lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Västanå slott

message: Artikeln bygger på nästan 100 år gamla uppgifter, i vissa detaljer ännu äldre. Var i litteraturen finns "Påvel Månsson Bjugg" och hans ägande av Broxvik? Rör det sig inte om Ulfsparre-ättens stamfar Påvel Tuvesson? /81.235.24.177 21 november 2007 kl. 21.28 (CET)
replies: text: Att uppgifterna i Nordisk Familjebok är gamla behöver i sig inte vara något problem. I de allra flesta fall stämmer uppgifterna. Men visst, jag har i några fall upptäckt felaktigheter. Finns det skäl att anta att ugglan har fel skall naturligtvis felaktigheter korrigeras, men oftast stämmer de uppgifter som finns i familjeboken. --// jorchr 22 november 2007 kl. 19.50 (CET)
replies: text: :I det här fallet gör de dock inte det. Uppgifterna kommer nämligen med största sannolikhet från E. Åkerhielms fatabur. Han publicerade sina forskningar dels i Småländska fideikomiss (1904), dels i Svenska slott och herresäten (1909). Enligt Johan Axel Almquists postumt (1976) publicerade smålandsdel av Frälsegodsen i Sverige under storhetstiden är Åkerhielms uppgifter för den äldre tidens ägoförhållanden "alltigenom ovederhäftiga" (s 1660). //81.235.24.177 22 november 2007 kl. 21.34 (CET)
replies: text: ::På Hotell Västanå Slotts hemsida finns inscannade artiklar från Familjejournalen från 1951 och Gods och Gårdar från 2003. Uppgiften om att Broxvik tillhörde Påvel Månsson Bjugg finns i Familjejournalen men inte i Gods och Gårdar. Den saknas även i Svenska fideikommiss från 1979. Jag kan inte bedöma dessa källors trovärdighet utan endast konstatera att det finns källor. Om du är övertygad om att de gamla källorna är felaktiga tycker jag att du ska ta bort informationen från artikeln. --// jorchr 22 november 2007 kl. 23.31 (CET)
replies: text: :::Artikeln i Nordisk Familjebok är för övrigt skriven av signaturen E. A-t., filosofie licentiat Otto Emanuel Apelqvist. Han var medlem av Nordisk Familjeboks redaktion och skrev artiklar i vitt skilda ämnen, men han var förmodligen ingen expert på småländska gods. --// jorchr 23 november 2007 kl. 00.04 (CET)
Diskussion:Förundersökning

message: Missar lite grann hela andemeningen med en förundersökning: Att bibringa bevisning i ett sammanhang, för att skapa tillräckliga skäl för att väcka åtal. Därtill leds de allra flesta förundersökningarna faktiskt av polis.

message: ”För att inleda en utredning krävs att polis bedömer att det finns möjlighet att lösa brottet.” Är undersökning och utredning samma sak? Varför används då båda begreppen? Om inte, vad är det för skillnad? Länken vid ”utredning” leder ju till något helt annat. Hyperboré (diskussion) 13 januari 2020 kl. 17.37 (CET)
thread_title: Undersökning och utredning
Kategoridiskussion:Sveriges lagar

message: En generell fråga eller snarare kommentar om länkar till lagtexter -- de flesta artiklar som länkar till någon lagtext verkar gå till f.d. Rixlex version, och något färre går till antingen Notisum eller Lagen.nu.
Jag tycker att det vore att föredra att vara konsekvent i länkandet, och föreslår att man framförallt länkar till regeringskansliets rättsdatabaser:s version, då Regeringskansliet är den myndighet som enligt rättsinformationsförordningen har ett informationsansvar för de konsoliderade grundförfattningarna (dvs lagar och förordningar i deras senaste lydelse) -- det är också RK:s version, och inte f.d. Rixlex (det begreppet är numera avvecklat, numera använder regeringen.se bara benämningen "dokument") som länkas till från den officiella rättsinformationsportalen [lagrummet.se]. 
Tyvärr ser URL:erna ut som stryk, det går inte att hänvisa till enskilda kapitel eller paragrafer, och det faktum att det inte ens finns ett DNS-namn för RK:s server gör att det hela ser lite opålitligt ut, men det är ändå den officiellaste version av lagtexterna som finns på nätet f.n.  
Notera att jag kan vara jävig - dels driver jag lagen.nu, dels har jag varit inblandad i ett projekt som rör lagrummet.se --Stma 22 november 2007 kl. 00.06 (CET)
replies: text: Personligen brukar jag oftast hänvisa till lagtexter i form av fotnoter med mallen  och ibland lite förklare text som i till exempel artiklarna Lagen om skydd av landskapsinformation och Gon (vinkelenhet). Vad det gäller  tycker jag att den är ganska smidig och ovanligt väl dokumenterad. Den mallen använder sig av lagen.nu som är väldigt trevligt på så sätt att den 1) har mycket länkar mellan de olika lagtexterna (länkar till enskilda stycken i paragrafer förekommer), 2) uppdateras ofta och regelbundet, och 3) har en väl definierad kvalitet. Johan G 6 september 2009 kl. 09.40 (CEST)
thread_title:  Länkar till lagtexter 

message: Jag har i viss frustration noterat att de flesta lagar är sorterade under L. Borde det inte vara enklast om man i sorteringen ignorerade Lagen och Lagen om vilket nu endast görs i begränsad omfattning. Johan G 6 september 2009 kl. 09.24 (CEST)
thread_title:  Sortering av lagar
Diskussion:Sträckning

message: Artikeln ligger inte under det bästa namnet. Stretching kan inte rimligen även innefatta den naturliga handlingen att sträcka på sig, men å andra sidan innebär "sträckning" att skada sig. Artikelnamnet Sträcka på sig känns inte helt intiutivt... Någon som har bättre förslag? Grillo 22 november 2007 kl. 00.14 (CET)

message: Jag känner inte till någon som tror att sträckning och stretching är samma sak. Inte ens SAOL eller google resultaten tyder på det. Alltså plockar jag bort den betydelsen. Då stretching är ett svenskt ord så föreslår jag att man använder det.
thread_title:  Ska wikipedia förändra språket?
Diskussion:Signalsubstans

message: Att signalssubstancer som tex glutamat utvinns ur mat. Det är skrivet på ett sätt som vilserleder läsaren.
Författaren gör ingen skillnad på neuropeptider och hormoner. Tror en del som räknas upp som signalsubstancer här eg är hormoner.
Inga referenser.
Finns säkert mer, detta hitta jag på 20 sekunder. Ryberg 22 november 2007 kl. 03.49 (CET)
thread_title:  Jag ställer mig frågande till en del uttryck/uppgifter 

message: Räknas verkligen neuropeptider till signalsubstanserna? Är det inte bara den andra gruppen neurotransmittorer som gör detta?--90.233.165.190 1 juli 2011 kl. 21.29 (CEST)
Uppsala universitet gör tydligen det, men kallar den andra gruppen "klassiska neurotransmittorer".--90.233.165.190 1 juli 2011 kl. 21.35 (CEST)
thread_title:  Neuropeptider = signalsubstanser? 
Diskussion:Frihetsgrad

message: Att det största antalet frihetsgrader för en molekyl av mer än två atomer skulle vara 7 tror jag inte riktigt på, men jag har svårt att hitta källor som stämmer överens, så jag blir lätt osäker här... de:wp har ett resonemang som ger en n-atomig molekyl 3n frihetsgrader, min bok om "Tillämpad termodynamik" () räknar å andra sidan fram att det högsta antalet "frihetsgrader för energin" är 6(n-1) (om molekylen är oregelbunden, dvs inte är helt linjär) (däremot så får de fram att det totala antalet frihetsgrader för en tvåatomig molekyl blir just 7 - de hävdar t.ex. att man måste räkna med en frihetsgrad för vardera den kinetiska och potentiella energin. Nå, fysiker, vilket stämmer? \Mike 22 november 2007 kl. 06.40 (CET)
replies: text: Språkbruket är förvirrande och inte helt konsistent. Jag har korrigerat ett missförstånd i texten och försökt förtydliga. /Pieter Kuiper 21 mars 2008 kl. 11.05 (CET)

message: Även en stel kropp med symmetri har sex frihetsgrader. En cylinder kan ha kinetisk energi kring sin symmetriaxel. /Pieter Kuiper 21 mars 2008 kl. 15.29 (CET)
replies: text: Artikeln påstod att man behövde exakt sex koordinater för att beskriva en godtycklig stel kropps läge. Det är fel. Däremot behöver man som du påpekar kanske fler för att kunna beskriva alla frihetsgrader (vilket förvisso är vad artikeln skall handla om).

text: andejons 21 mars 2008 kl. 20.20 (CET)
thread_title:  Stel kropp 

message: Jag är inte rätt person att beskriva den statistiska innebörden av begreppet frihetsgrader men den nuvarande beskrivningen av "frihetsgrader" är för snäv och inbegriper bara vissa fysiska delar av begreppet - förslag byt namn på rubriken till "Frihetsgrad inom fysik" eller liknande...
Anledningen är att alla sök på ordet frihetsgrad(er)länkar till denna sida. 
replies: text: Eller också tillför de som vet något om frihetsgrad inom andra områden sin kunskap här. Blir det tillräckligt mycket och disparat kan vi alltid dela upp det i olika artiklar sen. Om vi bara flyttar "Frihetsgrad" till "Frihetsgrad inom fysik", måste "Frihetsgrad" bli en omdirigeringssida dit eller en förgreningssida med bara en gren. Låt alla länkar till frihetsgrad leda hit som en påminnelse om att ämnesområdet ännu inte är helt täckt. /Rolf B 18 maj 2010 kl. 10.35 (CEST)
thread_title:  Frihetsgrader mer än fysik
Diskussion:Volapük

message: När förekommer stavningen Volapyk? Jag har aldrig sett den förut. En googlesökning visar att den används på några sidor på danska, men vad jag kan se inte på något annat språk. /Nicke L 22 november 2007 kl. 08.39 (CET)
Diskussion:Miguel Alemán Valdés

message: Hans fulla namn är Miguel Alemán Valdés. Men om man talar om Miguel Alemán i Mexiko är Valdez överflödigt och ibland även okänt. Hans son heter också Miguel Alemán (Velasco) och det finns en kommun någonstan på gränsen mot USA som har fått namn efter Miguel Alemán. 
På spanska wiki finns redirect från Miguel Alemán till Miguel Alemán Valdés. Alex 22 november 2007 kl. 09.49 (CET)
thread_title:  Flytta till Miguel Alemán Valdés?
Diskussion:Fuglesang in Space

message: Detta verkar vara hoax. 0 träffar på google. //StefanB 22 november 2007 kl. 14.18 (CET)
replies: text: Instämmer och raderad på de grunderna. --Strangnet 22 november 2007 kl. 15.10 (CET)

message: Den finns på google: http://64.233.183.104/search?q=cache:UwCjFhyYlegJ:fuglesang.blogspot.com/2006/12/more-f-q.html+%22Fuglesang+in+space%22+blogspot&hl=en&ct=clnk&cd=9&client=firefox-a och om man riktar sin sökning så finnar man den omnämnd på svenska bloggar. Tex: http://www.bloggportalen.se/BlogPortal/view/BlogDetails?id=6798 http://gummihund.blogspot.com/2006_12_01_archive.html 
replies: text: Ovanstående visar att den inte uppfyller kraven på relevans. --Strangnet 22 november 2007 kl. 15.48 (CET)
thread_title:  Finns visst spår...
Diskussion:Brännvinsadvokat

message: Begreppet finns, men kunde uttryckas bättre. NE definierar det som: "äldre benämning på en sakförare utan juridisk examen, villig att åtaga sig tvivelaktiga uppdrag" men artikelns påpekande om att det även kan avse en advokat "som tar på sig tvivelaktiga mål som andra advokater ej vill röra" uppfattar jag nog som korrekt. Det är dessutom tveksamt om artikeln kan betraktas som ordboksartikel – åtminstone en förbättrad version blir nog aningen för lång för det. Jag tycker den borde få stå kvar, i väntan på förbättring. / LawD 22 november 2007 kl. 14.52 (CET)
replies: text: Jag har hyfsat till artikeln och bl a angett härledningar till termen. I samband med det har jag dristat mig att ta bort snabbraderingsmallen. / LawD 22 november 2007 kl. 18.01 (CET)
replies: text: :Helt klart är uttrycket värt en artikel. Det förefaller att vara rätt gammalt; Viktor Rydberg använder det i sin bok om djäknar från början av förra seklet. Alla de där omdömena om "tvivelaktig" stämmer säkert bra, jag har ett intryck av att min farfar dessutom brukade hänvisa till att uttrycket kom från att de antas acceptera brännvin som arvode. det skulle vara intressant om någon som har tillgång till mer omfattande litteratur skulle bena ut det närmare. -Islander 23 november 2007 kl. 03.57 (CET)
replies: text: ::Laws citat från NE stämmer med vad NE skriver men inte med vad vår artikel påstår att NE skreve. NE uttalar sig inte alls om ordets ursprungliga betydelse. Det gör däremot SAOB, som citerar Dalins Argus.

text: ::Jag skall titta i några böcker jag har hemma, och återkommer sedan. Jörgen B 13 oktober 2010 kl. 18.10 (CEST)

message: "En ytterligare tolkning är att det är en alkoholiserad advokat som bland annat håller till utanför sjukhusens akutmottagningar och erbjuder svårt skadade människor hjälp vid upprättande av stämningsansökningar." 
Källa saknas för detta påstående. Ifrågasatt. Det amerikanska begreppet ambulance chaser nämns. Men detta kan knappast sägas vara synonymt med brännvinsadvokat (även om beröringspunkter kan finnas), särskilt inte när alkoholbruk läggs in i den "svenska" tolkningen för ett fenomen som inte direkt är känt i svenskt språkområde.Areasope (disk) 9 december 2012 kl. 17.44 (CET)
replies: text: Stycket lades in för 5 år sedan av en oinloggad användare. På den tiden var vi nog litet mer toleranta med källöst fakta. Vederbörande har visserligen gjort fler editeringar, men inte på de senaste 2,5 åren; det lär alltså bli svårt att få fram några källor till påståendet. Med tanke på att "brännvinsadvokat" och "ambulance chaser" knappast är synonyma, tycker jag att stycket kan raderas som mlm personligt tyckande. / TernariusD 9 december 2012 kl. 18.27 (CET)
thread_title: Modern betydelse?
Diskussion:Pansexualitet

message: På enwp finns uppslagsordet :en:pansexuality. Det är dock ingen självklar iw till denna artikel, den artikeln beskriver pansexualitet som en sexuell läggning vilket inte denna gör. // habj 22 november 2007 kl. 16.30 (CET)

message: Pansexualitet behöver förstås inte alls betyda att man är ointresserad av någons utssende - pansexualitet kan göra det, men kan också betyda att det bara är utseendet som spelar roll och inte könet. Pansexualitet kan också betyda (se Psykologilexikonet) att man är kritisk till Freuds fokus på sexualiteten, att man inte anser att sexualiteten (fortplantningsdriften) är det i allt väsentliga viktigaste. Det kan finnas drifter som är mycket viktigare än fortplantningsdriften. jag tar bort en del saker som är uppenbart felaktigt och lägger in en mall om att artikeln behöver källor. Jämför även med vad som står i andra språkversioner.--90.233.152.88 12 augusti 2011 kl. 10.54 (CEST)
thread_title:  Utseende, m.m. 
Diskussion:Stopplagen

message: Stopplagen innebar inte "förbud att fritt etablera alternativa driftsformer inom sjukvården". Det är fel. Även med en stopplag hade landstingen möjlighet att lägga ut till exempel hela primärvården på privata entreprenörer, eller psykiatrin eller habiliteringen.  Här är en bättre definition: 
Den så kallade "stopplagen" byggde på fyra enkla principer.  
# Universitetssjukhusen får inte privatiseras eller läggas ut på entreprenad. Den viktiga högspecialiserade vården och forskningen ska bedrivas i offentlig regi.
# Inget landsting får sälja ut alla sjukhus. Minst ett sjukhus i varje landsting måste drivas i offentlig regi. 
# Entreprenörer som får landstingets uppdrag att driva ett sjukhus ska ta emot patienter på samma sätt som offentliga sjukhus. De får inte ha särskilda gräddfiler för patienter med privata försäkringar.
# Skattepengar som satsas på sjukvården ska användas till sjukvården. Eventuellt överskott ska återinvesteras i verksamheten, inte delas ut till aktieägare. Privata sjukhus ska inte drivas med vinstintresse.
/--

message: Den här lagen har väl ett riktigt namn i SFS som inte kolliderar med den andra så kallade "Stopplagen" från 2003 (var det väl?) som hindrade utförsäljning av hyresfastigheter till bostadsrättsföreningar? /ℇsquilo 12 juni 2018 kl. 12.15 (CEST)
thread_title:  Bättre namn
Diskussion:Sköld

message: Polisens sköldar är inte tillverkade av plexiglas, utan av polykarbonat. Om det länkas till plexiglas blir det kanske tokigt. Plexiglas är för skört för att användas i detta sammanhang, och därmed bannlyst eftersom det splittras. Även polykarbonat kan splittras, men inte förrän det utsatts för värme och kemiska ämnen typ bensin, då skall de kasseras.
Kan även nämnas att det i stor utsträckning används "ballistiska sköldar" inom polisen. De är tillverkade av keramik, och/eller aramidväv/
replies: text: Det här är Wikipedia, det är bara att ändra om det står fel. MVH/NatoX 22 november 2007 kl. 19.56 (CET)

message: Som jag precis tillagt vad gäller skandinaviens vikingatida variant så hålls denna endast fast med hjälp av handgreppet i mitten av skölden. Det skulle kunna länkas till bra bilder hur man faktiskt håller en sköld genom olika varianter. Den grekiska "hoplon"-skölden (se hoplit) har också en intressant variant. Ska se om jag kan hitta på något. --HannesFury (disk) 13 november 2013 kl. 17.25 (CET)
thread_title:  Anordningar för fästen
Wikipediadiskussion:Veckans tävling/Ugglanmallar november 2007

message: "Pris: Den röda rosetten för utökning av artiklar"? Näe här handlar det ju inte om utökning. // habj 22 november 2007 kl. 23.44 (CET)
replies: text: I det här fallet ska en uggla vara bästa priset, tycker jag. --Nordelch 23 november 2007 kl. 06.49 (CET)
replies: text: :Håller med Nordelch! Någon kanske till och med kan piffa till ugglan och sätta en rosett på den, eller sätta ugglan på en rosett så det hela blir lite mer utmärkelseaktigt? / Elinnea 23 november 2007 kl. 12.24 (CET)
replies: text: ::Hur bör man göra när en artikel är baserad på både ett originalband och supplement, som i detta fall: Alfred Goldscheider (text även hämtad från supplement). Att ha två ugglemallar är väl mindre lämpligt? /Annika 23 november 2007 kl. 15.30 (CET)
replies: text: :::Jag ändrade i Alfred Goldscheider till en annan mall. Ugglebilden kommer inte med då. /Pieter Kuiper 23 november 2007 kl. 15.54 (CET)
replies: text: ::::Ugglekategorin kommer inte heller med... /Annika 23 november 2007 kl. 16.05 (CET)

text: Nej, det var ett misstag som jag glömt fixa. Kopierade upplägget från förra veckans tävling. Angående frågorna ovan går Ugglanmallen alltid att lägga in manuellt som en vanlig kategori. /Grillo 23 november 2007 kl. 21.48 (CET)

text: Dessutom kan man använda ugglemallen en gång och skriva referens nummer 2 i löptext. /Grillo 23 november 2007 kl. 21.48 (CET)

text: Fast enligt Wikipedia:Veckans tävling så är den röda rosetten till för ""administrativa" saker såsom kategorier, redigeringskommentarer och liknande", vilket får mig att ttycka att av de vanliga tre rosetterna är den bäst, men uggla-med-rosett-idén verkar bra. Leo - fågelskådaren 24 november 2007 kl. 12.48 (CET)

message: ...till tävlingsledaren Grillo och alla medtävlare! Det var en intressant tävling. Leo - fågelskådaren 30 november 2007 kl. 19.48 (CET)
thread_title:  Tack...
Diskussion:Avkriminalisering

message: författaren ser ut att ha blandat ihop avkriminalisering med legalisering -- Widar Nord
"Begreppet skiljer sig från legalisering, som dessutom innebär att verksamheten blir föremål för civilrätt, till exempel beskattning." Beskattning hör inte civilrätten till. Det är offentlig rätt. Om artikeln ska förklara en eventuell skillnad melllan legalisering och avkriminalisering måste det ske ordentligt.--90.229.165.29 14 augusti 2014 kl. 21.53 (CEST)
Diskussion:Björn Andersson (fotograf)

message: Är det här den Björn Andersson som skrivit denna bok? 
Författare: Andersson, Björn, 1954-
Titel: Mörkrumsteknik för fotografer
Ort/förlag/år: Lund : Studio F, 1990
Omfång:	130, [6] s. : ill., diagr., tab. 
Medförfattare: Osvalds, Erik, 1955-
Det är i såfall viktigt att det skrivs in i texten eftersom det kan göra att persone uppfyller Wikipedias relevanskriterier, vilket inte är helt självklart som artikeln ser ut nu.
MiCkE 23 november 2007 kl. 08.00 (CET)
Diskussion:Harem

message: Jag uppfattar det som självklart att harem-systemet i hög grad handlar om att kontrollera kvinnornas sexualitet, det vill säga svartsjuka. Generellt andas denna artikel gamla unkna fördomar. Detta är inte heller så konstigt, med tanke på att den är nästan 100 år gammal. --Ettrig 23 november 2007 kl. 09.07 (CET)
replies: text: Jag tar bort KK-mallen, artikeln stämmer i sitt nuvarande skick inte på din beskrivning. hejkompis (disk) 9 november 2009 kl. 19.42 (CET)
thread_title: Kvalitetskontroll

message: Finns något specifikt och mindre värdeladdat ord för "harem" hos djur, alltså på det vis det förekommer hos till exempel sjöelefanter och vissa arter bland dvärgcikliderna? –Tommy Kronkvist (disk), 12 november 2012 kl. 21.52 (CET).
thread_title:  Harem hos djur 

message: Enligt den engelskspråkiga versionen av denna artikel kommer ordet ”harem” från arabiskans ”harim” och inte ”haram”. Ordförklaringen verkar densamma som i den engelskspråkiga artikeln, men ordet ”ha’aram” i texten är just nu en länk till en annan artikel om vad ordet ”haram” just betyder. Vad jag vet är det INTE samma sak som ordet ”harim”/”harem”, men jag kan ha fel 178.174.222.57 30 november 2023 kl. 19.54 (CET)
thread_title:  Tveksam etymologi
Diskussion:Rigmor Gustafsson

message: Länken angående skivan "Plan #46" länkar till geometriartikeln "Plan".
Diskussion:Per Eklund

message: Quote from his own book "En får ente ge sej": "1946. […] Bilarna släpptes ut på vägarna, ransoneringskorten slopades det ena efter det andra och det föddes barn som aldrig förr. Ett av dem var Per Eklund, den 26 juni 1946 i Skönnerud, Koppom. Pappa hette Torsten och hade bilskola, mamma hette Karin." 80.137.83.201 23 november 2007 kl. 13.06 (CET)
thread_title:  Per’s correct birthdate 

message: Per Eklund har tre barn, Per Anders född 1969, Pia född 1974 och Karin född 1984.
thread_title:  Familj 

message: Den här artikeln är skriven på ett sätt som avviker från stilen i andra personartiklar. Det CV-liknande avsnittet har dessutom en språkform som får en att tro att det är automatöversatt från engelska. Jag tänker fr a på den raka ordföljden och interpunktionen. Vad tycker ni andra? 81.224.253.60 20 juli 2013 kl. 14.10 (CEST)
replies: text: kankse lite "lättsammare" språk än vi är vana vid, men inte så "slarvigt" att det behöver skrivas om. Tar bort mallen.Yger (diskussion) 14 juli 2018 kl. 12.06 (CEST)
replies: text: :Jag håller med om att den är skriven i en icke-encyklopedisk genre med ord och meningar som "den prestigefyllda", "Saabologi", "under Erik Karlssons beskydd", "Under 80-talet blev det mycket Porsche som gällde i rallycross" etc. Så texten får gärna förbättras, men det behövs kanske ingen mall. Det är en ganska vanlig sjuka i artiklar om idrotts- och populärmusiksprofiler.--LittleGun (diskussion) 14 juli 2018 kl. 12.33 (CEST)
thread_title:  Språk
Diskussion:Stig-Helmer Olsson

message: Stig Helmer är ju inte smålöjlig, han är ju så cool man kan bli. Han kan flyga, han är inte rädd.
replies: text: Artikeln är nu neutralt skriven, det står varken löjlig eller magnifik (och definitivt ingen av de andra beskrivningarna som har raderats på senaste tiden.}Sjö 23 november 2007 kl. 14.03 (CET)

message: varför skall den finnas,det är säkert någon som tror att den varit rolig och skapat en sån sida (och Ole Bramserud också för den delen). facebook-sidan innehåller ju bara citat från filmerna tex. "number nine, bend your knees please".Wickholm 15 november 2010 kl. 18.25 (CET)
replies: text: Berättigad reflexion, men det är ju inte något vi på Wikipedia behöver bekymra oss om. Adde (disk) 26 november 2013 kl. 20.47 (CET)
thread_title:  Stig-Helmer på facebook
Diskussion:Krusbär

message: Kommer sig av att endast Sverige, i många år, HADE så vid och populär variation av krusbär. I de länder som gemene man kunde förväntas besöka fanns inte samma variation. Sedan kom de svenska krusbären att anfallas av parasiter vilket gjorde att en stor del av de olika arter som fanns dog ut. (Anonym)
thread_title:  Endast Sverige 

message: På engelska sidan står det att kvaliteten på krusbär förbättras med nordligare latitud. Kan detta ha något samband med Almqvist-citatet? KEK 17 december 2010 kl. 15.12 (CET)
thread_title:  Nordlig kvalitet?