Diskussion:Nationalism/Arkiv 2007

message: Bara undrar vad två våldsideologier som bygger på krig, storhetsvansinne, paranoia, intolerans och förtryck har med nationalism att göra? Facism och nazism romantiserar nationalism och begrundar frågan att ställa nationen i centrum, men ALLA politiska falanger spelar på nationalism för annars hade dom aldrig fått någon form av stöd. Även kommunistiska regimer beskriver sina stater som en "suverän stat" som alla andra regimer vare sig dom har ett liberalt eller socialistiskt styre så beskrivs alltid det egna landet som det stora landet. Att placera nationalism i samma fack som regimer som bara vill förtycka folket och landet dom uppger sig för att älska är bara fel och uppenbart partiskt. 
Därför tar jag bort dom. --82.209.130.251 22 januari 2007 kl. 23.08 (CET)
thread_title:  Vad har facism och nazism med nationalism att göra? 

message: Föreslår att diskussionen förs här i stället för att redigeringskriget fortsätter. 
82.96.45.2, jag ser en del problem med de förändringar som du vill införa. Det första och allvarligaste är att du ersätter text om nationalism ur ett internationellt och akademiskt perspektiv med en beskrivning av nationalismen i Sverige. Det är oftast bättre att låta den befintliga texten vara kvar och istället utöka artikeln med det man anser saknas.
Det andra är att (jag anser att) dina ändringar inte har den neutralitet som Wikipedia eftersträvar. Läs WP:NPOV så förstår du säkert vad jag menar. Ändringarna innehåller också ett par rena sakfel. Så var till exempel det sociala skyddsnätet inte obefintligt för hundra år sedan, och att säga att skillnaden i grundiställning mellan nationalsocialister och socialdemokrater inte var avgörande stor är uppseendeväckande. 
Det tredje är att dina förändringar saknar källor. Det väcker lätt misstanken att texten är dåligt underbyggd eller att den är ett resultat av dina egna funderingar. Särsilt viktigt är det att redovisa källor när förändringarna innehåller långtgående tolkningar eller bedömnnigar, vilket din text gör på flera ställen.
Med förhoppning om att det ska gå att förbättra artikeln.Sjö 28 januari 2007 kl. 12.31 (CET)
Absolut. 
->Svensk eller utländsk nationalism
Sjö, det finns två skäl till att jag ersatt mosaiken av händelser från olika länder i världen under 1800-talet. Det första är att dessa händelesr förmodligen intresserar andra lika lite som de intresserar mig. Svensk nationalism (och utländsk påverkan på denna) är betydligt mer väsentligt för Wiki-läsare i den svenska domänen. För det andra förmedlar uppräkningen av 150-åriga händelser i avlägsna länder ett intryck av att nationalism är inaktuell och irrelevant i vår tid i vårt land. Detta är ett felaktigt intryck vilket visas, om inte annat, av mångas högst aktuella engagemang mot nationalism. (Du själv lägger exempelvis tillbaks en mening med påståendet att nationalism är "extremt")
Men vi kan lösa saken genom att jag återför stycket om Sveriges historiska nationalism och lägger till det gamla stycket om diverse länders nationalism på 1800-talet efteråt. 
->Neutralitet
Vad gäller neutralitet anstränger jag mig för att vara både saklig och neutral och hoppas att jag lyckats. Men jag skall gå igenom det hela igen med dessa ögon. Den text jag har tagit bort är i vart fall både osaklig (exempelvis påståendet om extremism) och missvisande (i och med att den ignorerar Sveriges viktigaste nationella politiker).
Jag skall försöka ge de internationalistiska sossarna ett orde med i artikeln också, även om jag inte tycker de hör hit. 
->Sakfel
Jag skall undersöka närmare vilket socialt skyddsnät som fanns dåförtiden innan jag för in detta igen.
Vad gäller likheterna mellan socialdemokraterna och nationalsocialisterna måste Du observera att jag talade om deras grundläggande inställning och synen på folk och nation. I vår tid får de gamla socialdemokratrna mängder av kritik för just detta och mina barns lärare finner de gamla sossarna just uppseendeväckande med sin rasforskning, kris i befolkningsfrågan osv. Men jag skall förtydliga. 
->Källor
Mycket av de fakta jag stöder mig på (som är nya för artikeln) har jag fått i Herman Lindkvists ljudböcker. Men jag skall bättra mig även på denna punkt, vi får se hur långt jag kommer.
En annan person (inte Du Sjö) som raderat det jag skrivit har kallat mig för "envis hemmaforskare". Det var ju snällt skrivet men, ja, "hemma" stämmer ju i alla fall kanske "envis" också. Vederbörande som gör bedömningar av mig kan väl passa på och berätta lite om sig själv.
Jean-Baptiste söndag 1350
----------------------------------------
Torvindus, jag har läst WP:NPOW och också efterlevt den. 
Det som raderats av Dig är ett arbete som höjt artikelns objektivtet, inte tvärtom. 
Jag hänvisar till diskussionen närmast ovan. 
Jean-Baptiste
------------------------------------------
replies: text: Jean-Baptiste/Kalle Lundström/82.96.45.2: (Det anses god ton på Wikipedia att redigera under ett och samma namn.) Det finns andra problem med dina redigeringar än de jag berörde tidigare. Till att börja med en enkel teknisk fråga: När du kopierar ni texten för att redigera den i Word förstörs länkar till andra språkversioner av Wikipedia. Jag har återställt dem en gång och du förstörde dem igen. Du hade kunnat upptäcka det om du tittat på historiken för artikeln.

text: För övrigt anser jag att dina tillägg är partiska till förmån för nationalismen och ett visst parti. De innehåller t.ex. spekulationer om vad en viss politiker skulle tänkas göra som inte hör hemma i Wikipedia. Ändringarna innehåller också sådant som jag ser som övertolkningar, t.ex. beskrivningen av (sd) representation som "omfattande" (ensiffrig representation i flera kommunfullmäktige och inget i riksdagen). Jag lämnar dock helst redigeringen till andra som har större kunskaper i statsvetenskap och historia än jag, eftersom mina egna kunskaper mer ligger på nivån "intresserad läsare av historia".Sjö 29 januari 2007 kl. 07.28 (CET)
------------------------------------
Sjö: Jag har visst använt för många datorer, Kalle Lundström är mitt rätta namn (Carl Lundström).
Tacksam för tips hur jag redigerar i Notepad utan att paja de där länkarna Du talade om.
Håller med beträffande spekulationer och detta om "ett visst parti". Har ändrats nu.
Är själv också bara "intresserad läsare av historia" men jag tror att vårt sätt att skriva har större chans att bli läst än det akademiska prat som är normalt i uppslagsverk. Stycket efter "mina stycken" är fullt av tyckande och tolkningar som gör sig trovärdigt genom användandet av fantastiska ord som förmodligen knappt skribenterna själva begriper.
Kalle

text: Du kanske redan har märkt det, men det bästa sättet att undvika att förstöra länkarna i Notepad är att inte ta med dem i den text du kopierar in. Eftersom vissa länkar är skrivna i andra alfabet än det latinska klarar inte Notepad av att hantera dem.Sjö 2 februari 2007 kl. 09.11 (CET)
thread_title: Redigeringskrig 28/1 2007 

message: Jag lägger till POV-mallen för jag tycker att det behöver tas ett helhetsgrepp på denna artikel och det behövs fler som läser igenom och kommer med synpunkter. Det har under senaste dygnets lagts till väldigt mycket text som förändrar artikeln väldigt mycket så att sidan blir väldigt positiv till Nationalismen och detta behöver åtgärdas tycker jag--Micke 29 januari 2007 kl. 13.59 (CET)
replies: text: Det var visst fler som höll med och sidan har nu blivit återställd...Micke 29 januari 2007 kl. 14.00 (CET)
replies: text: :Micke, information som ger artikelns läsare ett positivt intryck av nationalismen kan Du lämpligen komplettera med sådan information som Du har som kanske ger ett negativt intryck - om Du tycker att detta känns angeläget. Men att radera korrekt information eftersom den inte passar in i ens egen åsiktsvärld har jag lärt mig skall vara fel metod. Kalle
replies: text: ::För det andra undrar jag hur Du menar att "fler läsare skall" kunna "komma med synpunkter" på min text om denna raderas tre minuter efter att jag lagt upp den? Kalle
replies: text: :::Stora ändringar i artiklar som kan leda till kontroversiella redigeringar och POV-diskussioner bör alltid diskuteras på respektive artikels diskussionssida först. Riggwelter 29 januari 2007 kl. 14.11 (CET)
replies: text: ::::Om du kollar historiken, Kalle, kan du se att jag lade in på sidan och att en annan användare sedan rullade tillbaka den till en annan version än din. Jag föreslår att du vilar ett tag från denna artikel och sedan kan du återkomma med konstruktiva förslag om hur artikeln kan bli bättre genom att först föreslå ändringar här på diskussions-sidan. Annars riskerar du att avstängas för brott mot WP:TÅG som inte egentligen handlar om artikelns inenehåll utan snarare om att man inte flera gånger får återinföra kontroversiella redigeringar utan att först ha nått konsensus med andra användare--Micke 29 januari 2007 kl. 14.17 (CET)
Dessa POV, TÅG osv förvirrar en smula och jag skall göra som Du säger. Under tiden kanske vi kan enas om att en POFF eller vad det heter (Denna artikels neutralitet är omstridd) bör ligga längst upp? Anledningen till detta är att artikeln ger intrycket av svensk nationalism som en extremistisk företeelse begränsad till den politiska högern, vilket, när man talar om den första och största delen av 1900-talet är, i bästa fall, politiskt önsketänkande och i sämsta fall ren desinformation. Kalle

text: Läs om POV:WP:POV. Läs om TÅG: WP:TÅG. Jag gör så att jag lägger in en kort mening om att nationalismen under 1900-talet inte varit begränsad till högern, utan att nationalistiska strömningar förekommit (och förekommer) även inom andra åsiktsyttringar, så kanske vi kan nöja oss så? Micke 29 januari 2007 kl. 14.50 (CET)
replies: text: :Du föreslår en artikel om nationalism som ägnar tusentals ord åt allt annat än åt de betydande svenska nationalisterna och med en enda mening nämner dem genom att antyda att det finns "andra" än högern som varit nationalister? Syftet med hela Internet är motsatt det som Du uppnår med en sådan censur av fakta och nej, detta är faktiskt inte acceptabelt. Har Du blockerat på något sätt så att jag inte kan lägga upp POV? Den här en:Template:POV försökte jag lägga längst upp och det funkade inte. Kalle
replies: text: ::Det är en mall som används på engelskspråikga Wikipedia och den fungerar inte här. Den mall du söker heter . Men eftersom ni diskuterar artikelns utformning är det kanske lite överdrivet att använda en POV-mall i en artikel som är under utarbetning. Någon fråga om censur är det inte - ta inte i, utan resonera istället. Riggwelter 29 januari 2007 kl. 15.07 (CET)
thread_title:  POV 070129 

message: nu blev det visst POV. 
Apropå ingenting vill jag påminna om följande: 
"Många anser att det faktum att en text eller artikel inte är neutral inte är ett tillräckligt skäl, i sig själv, för att radera den. Om artikeln innehåller giltig fakta ska texten eller artikeln helt enkelt redigeras så att de ickeneutrala formuleringarna tas bort."
replies: text: Jag rättade den mall du lagt in så nu funkar den...Micke 29 januari 2007 kl. 15.10 (CET)
thread_title:  Tack 

message: Medan vi alla är på hugget skulle jag vilja inbjuda till diskussion kring inledningstexten såsom jag velat ha den:
Nationalism (från fr. nationalisme, av "nation"), en världsåskådning som tar sin utgångspunkt folkgemenskap inom de olika nationernas avgränsade områden. Nationalismen hyllar den egna nationen, kulturen, historian och folket samt fordrar nationalstatens vidmakthållande. Genom en nationell solidaritet vill nationalismen utöka hemmets och familjens trygghet och harmoni till att omfatta hela folket. 
Nationalismens svärmande för fosterlandet och dess historia ger den ett drag av romantik, men det finns även en rationell sida. När nationalismen lyckats har ett altruistiskt, osjälviskt handlande blivit till norm inom folket. När John F. Kennedy sade "Ask not what your country can do for you, but what you can do for your country" lydde många. Statsminister Per-Albin Hansson sade 1933 i ett tal att "Fosterlandskärleken är och kan inte var villkorlig. Den finns i oss, den leder oss och driver oss, den är mäktigare än någon annan makt. Just därför böra dess flöden förenas till en gemensam svenskmannagärning för att göra det svenska fosterlandet till ett tryggat hem för alla svenskar, på samhörighetens fasta grund." Även Per-Albin Hanssons nationalism lyckades. Samhörighet och folkgemenskap motverkade brottslighet, korruption, utanförskap och samhällsmotsättningar. Detta avspeglade sig i landets goda ekonomiska utveckling, partiets "statsbärande" maktposition och Per-Albins egen landsfaderstatus, utan att det kostat skattebetalarna en enda krona. Kalle 
replies: text: Texten är hållen i en närmast krönikelik form, och texten känns inte riktigt encyklopedisk. Formuleringar som "nationalismens svärmande", "altruistiskt, osjälviskt handlande" och "utan att det kostat skattebetalarna en enda krona" är ickeneutrala och inte heller med ett formellt, encyklopediskt språk. Citat kan vara bra att ha i texter. Riggwelter 29 januari 2007 kl. 15.34 (CET)
replies: text: :Detta med "altruistiskt, osjälviskt handlande" är centralt och måste få vara kvar. Det är genom att nationalismen uppmuntrar denna typ av handlande som den blir rationell. Detta gör att nationalismen "går med vinst" för det gemensamma folkhushållet och blir rationell genom att vara romantisk. Jag återkommer gärna med exempel. Övriga "points taken", återkommer. --Kalle 29 januari 2007 kl. 16.13 (CET)
thread_title:  Inbjudan till diskussion 

message: ::Jag har tagit bort stycket som identifierar nationalism som extremt. Texten är inlagd av något som ser ut som en klottrare (http://sv.wikipedia.org/w/index.php?title=Nationalism&diff=prev&oldid=2967756) Den är dessutom ganska konstigt formulerad. Vad är t.ex. en internationell självständighetsförklaring och vad har den att göra med olika perspektiv? Sambandet med texten före och efter är oklart för mig.Sjö 29 januari 2007 kl. 15.57 (CET)
thread_title: Diskussion om  utförda redigeringar 

message: Nationalism (från fr. nationalisme, av "nation"), en världsåskådning som tar sin utgångspunkt folkgemenskap inom de olika nationernas avgränsade områden. Nationalismen hyllar nationen, kulturen, historien och folket (både det egna och andra) samt fordrar nationalstatens vidmakthållande. Genom att skapa förutsättningar för nationell solidaritet och samhörighetskänsla vill nationalismen utöka hemmets och släktens tillit och fred till att omfatta folkets helhet. 
Genom att prioritera samhörigheten blir nationalismen ofta motståndare till invandring och får i det sammanhanget intressegemenskap med dem som är invandringsmotståndare p.g.a. rasism. Genom sin hyllning historien och fosterlandet får nationalismen koppling till romantik. En rationell sida av nationalismen är att den, då den lyckas, likriktar krafterna och minimerar friktionerna i samhället på ett sätt som får inverkan på nationens gemensamma kraftutveckling i både fredliga och krigiska avseenden. En framgångsrik nationalism gör ett altruistiskt, "patriotiskt" handlande blir till norm inom folket. Per-Albin Hansson sade uttryckligen att "Fosterlandskärleken" utgör en pådrivande "makt" som ger upphov till "flöden" som "förenas till en gemensam svenskmannagärning för att göra det svenska fosterlandet till ett tryggat hem". Denna nationalism lyckades, vilket också avspeglade sig i landets goda ekonomiska utveckling, partiets "statsbärande" maktposition och Per-Albins egen landsfaderstatus.
--82.96.45.2 29 januari 2007 kl. 20.19 (CET)
===Motbud :-)===
Jag skulle kunna tänka mig att acceptera följande skrivning av ditt förslag:
Nationalism (från fr. nationalisme, av "nation"), en världsåskådning som tar sin utgångspunkt i folkgemenskap inom de olika nationernas avgränsade områden. Nationalismen hyllar nationen, kulturen, historien och folket samt fordrar nationalstatens vidmakthållande. Genom att skapa förutsättningar för solidaritet och samhörighetskänsla, inom den egna nationen, vill nationalismen utöka hemmets och släktens tillit och fred till att omfatta det egna folkets helhet. 
Genom att prioritera samhörigheten blir nationalismen ofta motståndare till invandring och får i det sammanhanget intressegemenskap med dem som är invandringsmotståndare p.g.a. rasism.Genom sin hyllning av historien och fosterlandet får nationalismen också en koppling till romantiken. Vad som gör nationalismen rationell för dess tillskyndare, kan vara att den anses likrikta krafterna och minimera friktionerna i samhället på ett sätt som får inverkan på nationens gemensamma kraftutveckling i både fredliga och militära avseenden. Nationalismen avsikt är alltså att främja ett altruistiskt, "patriotiskt" handlande inom det egna folket. 
Detta, följande avsnitt, handlar om sverige och bör sålunda ligga under en rubrik som specifikt påpekar att det handlar om sverige eftersom Wikipedia är ett uppslagverk på svenska, men som uttryckligen skall ha ett globalt perspektiv. Dessutom bör det beläggas med trovärdiga källor i form av fotnötter då det hänvisar till specifika uttalanden av namngivna personer:
Per-Albin Hansson sade uttryckligen att "Fosterlandskärleken" utgör en pådrivande "makt" som ger upphov till "flöden" som "förenas till en gemensam svenskmannagärning för att göra det svenska fosterlandet till ett tryggat hem". 
Denna sista mening bör strykas efter som det inte är upp till ett uppslagsverk att recensera en politiska gärning, det vill säga om den "lyckades" eller inte: 
Denna nationalism lyckades, vilket också avspeglade sig i landets goda ekonomiska utveckling, partiets "statsbärande" maktposition och Per-Albins egen landsfaderstatus.
Vad sägs om detta?--Micke 29 januari 2007 kl. 21.22 (CET)
---------------------------------------------------
Nåväl, Micke, Per-Albin Hansson var inte bara Sveriges utan även en av världens mest framgångsrika och (även med postmodern måttstock) föredömliga nationalister. Hans egen definitition av nationalism kunde därför platsa redan i inledningen. Men de e lugnt, Per-Albin var en ödmjuk man och skulle säkert gärna vänta med att citeras till ett senare avsnitt :-) 
Håller med om att även slutsatsen att PA lyckades kan strykas. Den hänger för övrigt i luften efter att citatet rök.
Själva citaten kommer ur Anders Isakssons biografi från år 2000. 
Du har lagt till "enligt dess tillskyndare" och "anses" i stycket där rationaliteten bakom nationalismen visas. Artikeln säger med detta att det finns en annan sanning om nationalismen än nationalisternas egen. I så fall bör väl denna också ges utrymme. (T.ex. "Enligt nationalismens motståndare är nationalismens rationella mål inte alls att det skall bli trevligt i landet utan istället bla bla bla.") Gärna för mig men den meningen får någon annan stå för, jag är nämligen nationalist själv och dålig på att lägga ord i andras munnar. Tills denna mot-definition av det rationella i nationalismen också finns skriven tycker jag att enligt-dess-tillskyndare-osv hänger i luften. 
Jag såg några egna skönhetsfel oxå, kika gärna på mitt andra förslag under egen rubrik nedan!
Vi kanske borde tala om vad detta stycker ersätter också. Jag tycker att detta ersätter allt ovanför innehållsförtecknings-rutan. Det näst sista stycket består nästan helt av felaktigheter (utom kanske detta med u-länderna men även det känns gripet ur luften). Det allra sista stycket före innehållsförteckningen hör hemma i det kommande Sverige-avsnittet.
--Kalle 30 januari 2007 kl. 08.28 (CET)
thread_title:  Utkast 2  stycke 1 

message: Jag skulle kunna tänka mig att acceptera följande skrivning av ditt förslag:
Nationalism (från fr. nationalisme, av "nation"), en världsåskådning som tar sin utgångspunkt i folkgemenskap inom de olika nationernas avgränsade områden. Nationalismen hyllar nationen, kulturen, historien och folket samt fordrar nationalstatens vidmakthållande. Genom att skapa förutsättningar för solidaritet och samhörighetskänsla, inom den egna nationen, vill nationalismen utöka hemmets och släktens tillit och fred till att omfatta det egna folkets helhet. 
Genom att prioritera samhörigheten blir nationalismen ofta motståndare till invandring och får i det sammanhanget intressegemenskap med dem som är invandringsmotståndare p.g.a. rasism.Genom sin hyllning av historien och fosterlandet får nationalismen också en koppling till romantiken. Vad som gör nationalismen rationell för dess tillskyndare, kan vara att den anses likrikta krafterna och minimera friktionerna i samhället på ett sätt som får inverkan på nationens gemensamma kraftutveckling i både fredliga och militära avseenden. Nationalismen avsikt är alltså att främja ett altruistiskt, "patriotiskt" handlande inom det egna folket. 
Detta, följande avsnitt, handlar om sverige och bör sålunda ligga under en rubrik som specifikt påpekar att det handlar om sverige eftersom Wikipedia är ett uppslagverk på svenska, men som uttryckligen skall ha ett globalt perspektiv. Dessutom bör det beläggas med trovärdiga källor i form av fotnötter då det hänvisar till specifika uttalanden av namngivna personer:
Per-Albin Hansson sade uttryckligen att "Fosterlandskärleken" utgör en pådrivande "makt" som ger upphov till "flöden" som "förenas till en gemensam svenskmannagärning för att göra det svenska fosterlandet till ett tryggat hem". 
Denna sista mening bör strykas efter som det inte är upp till ett uppslagsverk att recensera en politiska gärning, det vill säga om den "lyckades" eller inte: 
Denna nationalism lyckades, vilket också avspeglade sig i landets goda ekonomiska utveckling, partiets "statsbärande" maktposition och Per-Albins egen landsfaderstatus.
Vad sägs om detta?--Micke 29 januari 2007 kl. 21.22 (CET)
---------------------------------------------------
Nåväl, Micke, Per-Albin Hansson var inte bara Sveriges utan även en av världens mest framgångsrika och (även med postmodern måttstock) föredömliga nationalister. Hans egen definitition av nationalism kunde därför platsa redan i inledningen. Men de e lugnt, Per-Albin var en ödmjuk man och skulle säkert gärna vänta med att citeras till ett senare avsnitt :-) 
Håller med om att även slutsatsen att PA lyckades kan strykas. Den hänger för övrigt i luften efter att citatet rök.
Själva citaten kommer ur Anders Isakssons biografi från år 2000. 
Du har lagt till "enligt dess tillskyndare" och "anses" i stycket där rationaliteten bakom nationalismen visas. Artikeln säger med detta att det finns en annan sanning om nationalismen än nationalisternas egen. I så fall bör väl denna också ges utrymme. (T.ex. "Enligt nationalismens motståndare är nationalismens rationella mål inte alls att det skall bli trevligt i landet utan istället bla bla bla.") Gärna för mig men den meningen får någon annan stå för, jag är nämligen nationalist själv och dålig på att lägga ord i andras munnar. Tills denna mot-definition av det rationella i nationalismen också finns skriven tycker jag att enligt-dess-tillskyndare-osv hänger i luften. 
Jag såg några egna skönhetsfel oxå, kika gärna på mitt andra förslag under egen rubrik nedan!
Vi kanske borde tala om vad detta stycker ersätter också. Jag tycker att detta ersätter allt ovanför innehållsförtecknings-rutan. Det näst sista stycket består nästan helt av felaktigheter (utom kanske detta med u-länderna men även det känns gripet ur luften). Det allra sista stycket före innehållsförteckningen hör hemma i det kommande Sverige-avsnittet.
--Kalle 30 januari 2007 kl. 08.28 (CET)
thread_title: Motbud :-)

message: Nationalism (från fr. nationalisme, av "nation"), en världsåskådning som tar sin utgångspunkt i folkgemenskapen inom nationernas gränser. Nationalismen hyllar nationen, kulturen, historien och folket samt slår vakt om nationalstaten. Genom att skapa förutsättningar för nationell solidaritet och samhörighetskänsla vill nationalismen utöka hemmets och släktens tillit och fred till att omfatta det egna folkets helhet. 
Genom att prioritera samhörigheten blir nationalismen ofta motståndare till invandring och får i det sammanhanget intressegemenskap med rasism. 
I sin hyllning av historien och fosterlandet kan nationalismen skapa koppling till romantiken. Vad som samtidigt kan göra nationalismen rationell är dess uttalade avsikt att främja ett altruistiskt, patriotiskt, ärbart och högburet handlande inom hela folket. Med denna ambitionen hoppas nationalismen kunna likrikta krafterna och minimera friktionerna i samhället och därigenom få en positiv inverkan på landets samlade ekonomi, styrka och utvecklng i olika avseenden. Särskilt tydligt har i krigiska tider varje nations samlade moral varit en kritisk framgångsfaktor, men likaså under fred.
--Kalle 30 januari 2007 kl. 08.29 (CET)
thread_title:  Utkast 3  stycke 1 

message: Nationalism (från fr. nationalisme, av "nation"), en världsåskådning som tar sin utgångspunkt i folkgemenskapen inom nationernas gränser. Nationalismen hyllar nationen, kulturen, historien och folket samt slår vakt om nationalstaten. Genom att skapa förutsättningar för solidaritet och samhörighetskänsla, inom den egna nationen, vill nationalismen utöka hemmets och släktens tillit och fred till att omfatta det egna folkets helhet. 
Nationalismen uppkom i Europa under 1700-talet och ledde under 1800-talet till skapandet av nationalstaterna, som vi känner dem idag. Nationalismen har allt sedan dess varit den ideologi som starkast format den internationella politiken. Nationalismen har efter andra världskrigets slut  verkat tillsammans med marxism i flera koloniala befrielserörelser (Bra Böckers Lexicon, 1978 s. 302).
Genom att prioritera samhörigheten blir nationalismen ofta motståndare till invandring och får i det sammanhanget intressegemenskap med rasism. I sin hyllning av historien och fosterlandet kan nationalismen också kopplas till romantiken.  
Vad som gör nationalismen rationell för dess tillskyndare, kan vara att den anses likrikta krafterna och minimera friktionerna inom samhället, på ett sätt som får positiv inverkan på nationens gemensamma kraftutveckling, i både fredliga och militära avseenden. Nationalismen avsikt är alltså att främja ett altruistiskt, "patriotiskt" handlande inom det egna folket. 
Nationalismens motståndare hävdar å sin sida att det är just detta som gör nationalismen irrationell, genom att ett starkt hävdande av den egna nationen främjar chauvinism och försvårar fredlig utveckling mellan länder (Bra Böckers Lexicon, 1978: s. 302).
Referenser:
Bra Böckers Lexicon (Swahn, J-Ö. red), 1978. Band 16 METS-NEG, "Nationalism". Bokförlaget Bra Böcker AB. Höganäs. 
Så här då? Nu har jag skrivit dit ett avsnitt om vad nationalismens motståndare tycker, som du föreslog ovan. Jag lade också till ett nytt avsnitt om nationalismens historiska utveckling i stället för det som du inte gillade. Jag har också skrivit in en referens och jag tycker att alla artiklar tjänar på källhänvisningar. Om du kan lägga till flera källor, på samma sätt som jag gjort här, så kan jag wikiformera dem sedan, så att det blir små upphöjda siffror i stället för paranteser i texten. --Micke 30 januari 2007 kl. 09.13 (CET)
--------------------------------------------------------
Tack på förhand, men jag plockar fram källorna senare när jag vet vilken text som öht blir kvar.
Nedan justeringar gäller som synes bara sista delen. Så som Du brutit styckena hänger fakta inte ihop på rätt sätt. Det intressanta i stycket om rationalitet och romantik är att dessa motsatser ryms i samma paket och stärker varandra. 
Detta gäller ju inte för de materialsistiska ideologierna. Både kommunismen och liberalismen fokuserar på penningarna, fördelningen resp. intjäningen. Nationalismen som sätter istället hela fokus på mjuka värden. Länderna med denna samhällsyn, som åtminstone retoriskt skiter högaktningsfullt i slantarna, blir ofta de länder som får flest slantar över. 
Det krigiska i förra skrivningen kändes löshängande. Då det är krig är ju alla plötsligt nationalister. Jag lade till ett annat exempel istället. Men Josef Stalins tjoande om "moder Ryssland" har jag bara hört berättas om och har ingen källa - om Du inte heller läst om detta kan meningen strykas utan att stycket förstörs.
thread_title: Utkast 4 stycke 1

message: Genom att prioritera samhörigheten inom det egna folket blir nationalismen ofta motståndare till invandring och får i det sammanhanget intressegemenskap med rasism. 
I sin hyllning av historien och fosterlandet kan nationalismen också kopplas till romantiken. Detta till trots är nationalismen enligt sina tillskyndare rationell. Eftersom nationalismens avsikt är att främja ett altruistiskt, oegennyttigt handlande i breda folklager menar de att nationalismen kan likrikta krafterna och minska friktionerna i samhället och därmed ge en starkt positiv inverkan på samhällsutvecklingen. Den rationella sidan av nationalismen kan illustreras med hur Josef Stalin under andra världskriget plötsligt började tala om Sovjetunionen som "moder Ryssland". Detta begrepp var främmande för honom både före kriget och efteråt då den extra nationalpatriotiska kraftutvecklingen inte längre behövdes. 
Nationalismens motståndare hävdar å sin sida att det är just detta som gör nationalismen irrationell, genom att ett starkt hävdande av den egna nationen främjar chauvinism och försvårar fredlig utveckling mellan länder (Bra Böckers Lexicon, 1978: s. 302).
--Kalle 30 januari 2007 kl. 18.24 (CET)
thread_title: Utkast 5 stycke 1 (bara sista delen av stycket)

message: Nytt utkast! Jag tar med hela stycket innan innehållsförteckningen, så att vi är säkra på vad vi blir överrens om... Notera att jag har ändrat lite i den absolut första meningen så att det står vad den som bekänner sig till nationalismen kallas...
Nationalism (från fr. nationalisme, av "nation"). Den som bekänner sig till nationalismen benämns nationalist. Nationalismen är en världsåskådning som tar sin utgångspunkt i folkgemenskapen inom nationernas gränser. Nationalismen hyllar nationen, kulturen, historien och folket samt slår vakt om nationalstaten. Genom att skapa förutsättningar för solidaritet och samhörighetskänsla, inom den egna nationen, vill nationalismen utöka hemmets och släktens tillit och fred till att omfatta det egna folkets helhet. 
Nationalismen uppkom i Europa under 1700-talet och ledde under 1800-talet till skapandet av nationalstaterna, som vi känner dem idag. Nationalismen har allt sedan dess varit den ideologi som starkast format den internationella politiken. Nationalismen har efter andra världskrigets slut  verkat tillsammans med marxism i flera koloniala befrielserörelser (Bra Böckers Lexicon, 1978 s. 302).
Genom att prioritera samhörigheten blir nationalismen ofta motståndare till invandring och får i det sammanhanget intressegemenskap med rasism. 
I sin hyllning av historien och fosterlandet kan nationalismen också kopplas till romantiken. Trots denna koppling till romatiken, är nationalismen rationell för sina tillskyndare. Detta eftersom man menar att nationalismens avsikt är att främja ett altruistiskt, oegennyttigt handlande inom nationen. På så sätt anser nationalisterna att nationalismen kan likrikta krafterna och minska friktionerna i samhället och därmed menar man att nationalismen ger en starkt positiv inverkan på samhällsutvecklingen. 
Nationalismens motståndare hävdar å sin sida att det är just detta som gör nationalismen irrationell, genom att ett starkt hävdande av den egna nationen främjar chauvinism och försvårar fredlig utveckling mellan länder (Bra Böckers Lexicon, 1978: s. 302).
Så vad sägs? --MiCkEdb 31 januari 2007 kl. 14.54 (CET)
thread_title: Utkast 6 stycke 1

message: "Nationalismen har allt sedan dess varit den ideologi som starkast format den internationella politiken." 
Möjligen "fram t.o.m. första världskriget". Versaillesfreden innebar för första gången att en stor internationell konferens beslöt att områden avskildes från länder som de rent folkligt tillhörde, och tillfördes grannländer. Ett helt nytt land bildades med två olika folk under ett tak (Tjeckoslovakien). För att inte tala om Sovjetunionen, med mängder av folk i. Sovjet blev Eurasiens dominerande makt, efterhand en av två supermakter med en alltigenom internationalistisk politik. Komintern och dess anhängare i demokratierna erkände inga andra lojaliteter än till arbetarklassen och dess internationalistiska representanter. Nationer, fosterlandet, kyrkan, t.o.m. familjen skulle krossas och detta började alltså i Ryssland och omgivande länder redan strax efter WWI.
Detta krossande spred sig sakteliga västerut. Axelmakternas uppgång och fall försenade nationalismens död, men dog gjorde den gradvis under Sovjetunionens livstid. I och med 68-revolterna var det definitivt kört med nationalismen som en dominerande ideologi.
Därför är meningen ovan inte med sanningen överenstämmande och bör strykas.
--Kalle 1 februari 2007 kl. 22.08 (CET)
replies: text: Om vi är eniga i övrigt har jag inget emot att meningen stryks...--MiCkEdb 1 februari 2007 kl. 22.11 (CET)
replies: text: :Jag tror att den inte bör tas bort, men att meningen kan tonas ner. Glöm inte att nationalismen (som jag ser det) var en viktig faktor för befrielserörelserna i tredje världen, från 60-talet och framåt. Fortfarande är nationalismen en faktor att räkna med, det finns ju t.ex. utbrytarrörelser överallt i världen, inklusive Europa. Ofta har de sin grund i att det hävdas att det historiskt sett har funnits en nation och ett visst folk i det omstridda området.

text: :I övrigt tycker jag att inledningen är ganska bra (helt acceptabel). Men eftersom jag tror att det är bra om någon med lite mer kunskaper tar en titt på definitioner och beskrivningen av förklaringsmodellerna (historism, primordialism o.s.v.) sätter jag en  på sidan.Sjö 2 februari 2007 kl. 08.07 (CET)
replies: text: ::Jag för in den inledning som jag uppfattar att det finns konsensus om, jag tog dock bort den omdiskuterade meningen, så kan vi föra in den senare efter diskussion här... Bra att du börjat jobba även på resten av artikeln Sjö! --MiCkEdb 2 februari 2007 kl. 10.18 (CET)
thread_title:  tvivelaktig mening... 

message: Avsnittet innehåller en översikt av olika forskningsinriktningar. Jag har inte tillräckliga kunskaper för att bedöma om detta är de begrepp som forskare använder. Är de korrekta och är de begrepp som är någorlunda centrala för att förstå nationalismens bakgrund så bör stycket stå kvar i princip oförändrat. Den som vill får gärna lägga till fakta.
(Efter lite googlande efter termerna hittade jag denna uppsats http://theses.lub.lu.se/archive/sob//soc/soc03093/SOC03093.pdf som ger en översikt över olika sätt att indela nationalism.) Beskrivningen i avsnittet verkar inte vara felaktig någonstans, men kanske urvalet av begrepp är snett. Dock verkar etnosymbolism (och varianter av ordet) vara ett vanligt begrepp för det som kallas ethnicistiska skolan i artikeln.)
Jag vill lyfta fram en fråga som mer är redaktionell och språklig. I stycket som börjar ”Den primordialistiska…” finns det en mening som börjar ”Påståendet att Smith skulle betrakta etnicitet och nationell identitet som något för alltid givet är dock grovt felaktigt,…” . Mitt intryck av det stycket är att stycket innehåller en självmotsägelse: ”Smith säger A, men påståendet att Smith säger A är grovt felaktigt”.  Jag skulle kunna tänka mig att ta bort hela den sista meningen, men nöjer mig med att sätta ”källa behövs”.Sjö 2 februari 2007 kl. 09.51 (CET)
Nu saknas bara den avgränsning mot chauvinism som faktiskt fanns förut, samt belysning av den svenska nationalismen under 1900-talet. 
Jag återkommer snart med ett sådant stycke i tre delar; Svensk nationalism, dess uppgång, utmaningar och ledande personligheter, dess nedgång och ev. någon mening om chauvinism om detta fortfarande behövs efter de två första delarna. 
Jag glömde alltså att föra in detta med chauvinism i första stycket och skulle hellre se det därvid. 
--Kalle 2 februari 2007 kl. 22.10 (CET)
För det andra måste ni hålla med om att bilden på den rumänska gåsmarschen är mer löjlig än illustrativ. Jag har inte hittat så många bra bilder men skulle gärna leta ifall det inte finns någon regel mot detta.
--Kalle 2 februari 2007 kl. 22.21 (CET)
replies: text: OK, Kalle!

text: Lägg in ditt ändringsförslag och tillägg här så kollar vi på det tillsammans. Jag har inget emot en ny bild men tänk på att den förutom att vara illustrativ även måste var utgiven under någon fri licens. Helst skall den också vara uppladdad på Commons.--MiCkEdb 3 februari 2007 kl. 07.35 (CET)
replies: text: :Raderade hänvisningar till "den nazistiska skolan". IMO är det som beskrivs inte en forskningsinriktning/förklaringsmodell utan en politisk ideologi och det bör därför inte beskrivas i samma avsnitt. Dessutom är jag över huvud taget tveksam till att bara beskriva en viss politisk ideologis kopplingar till nationalism, det ger en snedvridning som är farligt nära POV.Sjö 5 februari 2007 kl. 12.48 (CET)
Likväl, så benämner sverigedemokraterna sin politiska ideologi som nationalism. Jag tycker det finns ett stort aktuellt värde i att artikeln behandlar grundligt nationalism som en politisk ideologi. 
--Wiki-användare 10 mars 2010 23.16
thread_title: Nationalismen ur ett historiskt perspektiv

message: Hej, alla som skriver här.
Nu verkar det vara hög genomströmmning på folk här, och jag undrar om fakta-kollen behövs längre, det verkar också som litteraturen som anförs är av god klass. Dock behövs noter i texten (se nedan). JAg undrar också vad ni anser om POV-mallen, behövs den längre?
Någon var också här och ändrade rubriken "den historistiska skolan" till "den konstruktivistiska/modernistiska skolan". Om h*n kanske inte noterade det så fanns det redan en rubrik "den modernistiska skolan". Jag har nu klippt in den text som stod under denna rubrik och klistrat in den under "den konstruktivistiska/modernistiska skolan" Om någon som har sörlins bok kunde tänka sig att skriva en ny rubrik med "den historistiska skolan" så skulle texten bli förståelig igen (rubriken "den historisktiska skolan" kom nämligen från denna bok som omnämns högre upp i texten).
Jag skulle också bli glad om folk inte bara skrev in vilken litteratur som använts i litt. listan utan även la till noter i texten. Det går bra att använda paranteser i texten (Harvardsystemet) så kan jag göra om dessa till Fotnoter sedan om ni inte vet hur man gör det själva. --MiCkEdb 5 februari 2007 kl. 10.53 (CET) (redigerad kl 12.15, samma dag av --MiCkE)
replies: text: Tar bort pov mallen nu eftersom ingen verkar ha något emot detta, väntar dock lite till med KK-mallen eftersom det IMHO saknas för mycket noter i texten...--MiCkEdb 10 februari 2007 kl. 11.33 (CET)
thread_title: KK, POV, Historism och källor 

message: Icaros, jag ser att den patriotiska och nazistiska n. inte återfinns i enwiki, och inte heller i NE. Är detta verkligen accepterade begrepp inom forskningen? Som beskrivning på olika typer, menar jag. Jag är säker på att man kan använda frasen "nazistisk nationalism" på samma sätt som "rysk nationalism". alltså som en beskrivning av en viss grupps tolkning av nationalism. Jag tror den bästa lösningen är att översätta enwikis avsnitt "Typology" rakt av.Sjö 6 februari 2007 kl. 06.55 (CET)
replies: text: Då föreslår jag att du skriver ner det som är karakteriserande för Rysk nationalism. Jag har aldrig hört talas om att den skulle skilja sig från annan nationalism men att nazismen har en speciell syn på nationalism i förhållande till folk, statsskick och andra nationer är väldokumenterat även i forskning. Jag ska återkomma med lämpliga källor. Icaros 6 februari 2007 kl. 07.49 (CET)
replies: text: :Jag tycker nog inte att avsnittet med olika typer är dåligt eller att det inte passar in, däremot tycker jag att Sjös förslag är bättre. Om vi fick ett lika genomarbetat (och långt) avsnitt om Typologi som ENWP, skulle jag bli lycklig... Det är dock ett rejält hästjobb att översätta allt det. Tills någon har gjort det jobbet och det finns något att byta med, tycker jag att nuvarande avsnitt kan vara kvar.--MiCkEdb 6 februari 2007 kl. 08.31 (CET)
replies: text: ::Jag har börjat översätta "Typology" (och har hunnit till "Cultural nationalism"). Jag skall också försöka kolla att jag använder rätt termer på svenska innan jag lägger ut avsnittet. Sjö 7 februari 2007 kl. 17.20 (CET)
replies: text: :::Utmärkt initiativ Sjö! Vad sägs om att göra så här: Stryka stycket om "patriotisk nationalism", som mest känns som om det ligger där för att motivera stycket "nationalsocialistisk nationalism" och sedan flytta stycket "nationalsocialistisk nationalism" till artikeln om nazism. För som det sägs här har ju nazismen ett speciellt förhållningssätt till nationalismen som det känns motiverat att diskutera någonstans. Artikeln om nazism har flera andra rubriker av typen "Nazismens förhållandet till liberalism" m.m. där stycket skulle kunna passa in... Sedan kan vi lägga in en länk någonstans, förslagsvis under "Se även" till Nazismsidan.--MiCkEdb 7 februari 2007 kl. 17.30 (CET)
replies: text: ::::Det låter bra, men jag kommer inte att röra något i avsnittet innan jag är klar att lägga in översättningen.Sjö 7 februari 2007 kl. 17.36 (CET)
replies: text: :::::Då väntar vi tills du är klar.--MiCkEdb 7 februari 2007 kl. 17.41 (CET)

text: (Börjar om med litet indrag. Nu är det inlagt, men jag har inte fixat referenserna. Det finns en del jag är tveksam till (bland annat de två långa avsnitten inom parentes samt avsnittet om imperialismen). Jag har ändå försökt följa den engelska testen så noga som möjligt, inklusive "källa behövs".Sjö 8 februari 2007 kl. 22.20 (CET)
replies: text: :Ser jättebra ut! Jag skall kolla närmare på det som du är tveksam till om en stund, har inte tid att läsa så noga just nu, men vid en snabb koll ser det ut som du har gjort ett jättebra jobb!--MiCkEdb 9 februari 2007 kl. 08.38 (CET)
 
Jag ifrågasätter om begreppet ”nazistisk nationalism” har en sådan spridning att det är motiverat att ha med det i artikeln. Begreppet har ingen större spridning: Det finns t.ex. inte med i engelska Wikipediaartikeln. Googlande på ”nationalsocialistisk nationalism”, ”nazistisk nationalism” och varianter på detta ger inte mer än enstaka träffar, och ingen av dessa träffar tyder på att begreppet används inom forskningen. Sökning på Google Scholar och Google Book Search (på engelska) ger samma resultat. 
”Nazistisk nationalism” är i alla fall definitivt inte på samma nivå som t.ex. ”etnisk nationalism” eller ”medborgarnationalism”. Möjligen kan ”nazistisk nationalism” passa under rubriken ”Nationalism ur olika ideologiers, länders och gruppers perspektiv”. (En rubrik som skulle passa in i artikeln, även om det finns risk att det blir en mycket lång lista.)
Ett liknande resonemang gäller för begreppet ”patriotisk nationalism” som inte heller är särskilt vanligt. Resultatet av sökningar på det begreppet är inte lika entydigt. Frasen förekommer oftare än ”nazistisk nationalism”. Det är dock i sådana sammanhang att jag misstänker att det bara handlar om att ”patriotisk” är ett passande adjektiv till ”nationalism”, mer än att frasen används som ett begrepp med en viss definition inom statsvetenskap/historia/sociologi etc.
Igen: jag ifrågasätter inte att nazismens syn på nationalism är speciell (även om jag inte heller vet säkert att det är så). Däremot om de begreppen som Icaros lade in kan räknas som så viktiga varianter av nationalism att de ska ha samma vikt i artikeln som de finns i enwiki.
thread_title: Olika typer

message: Heter det inte Konstruktivism? Google ger 600 räffar på konstruktinism och 32 000 på konstruktivism... Jag ändrar i artikeln, och om någon kan påvisa att det verkligen skall vara konstruktionism går det snabbt att ändra tillbaka. --MiCkEdb 6 februari 2007 kl. 07.10 (CET)
thread_title:  Konstruktionism vs Konstruktivism 

message: Nu tar jag bort KK mallen eftersom den legat ett tag nu och ingen verkar ha invändningar längre, jag skulle dock vilja uppmana alla som skrivit här igen att lägga in noter i texten till de källor som angivits i reflistan. --MiCkEdb 21 februari 2007 kl. 12.51 (CET)
thread_title:  KK bort 

message: Jag tycker att meningen "Denna våg av nationalism kulminerade i Andra världskriget och förintelsen" ska finnas kvar i stycket om statsnationalism. Detta är inte en historiebeskrivning utan endast en kort hänvisning till en otroligt viktig historisk händelse. /Icaros 23 februari 2007 kl. 09.20 (CET)
Det fungerar inte alltid att kopiera in en mening oförändrad i en annan artikel. Som meningen stod passade den inte i sammanhanget, eftersom ”Denna våg” inte syftar tillbaka på något i stycket. Meningen måste alltså anpassas till omgivande text om uppgiften skall finnas kvar.
Jag anser inte att uppgiften skall finnas kvar av flera orsaker:
*Sektionen är (och skall IMO vara) en beskrivning av det som kännetecknar de olika typerna av nationalism. Meningen tillför inte något sådant.
*Det var inte enbart (eller ens övervägande) statsnationalism som ledde till andra världskriget och Förintelsen. Uppgiften är därför inte relevant för stycket, oavsett hur viktiga händelserna är i ett historiskt perspektiv.
*Jag är inte säker på att nationalsocialismens variant av nationalism skall klassas som statsnationalism. IMO har den drag av etnisk och romantisk nationalism, och skulle också kunna klassas som pan-nationalism. Det är då tveksamt att ha med uppgiften i texten om statsnationalism (däremot kanske på annat ställe som i engelska Wikipedia). Av samma orsak är jag tveksam till om texten om Nazityskland hör hemma där den står nu.Sjö 23 februari 2007 kl. 09.50 (CET)
replies: text: :Det råder inte några som helst tvivel om att den tyska nazismen var statsnationalism. Det är även relevant för artikeln att statsnationalismen var en av orsakerna bakom andra världskriget och förintelsen. Jag tycker att meningen ska vara kvar. Denna hänvisar tillbaka till meningen före men eventuella syftningsfel är lätta att förtydliga. /Icaros 23 februari 2007 kl. 10.32 (CET)
replies: text: ::*Källor för att det är uppenbart att tysk nazism är statsnationalism vore trevligt.
replies: text: :::*Menar du att "Denna våg av nationalism" syftar tillbaka på "Det är ingen överraskning att detta står i konflikt med liberala tankar om individens frihet och med liberalt demokratiska principer." (som versionen var när du skrev ovanstående inlägg)? Det känns konstigt för min språkuppfattning. Även om meningen är omformulerad nu är placeringen märklig, med en mening om liberala tankar inskjuten mellan meningen om nazism och WW II. Jag flyttar om lite, trots att jag egentligen inte tycker att texten ska vara kvar.Sjö 23 februari 2007 kl. 14.08 (CET)
replies: text: ::::Ser bra ut nu. Bra jobbat! /Icaros 23 februari 2007 kl. 14.36 (CET)
thread_title: Förintelsen är relevant

message: Meningen "Den innebär att nationen är en sammanslutning av dem som bidrar till statens upprätthållande och styrka, och att individen är till för att bidra till detta mål." stämmer inte med hur termen används på svenska IMO. På svenska är tybgdpunkten för statsnationalism, principen ius solis, vilket också medför att uppgiften om att statsnationalism kombineras med etnisk nationalism skorrar falskt. Statsnationalism står snarare i motsats till etnisk nationalism. Jag avser att ändra texten när jag har tid. Synpunkter?Sjö 10 mars 2007 kl. 12.32 (CET)
replies: text: Intressant synpunkt, kolla dock Nationalstat, där det faktiskt står att "De mest utpräglade nationalstaterna är således de vars befolkning väsentligen tillhör samma etnicitet." Jag kan inte något specifikt om statsnationalism, varför det skulle vara intressant att veta vad du baserar din ståndpunkt på. Om du har någon bra källa, kanske vi även borde ändra i Nationalstat? --MiCkEdb 10 mars 2007 kl. 12.47 (CET)
replies: text: :Hänvisar till NE:s artikel om nationalism, http://epubl.ltu.se/1402-1552/2006/099/index.html, http://www.hist.lu.se/hist/hemsidor/HIS210/Texter_Lars_E/PP3.pdf och http://theses.lub.lu.se/archive/sob//soc/soc03087/SOC03087.pdf. Øyvind Østerud behandlar framväxten av den franska nationalismen i boken Vad är nationalism?  . Den franska nationalismen anges ofta som typexemplet som statsnationalism, även om författaren bara använder ordet en enda gång i beskrivningen av Frankrikes nationalism (han kallar den i stället republikansk nationalism). Ingenstans nämner Ø.Ø. något om att den franska nationalismen (eller liknande rörelser) skulle innebära en sådan underordning av människan under staten som artikeln beskriver.Sjö 11 mars 2007 kl. 11.52 (CET)
replies: text: ::I såfall är det väl bara att köra på! Vad säger du om Nationalstat, bör meningen där strykas? --MiCkEdb 11 mars 2007 kl. 11.56 (CET)
replies: text: :::Gör det när jag har tid att tänka igenom formuleringarna. Förresten upptäckte jag idag att artikeln "State nationalism" på enwiki har fått mall "original research or unattributed claims" inlagd, så det finns fler än jag som ifrågasätter uppgifterna. Angående Nationalstat tror jag att meningen skall vara kvar. Det är väl ganska naturligt att man får en stark stat om det finns flera nationsbegrepp med samma gränser.Sjö 11 mars 2007 kl. 17.07 (CET)
replies: text: ::::Ok, låter bra! --MiCkEdb 11 mars 2007 kl. 18.38 (CET)
thread_title: Statsnationalism