Diskussion:Prästsläkter

message: Var det inte vanligt att prästerna tog sig "latiniserade" former av sina efternamn med -ius som suffix? Har för mig det, eller var det före reformationen? Narym 21 augusti 2004 kl.13.28 (CEST)
replies: text: Ang. namn: jo, det är riktigt att de ofta tog latinska namn, men de kunde ha lite olika former, och även det grekiska andros (man) spökar, som i Eosander. Det finns en engelsk framställning med flera exempel här. (Sök i Google på "lärda namn", så hittar du mer, men ingen uttömmande behandling. Det kom en avhandling av Lennart Ryman för något år sedan som bl.a. tog upp detta, se pressmeddelande "Uppsalas professorer gick i bräschen för nytt namnskick".) Ang. numerus: hmm, jag övertog pluraländelsen från den gamla artikeln som jag skrev om och flyttade. Det borde kanske vara "prästsläkt" i stället? Eller blir det mer "generaliserande" med en pluralform? Jag är osäker./°C 21 augusti 2004 kl.13.57 (CEST)
...och bör inte artikelnamnet vara i singularis? Narym 21 augusti 2004 kl.13.32 (CEST)

text: Instämmer. Mvh, Triboci (disk) 19 juni 2013 kl. 18.05 (CEST)
Artikeln innehåller att antal specificerade "prästsläkter" efter inledande förklaring av definitionen. Därför, och pga Wikipedia-konvention, är det rätt att artikelns namn står i plural. Den bör dock inte ligga både i allmänna kategorin "Släkter" och i dess underkategori "Prästsläkter". Jag har därför tagit bort kategori "Släkter". Den är t.v. kvar i kat. "Genealogi" (i väntan på dess underkategori "Genealogisk teknik") eftersom den beskriver en typ av släkt. --Dr Fredrik Haeffner 7 april 2006 kl.13.47 (CEST)
;;Heureka! Här är den tabell jag menade. Om man skulle kunna klicka i psalmerna (eller varför inte andra texter) så skulle massor vara vunnet tror jag.Agneta 7 april 2006 kl.18.46 (CEST)

message: Släkterna i tabellen, vilka uppges vara gamla prästsläkter, stämmer inte på beskrivningen. De enda gamla prästsläkt jag ser är de blålänkade. F ö är både "gamla" och "prästsläkter" subjektiva värderingar, och det finns inte några vedertagna och allmänna kriterier, typ som adlig släkt, att gå efter. Begreppet är frekvent dock. Men för att vara en gammal prästsläkt..?
Hammar är hur som helst ingen prästsläkt, och inte ens någon gammal släkt, även om den blivit behandlad i släktkalendern och några böcker skrivits om den. De flesta släktmedlemmarna verkar ha varit borgare, endast syskonen,  deras farfars far och några av hans söner och sonsöner präster. Det kvalificerar dem knappast till epitetet.//--IP 15 juli 2006 kl.18.40 (CEST)
thread_title:  Urvalet i tabellen 

message: Släkterna som nämns är inte gamla prästsläkter. Med gamla prästsläkter skulle jag möjligen avse de som är från tiden då namn latiniserades. De som nämns i den här artikeln kan knappast ur ett historiskt perspektiv kallas gamla. De som nämns är inte heller vad som avses med prästsläkter. Artikeln kräver källor och kunskap.//--IP 3 september 2008 kl. 08.46 (CEST)
thread_title:  Faktamall, motivering 

message: Jag har helt förnyat den förra listan efter rätt grundlig forskning. Jag har definierat "prästsläkt" som "släkt med åtta eller fler präster". Då avses prästvigda personer.  Jag tog bort ordet "gammal" eftersom i listan finns också nyare prästsläkter, verksamma idag. Jag har använt mig av herdaminnen och sett i registret efter sex personer med samma efternamn. Jag har sedan slagit upp i biografierna och kunnat se om de tillhört samma släkt, var de har varit verksamma etc. och gjort upp släktscheman. Jag har sedan gått till alla andra stifts register och sett efter om släkten ifråga funnits där. Jag samlade in alla släkter med åtta eller fler präster, och det är de som finns i denna lista. Det blev sammanlagt 223 släkter. Arbetet har tagit några år och utfördes i mitten av 90-talet. Jag har kunnat göra lite statistiska bearbetningar, och funnit att majoriteten prästsläkter började under 1660-talet, och de flesta slutade vara präster efter ståndsreformen 1866. En stor andel var oavbrutet verksamma under drygt 200 år. Genomsnittligt antal präster är 12, men det finns ett antal släkter med upp till 42 präster. Hur stor andel av prästerskapet prästsläkter utgör under olika tider är troligen inte utrett. G Åsbrink Den 9 april 2009
replies: text: Enligt en berömd dikt från Lundagård skall det ha funnits ett stort antal Pleijlar. Även om det möjligen är överdrivet (eller ökats i muntlig tradition - jag har själv inte läst det) förvånar det mig att det inte räcker till. Nu är det ju med denna som med de flesta i listan så att kognatisk härstamning är en viktig del av identiteten. Tostarpadius (disk) 3 december 2013 kl. 19.43 (CET)
thread_title:  Prästsläkter