera, men kanske en SFFR vore att föredra, artikeln har iw-länkar. --Bomkia 1 augusti 2009 kl. 20.37 (CEST)
replies: text: tillräckligt omtalad i samband med dessa serier, syns också av iw-länkarna.Wanpe 9 augusti 2009 kl. 21.24 (CEST)
Diskussion:Production Part Approval Process

message: PPAP är för godkännande av produkter och produktionsprocesser. Inte processer i allmänhet.Hylas 1 augusti 2009 kl. 21.10 (CEST)
Mer utförlig information (18 punkter listade med förklaring) finns här:
http://product.tdk.com/capacitor/mlcc/en/faq/faq00010.html
thread_title: Produkter och produktionsprocesser
Diskussion:V Sport Football

message: Jag fixade lite i artikeln, men förstod inte vad "han misskött sig när han representerat handbollspelare han kommenterade. " betydde. Någon som kan ändra till mer lättbegripligt? / Trill 1 augusti 2009 kl. 23.33 (CEST)
Jag skrev en dålig formulering, har ändrat den nu.Gnagar Pelle 19 februari 2010 kl. 16.46 (CET)
Diskussion:Davidsonska huset, Gustav Adolfs torg

message: Enligt artikeln om Magnus Isæus, så finns även ett Davidsonska huset på Kungsträdgårdsgatan. Kan det stämma, eller är det en sammanblandning? Samma familj? //Urbourbo 2 augusti 2009 kl. 00.12 (CEST)
replies: text: Det har enligt boken Blaiseholmen och dess inbyggare funnits ett Davidsonskt hus på Kungsträdgårdsgatan n:o 2, uppfört av en konditor Davidson, men som var rivet då boken skrevs (1914). Det är antagligen detta som 12:e uggleupplagan nämner. I 20:e upplagan talar man om huset på Arsenalsgatan (nuv. Gustav Adolfs torg). Frågan är om det är samma Davidsson? Sidan 566 i byggnadsinventeringen listar iallafall Davidsonska huset i kvarteret Jabcob Mindre, vid GAT. I99pema 2 augusti 2009 kl. 03.50 (CEST)
replies: text: :Intressant; på Kungsträdgårdsg 2 ligger sedan 1885 Palmeska huset, och innan dess Mindre Teatern, måhända då i ett Davidsonska huset? För övrigt förvirrande uppgifter i artikeln om teatern, som man får intrycket har legat i Palmeska huset... Med fler källor, så vore det förstås intressant med en artikel om Davidsonska huset, Kungsträdgårdsgatan! Allt gott! /Urbourbo 2 augusti 2009 kl. 18.28 (CEST)
replies: text: ::Fixat: Davidsonska huset, Kungsträdgårdsgatan ;-) Se fortsatt diskussion om Magnus Isæus där.I99pema
thread_title:  Davidsonska huset på Kungsträdgårdsgatan 

message: Kan Professor D. Davidson vara samma som denne: David Davidson? --I99pema (disk) 11 december 2013 kl. 19.19 (CET)
replies: text: Stockholms adressregister ger stöd till att det är denne Davidson. I. Davidson står som ägare några år innan husbygget, efter hans död så är det änkefru R. Davidson. tillsammans med barnen, däribland professor D. Davidson. David Davidsons föräldrar var Isak Isak Davidson och Rebecka Stiebel. Uppdaterar texten med länk. --I99pema (disk) 11 december 2013 kl. 21.34 (CET)
thread_title: Byggherren
Diskussion:Rederi Transatlantic

message: 2 648 MSEK i omsättning 2008 står det på http://www.rabt.se/Om-oss/, men i artikeln menas att företaget lades ned 1994. Henrik Sundbom 2 augusti 2009 kl. 03.26 (CEST)
replies: text: Jag ångrar mig, rabt.se verkar behandla Transatlantic (rederi). Henrik Sundbom 2 augusti 2009 kl. 03.33 (CEST)

message: Kopierar hit källtips från diskussionssidan för det nyare rederiet:
replies: text: Det äldre rederiet med samma namn som bildades av Wilhelm R. Lundgren och existerade 1904-1994, borde ges en egen artikel, för historik, se: http://www.kommandobryggan.se/Bryggan/trans_3.htm //Vogler 23 februari 2009 kl. 00.26 (CET)
--LPfi 31 mars 2011 kl. 12.33 (CEST)
thread_title:  Källtips
Diskussion:Hkp 1

message: Huvuddelen av artiklarna om de svenska militära helikoptrarna (Hkp 2, Hkp 3, HKP 9, HKP 10, HKP 11, HKP 14 samt HKP 15) baserar respektive huvudartikel om helikoptertypen på dess internationella (kommersiella) beteckningen (t.ex. HKP 15 omdirigeras till Agusta A109).
Denna huvudartikel baserar sig på den svenska militära beteckningen.
Först brydde jag mig inte om vilket, men nu börjar jag fundera om det inte är "bättre" att basera huvudartikeln på dess kommersiella beteckningen. Mest då kanske för att den kommersiella beteckningen är internationellt gångbar, medan "Hkp 1" är en nationell militär beteckning. Detta förfaringssätt skulle då kanske bl.a. underlätta länkning till utländska wiki-sidor om samma helikopertyp. Denna sida har inga sådana länkar, trots att det finns en hel del att läsa om helikoptertypen på bl.a. den engelskspråkiga sidan... Sajbernaut 2 augusti 2009 kl. 09.18 (CEST)
replies: text: Jag tror också det är en bättre idé, för att den beteckningen är mer internationellt gångbar. Det kan bli mer spännande artiklar också då man kan läsa att hkp 1 använts i massa andra länder och inte bara i Sverige, vilket inte alls framgår av artikeln just nu. Den engelska artikeln du nämner, är det :en:Piasecki H-21? Så jag tycker du ska vara djärv och flytta artiklarna. //Knuckles...wha? 2 augusti 2009 kl. 09.30 (CEST)
replies: text: :Ja, den engelska artikeln är den som du länkar till. Sajbernaut 2 augusti 2009 kl. 09.57 (CEST)
replies: text: ::Får hoppa in i diskussionen, då jag har varit en av dom som skapat de artiklar som du nu regerat på. Men tycker du är helt rätt ute i ditt avseende. Artikeln bör behandla helikoptern efter den kommersiella beteckningen. Anledningen till att jag skapat artiklar efter den militära beteckning är att det har varit för mycket uppsplittrat gällande befintliga artiklar rörande helikoptrar och flygplan. Ta tex artikeln om Saab 21, den finns som J 21, A 21 och Saab 21R. Något som är förvirrande om man inte sätter sig in i ämnet. Denna artikel är inte ensam om denna typ uppdelning, utan liknande finns om Saab 37 Viggen och Saab 32 Lansen. Genom detta så är det lite som du skrev, orkade inte bry mig. Dock tycker jag det är bäst om man kan samla alla dessa artiklar under det kommersiella namnet och beskriva utifrån den. Så instämmer med vad Knuckles säger, flytta på :) //Joshua06 2 augusti 2009 kl. 12.43 (CEST)
replies: text: :::Trevligt med konsensus, jag börjar migrera artiklarna i mån av tid... Sajbernaut 2 augusti 2009 kl. 13.36 (CEST)
thread_title: Militär/kommersiell beteckning
Diskussion:Helikopter 5

message: Huvuddelen av artiklarna om de svenska militära helikoptrarna (Hkp 2, Hkp 3, HKP 9, HKP 10, HKP 11, HKP 14 samt HKP 15) baserar respektive huvudartikel om helikoptertypen på dess internationella (kommersiella) beteckningen (t.ex. HKP 15 omdirigeras till Agusta A109).
Denna huvudartikel baserar sig på den svenska militära beteckningen.
Först brydde jag mig inte om vilket, men nu börjar jag fundera om det inte är "bättre" att basera huvudartikeln på dess kommersiella beteckningen. Mest då kanske för att den kommersiella beteckningen är internationellt gångbar, medan "Hkp 5" är en nationell militär beteckning. Detta förfaringssätt skulle då kanske bl.a. underlätta länkning till utländska wiki-sidor om samma helikopertyp. Denna sida har inga sådana länkar, trots att det finns en hel del att läsa om helikoptertypen på bl.a. den engelskspråkiga sidan... Sajbernaut 2 augusti 2009 kl. 09.21 (CEST)
thread_title: Militär/kommersiell beteckning
Diskussion:Helikopter 6

message: Huvuddelen av artiklarna om de svenska militära helikoptrarna (Hkp 2, Hkp 3, HKP 9, HKP 10, HKP 11, HKP 14 samt HKP 15) baserar respektive huvudartikel om helikoptertypen på dess internationella (kommersiella) beteckningen (t.ex. HKP 15 omdirigeras till Agusta A109).
Denna huvudartikel baserar sig på den svenska militära beteckningen.
Först brydde jag mig inte om vilket, men nu börjar jag fundera om det inte är "bättre" att basera huvudartikeln på dess kommersiella beteckningen. Mest då kanske för att den kommersiella beteckningen är internationellt gångbar, medan "HKP 6" är en nationell militär beteckning. Nu finns det en artikel på några rader om "HKP 6" och en artikel men än färre rader om Bell 206B JetRanger II, skulle inte allt kunna sammanföras i en gemensam artikel om Bell 206 (d.v.s. grundtypen)? Sajbernaut 2 augusti 2009 kl. 09.30 (CEST)
thread_title: Militär/kommersiell beteckning
Diskussion:Bell 206B JetRanger II

message: Hade det inte varit bättre att starta en artikel om "Bell 206" (grundtypen) och sedan haft en underrubrik för "Bell 206B JetRanger II", istället för att skapa en separat artikel om en variant av en helikoptertyp? (Har svårt och se hur mycket mer text som går att tillföra denna artikel, med tanke på hur _lite_ det står om "Bell 206B JetRanger II" på http://en.wikipedia.org/wiki/Bell_206 ) Sajbernaut 2 augusti 2009 kl. 09.42 (CEST)
thread_title:  Bättre upplägg? 

message: Uppfattar artikelns ämne som något "snäv", då den handlar om en av alla de versioner som Bell 206 har tillverkas i... Vidare innehåller artikeln inte speciellt mycket konkret fakta och tillför inget "unikt", som inte kan återfinnas om 206/206B i artikeln om Bell 206. Språkbruket är subjektivt och har lite karaktär av tyckande, såsom uttryck som "rätt så liten". Sajbernaut 14 augusti 2009 kl. 18.04 (CEST)
thread_title:  SFFR
Diskussion:Engelska svetten

message: Skörbjugg en pandemi??? 
replies: text: Nej, det låter onekligen udda. Därtill är inte skörbjugg en infektionssjukdom, vilket en åkomma måste vara för att definieras som pandemi enligt Socialstyrelsens klassifikation. –Tommy Kronkvist (disk), 18 oktober 2013 kl. 02.10 (CEST).
replies: text: :Inte heller ergotism är någon infektionssjukdom, det är en förgiftningssjukdom. Även om mjöldryga som den orsakas av är smittsam så drabbar den bara gräs, inte djur eller människor. /ℇsquilo 18 oktober 2013 kl. 10.16 (CEST)
replies: text: ::Sant, men måhända med viss reservation. Ett problem i sammanhanget är att antoniuseld (dvs ergotism) länge tycks ha varit ett samlingsnamn för flera olika sjukdomstillstånd, som dock till stor del uppvisar samma symtom. Alltså inte bara Claviceps-förgiftning via mjöldryga, utan också exempelvis rosfeber (erysipelas), som är en bakteriell infektion orsakad av streptokocker. Modern medicinsk vetenskap sätter vanligtvis likamedtecken mellan ergostism och Claviceps-förgiftning, men så verkar det inte ha varit tidigare, i varje fall inte i Sverige. Svårt att veta vad som är bästa lösningen i artikeln, tycker jag. Å andra sidan är artikeln stubbmärkt, och förstås fri för envar att redigera djärvt i. :-) Tommy Kronkvist (disk), 20 oktober 2013 kl. 19.13 (CEST).
thread_title: En pandemi?
Diskussion:Svensk humor

message: Intressant artikel tycker jag.  Kommer på några till som skulle kunna vara med, men vet inte riktigt var de passar in
* Radioprogrammet Blå tummen, (den med korven-sketchen)
* Radioprogrammet Eldorado innehöll en hel del humor, även om det kanske i huvudsak var baserat på musik
* TV-programmet Nattsudd, samma som ovan
* Filmerna av Hannes Holm och Måns Herngren, liksom Felix Herngren
* Magnus och Brasse förekom i en del komiska filmer av Lasse Hallström (Tuppen, Jag är med barn, etc)
* Radiosatiren Public Service i Godmorgon, världen!
* Begreppet pilsnerfilm
* Fredrik Lindström som ligger bakom både film och TV med humor
* I musikdelen saknar jag Robert Broberg och även andra som Michael B. Tretow (Makalösa manicken), Cornelis Vreeswijk (Hönan agda), Lasse Berghagen (Flirtige Knut, etc) 
Kan de va nåt?  --KlasN 16 augusti 2009 kl. 00.15 (CEST)
thread_title:  Ytterligare några? 

message: Artikel uppfyller med god marginal kriterierna för rekommenderad. Den är mycket välskriven, utförlig och täcks huvudsakligen av källor.--Ankara 19 augusti 2009 kl. 14.15 (CEST)
thread_title: Rekommenderad artikel

message: Finns det planer att börja skriva humor efter land när vi hitills har en artikel om humor i Sverige? Det borde finnas tillräckligt med fakta om brittisk, amerikansk, irländsk och kanadensisk osv skulle jag tro. Egon Eagle 3 januari 2010 kl. 00.58 (CET)
thread_title:  Humorartiklar
Diskussion:Dearborn

message: Om man får tro :en:Dearborn finns det två ämnen som skulle kunna tänkas ligga under Dearborn: denna stad och :en:Dearborn, Missouri. (Andra ämnen kan kanske vara lämpliga att länka till från en grensida, men gör inte anspråk på huvudordet på samma sätt.) Vid folkräkningen 2000 hade Dearborn, Missouri 529 invånare, medan Dearborn, Michigan hade 97 775. På svenska lägger man inte rutinmässigt till delstaten efter ett ortnamn på samma sätt som man gör på (främst amerikansk) engelska, så jag tycker att det är lämpligt att denna bra mycket större stad får ligga under Dearborn enbart. //Essin 2 augusti 2009 kl. 21.31 (CEST)
thread_title: Angående flytt
Diskussion:Dyngslätskivling

message: Enligt andra källor är dyngslätskivlingen en av de arter av Psilocybe som innehåller högst halter av hallucinogena ämnen, mestadels psilocybin.
Ex. "Encyclopedia of psychoactive plants", Rätsch, Christian, 1998 anger innehållet av psilocybin till 0,97 till 2,02 % av torrvikten.
Diskussion:Pottholmen

message: Det verkar stämma (se http://www.karlskrona.se/sv/Om-kommunen/Framtid--Utveckling/Utveckling-av-Pottholmen/Fler-bilder-pa-Pottholmen/), fast Lidl ser inte ut att vara konstgjord ö. J 1982 2 augusti 2009 kl. 22.11 (CEST)
replies: text: Jag tog bort hoaxmallen, ön verkar finnas Markus a 3 augusti 2009 kl. 17.18 (CEST)
replies: text: : Nja, jag tror inte att det är en ö utan ett område, om ni tittar på kartan över Karlskronan och jämför med bilden verkar det vara området väster om järnvägsstationen, och då ligger det på Trossö.--Ankara 3 augusti 2009 kl. 17.24 (CEST)
replies: text: ::Ja. Men området verkar i alla fall finnas. J 1982 3 augusti 2009 kl. 17.25 (CEST)
replies: text: ::: Jag har reviderat artikel utifrån information från kommunen i din länk.--Ankara 3 augusti 2009 kl. 17.30 (CEST)
Diskussion:Väsestenen

message: Diskussion: Väsestenen
Fel i texten: "ett par kilometer öster från Karlstad"
Skall vara: ett par mil (20 km) öster om Karlstad.
(Björn Warnqvist, 2 augusti 2009)--83.183.48.149 2 augusti 2009 kl. 22.12 (CEST)
Diskussion:Stora gruvstrejken 1969–1970

message: I artikeln står det nu "Strejken blev inledningen på en 20-årig period av vilda strejker och självständig arbetarkamp på svensk arbetsmarknad med Skogsarbetarstrejken 1975 som kulmen". Skulle Sverige således ha haft en period som sträckte sig c:a 1970-1990 som p[räglades särskilt mycket av vilda strejker och arbetskonflikter med arbetare men utan LO? Uttalandet saknar källa och jag tycker inte riktigt det har täckning i vad jag vet om svensk arbetsmarknadshistoria. Sverige har väl haft rätt lite av vilda strejker i europeisk jämförelse (skulle de verkligen ha varit vanliga på 1980-talet??), men en och annan storkonflikt utlyst i enlighet med gällande förhandlingsordning. Fraserna har lite drag av syndikalistretorik. Tomas e 3 augusti 2009 kl. 00.38 (CEST)
replies: text: Vilda strejker och självständig arbetarkamp var faktiskt rätt vanliga under 1980-talet, för att sedan störtdyka i antal när överproduktionskrisen i början av 90-talet var ett faktum. Hedman 3 augusti 2009 kl. 10.27 (CEST)
replies: text: :Finns det någon källa statistik på detta (man brukar väl mäta arbetskonflikter i strejkdagar eller något?), och gärna att det hade koppling till LKAB-konflikten? Artikeln om skogsarbetarstrejken anger för övrigt att denna inte skulle varit en vild strejk, så hur den kunde varit en kulmen på detta fenomen begriper jag inte. Tomas e 3 augusti 2009 kl. 13.10 (CEST)
thread_title: Vilda strejker?

message: Der står at Sara Lidman skrev Gruva om strejken. Det er ikke rigtigt. Gruva udkom i første udgave før strejken, allerede i 1968.
replies: text: Jeg fjernet setningen "och Sara Lidman skrev sin uppmärksammade reportagebok Gruva om konflikten". Boka kom vel ut før streiken, så dette må være feil? Kimsaka 22 september 2010 kl. 19.24 (CEST)
thread_title:  Sara Lidmans bok
Diskussion:Karesuando socken

message: På Wikipedia:Anmäl ett fel påstås en person att Vikosjärvi inte längre tillhör församlingen utan att det överfördes någon gång under de senaste 30 åren till Vittangi församling. Är det korrekt?--Ankara 3 augusti 2009 kl. 00.42 (CEST)
thread_title:  Vikosjärvi 

message: Under Administrativ historik står att Kautokeino församling 1673 grundades i det som nu är Finland. Det låter överraskande. Vilken skulle dess utsträckning då ha varit? I artikeln om Kautokeino kommun (som namnet länkats till) uppges att ett pastorat grundades 1673, uppenbarligen med nuvarande Kautokeino som centralort. --LPfi (disk) 22 maj 2013 kl. 08.37 (CEST)
thread_title:  Kautokeino församling
Diskussion:The Book of Mozilla

message: Ett påskägg i ett datorprogram? På 16 språk? Seriöst, varför? Det här är bara fancruft. /Grillo 3 augusti 2009 kl. 03.19 (CEST)
Diskussion:Postojnagrottan

message: "Ryska bron" byggdes 1916 av ryska krigsfångar - alltså på 1900-talet.
Diskussion:Guttation

message: Jag förstår inte riktigt varför NH raderade en förtydligande paragraf med hänvisning till NE osv. Jag återställde, men det katogoriska uttalande om gräsmattor har jag tagit bort igen. /Pieter Kuiper 3 augusti 2009 kl. 09.49 (CEST)

message: "Dagg innebär att vattenånga från luften kondenseras på obeväxta ytor" står det. Innebär det att luftfuktighet aldrig kan kondenseras på växter? Det låter konstigt. Hornet II 3 augusti 2009 kl. 09.57 (CEST)
replies: text: Ok, jag lade inte märke till betoningen på "obeväxt". Jag ska omformulera. /Pieter Kuiper 3 augusti 2009 kl. 10.07 (CEST)
thread_title:  Kan dagg inte uppstå på växter?
Diskussion:Davidsonska huset, Kungsträdgårdsgatan 2B

message: I artikeln om Magnus Isæus sägs han vara arkitekten till byggnaden. Då fastigheten uppfördes var han bara 17år.  Kan det vara ombyggnaden i början av 1890-talet som avses? Magnus Isæus dog 1890. I99pema 3 augusti 2009 kl. 10.32 (CEST)
thread_title: Isæus

message: Ett eller två "s"? /Urbourbo 3 augusti 2009 kl. 11.36 (CEST)
replies: text: Vilhelm Davidson skall stavas med ett s. Tack. Har ändrat nu. I99pema 3 augusti 2009 kl. 11.44 (CEST)
thread_title: Stavning

message: Genom Carl Olov Sommar - Stockholmspromenad med Strindberg visade det sig att det Davidson låtit bygga ytterligare ett "Davidsonskt"hus längs gatan. Det är detta som ritats av Isæus, och det är det som Strindberg skriver om. Dessa uppgifter är nu flyttade I99pema 5 augusti 2009 kl. 18.09 (CEST)
thread_title: [[Davidsonska huset, Kungsträdgårdsgatan 20]]
Diskussion:Erik Josephson

message: Någon med närmare information om detta verk av Josephson? Jmf även Davidsonska huset, Kungsträdgårdsgatan. //Urbourbo 3 augusti 2009 kl. 11.40 (CEST)
thread_title: Kungsträdgårdsgatan 2B och 4

message: Vem bestämmer vilka av Josephsons verk är "noterbara"? Är det den som lägger in infoboxen? Jag lade till  Grand Hotel Saltsjöbaden. --Holger.Ellgaard (diskussion) 9 november 2017 kl. 17.24 (CET)
replies: text: Det känns ofta som det är godtyckligt vilka verk som listas i boxen, vilka rimligtvis borde vara de förnämsta. Inte sällan skiljer sig urvalet mot vad som lyfts fram i biografierna. Umeå stadshus (typritad kassern) är en sådan byggnad som knappast belyses. --I99pema (diskussion) 9 november 2017 kl. 18.06 (CET)
replies: text: :Då bör raden "noterbara verk" lämnas öppen och inget kan bli fel. Godtyckliga uppgifter i en infobox gör mer skada än nytta. Dessutom gillar jag inte denna Wiki-data-box som är totalt användarfientlig. Vi har redan en arkitektbox som är enkelt att redigera, saken har diskuterats tidigare (utan framgång). Om det nu skall vara en box så tycker jag att den etablerade ark-boxen skall användas. Vilket jag härmed gör. --Holger.Ellgaard (diskussion) 11 november 2017 kl. 09.41 (CET)
thread_title: Noterbara verk
Malldiskussion:Fiktiv ort

message: Att påpeka att orter som är placerade i en verklighet där resor till andra planeter inte förkommer ligger på jorden ser extremt konstigt ut. Inte sätter vi väl ut att figurer som Sherlock Holmes eller Odysseus är människor?
andejons 3 augusti 2009 kl. 14.01 (CEST)
replies: text: Instämmer, man behöver bara fylla i de parametrar som är relevant i ortens sammanhang. I Sci-fi-sammanhang kan planet fyllas i och i andra hoppas över./Elinnea 3 augusti 2009 kl. 14.07 (CEST)
thread_title:  "Planet"
Diskussion:Runstav

message: Att runstavar förekommit och använts som kalendrar är knappast kontroversiellt. Ugglan har en artikel som tyvärr är ganska tungläst och verkar lite väl spekulativ [http://runeberg.org/nfcc/0663.html.
andejons 3 augusti 2009 kl. 14.32 (CEST)
replies: text: Jo, men artikeln här handlar om någon cykel på 304 år, som skulle ha kallats efter Aun, och som skulle vara unik för Sverige. Det ser jag inget om i Ugglan. Och referensen här till någon paranormal sajt kan inte betraktas som en pålitlig källa. /Pieter Kuiper 3 augusti 2009 kl. 15.30 (CEST)
replies: text: :Jag har tittat lite på det, och om vi stryker det där om 304-årscykeln (om det nu stod på paranormalsidan) så borde det vara okej. Enligt (den inte heller helt okontroversielle, men ändå mer pålitlige) Åka Ohlmarks Fornnordiskt lexikon (1994) s. 268 f., så är runstavar "för alla år gällande kalendrar, ristade med runor på mer än alnslånga trästavar" vilket stäämmer med den bilden som jag tagit på Lunds historiska museum. En runstav har oftast tre rader tecken, enligt samma källa, och dessa rader är: 1: de 7 första runorna i runraden, upprepade 52 gånger (=364) för att visa på veckornas följd på varandra, 2: de 16 runorna + tre medeltida runor för att beteckna gyllentalet (som behövs för att veta när nytändning infaller), samt 3: tecken/bilder på olika dagar för att visa på viktiga dagar som t.ex. jul. Det är det som står. Inget om Aun etc. De äldsta runstavarna finns bevarade i Köpenhamn, och fenomenet är således inte unikt för Sverige. /Hedning 3 augusti 2009 kl. 16.24 (CEST)
replies: text: ::Ohlmarks är helt klart en bättre källa än Paranormal, men jag litar aldrig på något Ohlmarks skriver utan att kontrollera uppgifterna. Jag borde därför ta mig en titt på Sven-Göran Hallonquists artikel "Primstaven - En runalmanacka", sidorna 177-193 i Runmärkt - Från brev till klotter - Runorna under medeltiden (1994) av redaktörerna Solbritt Benneth, Jonas Ferenius, Helmer Gustavson och Marit Åhlén, för att där få fram än mer tillförlitliga uppgifter. En bok utgiven av Riksantikvarieämbetet smäller ju betydligt högre än både Paranormal och Ohlmarks. B^) / Achird 9 augusti 2009 kl. 13.16 (CEST)
replies: text: :::Det är ju utmärkt om du gör det! Kalas. /Hedning 9 augusti 2009 kl. 14.54 (CEST)
replies: text: ::::Nu var det gjort! / Achird 9 augusti 2009 kl. 15.25 (CEST)
replies: text: :::::Intressant! Och skrivet så att man förstår. /Pieter Kuiper 9 augusti 2009 kl. 18.08 (CEST)
thread_title: Hoax