Wikipediadiskussion:Skrivregler/Arkiv 2017

message: Jag föreslår att vi stryker hänvisningen till SAOB som källa. Det är oklart vad det är som SAOB tillför när det gäller språkriktighet, vare sig vad det gäller användning, betydelse och stavning. Det är ett etymologiskt uppslagsverk som berättar i princip allt som finns att veta om ordens ursprung och historia, men som språkriktighetsnorm är den inte så hemskt användbar, just eftersom den delvis är så gammal och ouppdaterad. Det finns flera ordböcker som är mycket bättre som normativa källor, t.ex. Svensk ordbok. Marfuas (diskussion) 27 december 2016 kl. 20.32 (CET)
replies: text: Jag skrev om stycket, eftersom det kan vara lockande att använda vad som trots allt är ett lätt tillgängligt och omfattande verk.

text: andejons (diskussion) 27 december 2016 kl. 21.11 (CET)
replies: text: : Jag tycker nog att den äldre skrivningen var riktigare (bortsett från att de nu väl är framme vid bokstaven U). Jag uppfattar alltjämt detta som den bästa källan, när det gäller rimligt nya uppslagsord. Det betyder att det är rimligt att varna för att artiklar om ord på bokstäver i början av alfabetet ofta är föråldrade, men att inte kasta ut barnet med badvattnet.

text: :Att SAOB (liksom exempelvis OED) i huvudsak dokumenterar faktisk användning och endast i begränsad utsträckning är normativ ser jag inte alls som ett problem, tvärtom. När tillräckligt många språkbrukare gör fel blir det rätt (om det inte handlar om såpass inkonsekvent nytt språkbruk att många inte förstår det).

text: :SAOB har i huvudsak nytta för ords användning. För stavningen av de ord som finns i SAOL rekommenderas denna.

text: :Om ingen invänder testar jag en ny skrivning som ligger närmare den gamla. Jörgen B (diskussion) 15 januari 2017 kl. 19.11 (CET)
replies: text: ::Varför då? Den som vill veta hur man stavar bör rekommenderas en vanlig ordbok, inte en etymologisk-historisk sådan. Just nu står det ett enligt mig mycket rimligt förbehåll för att använda den för andra ändamål än den är ämnad för. Tidigare framstod det snarare som att den även i fråga om etymologi och historiska betydelser kunde vara föråldrad.

text: ::andejons (diskussion) 15 januari 2017 kl. 21.00 (CET)
replies: text: :::Varken OED eller SAOB är på något sätt enbart "etymologisk-historiska ordböcker", även om båda också har den funktionen. för OED gäller faktiskt detta i ännu högre grad än för SAOB. I huvuddelen av en artikel i SAOB behandlas bara ett uppslagsords olika betydelser och användningssätt i nysvenskan - vilket här som i allmänhet definieras som "det svenska språket som det dokumenterats från och med att publiceringen av Gustav Vasas bibel påbörjades". OED tar däremot upp allt på brittisk botten - alltså även angelsaxisk användning, om denna är belagd - så snart ett ord bland annat har belagts i medelengelsk eller senare form. Båda verken ger i princip all användning inom de tidsintervall de valt att spänna över; men anger också vilken användning som används när. I princip är verken (som de nu ser ut) deskriptiva snarare än preskriptiva; även om undantag förekommer bland annat vad gäller vissa stavningsfrågor.

text: :::redigeringskonflikt - och jag är rädd att jag måste sova ett slag nu Nå, jag vet att du är välbekant med SAOB, och förmodar att detta också gäller OED. Du borde nog också vara medveten om att OED har rätt stor prestige som rättesnöre för faktisk modern användning av engelska. (Jag ser i :en:OED att åtminstone vissa wikipediaskribenter har en uppfattning liknande din om SAOB, alltså att verket väsentligen bara skulle ha historiskt intresse; men du kan i andra delar av samma artikel se resonemang om varför uppdateringar var nödvändiga, och också kritik mot att OED varit alltför dominerande och alltför preskriptiv.) OED är EMÅ bättre än SAOB som "rättesnöre", inte minst för att verket är fullbordat, och uppdatering genoförts flera gånger och nu fortlöpande pågår. Datoriseringen är också betydligt bättre genomförd än för SAOB, vilket gör verket mer användbart. Detta betyder att man kan ha orsak att uppmana till försiktighet i hur SAOB används; inte att man skulle avstå från att använda den mest fullödiga källa för ordens faktiska användning i tryckt skrift vi har - så långt som respektive dels publiceringsår sträcker sig. Jörgen B (diskussion) 16 januari 2017 kl. 02.40 (CET)

text: ::: Det vi behöver i WP-artiklen Skrivregler är normativa källor, inte historiska. SAOB är inte en källa med normativa ambitioner, och därför ska vi inte använda den som underlag för en artikel om språkriktighet. SAOL är en normativ källa, liksom Svenska skrivregler, Språkriktighetsboken, TT-språket, Myndigheternas skrivregler och kanske några till. Dessa nyss uppräknade räcker alldeles utmärkt för en artikel om skrivregler. I en artikel om hur vi ska skriva på svwp kan man vilja veta något om t.ex. stavning, kanske av ordet "och". SAOB (här) ger noll och ingen vägledning om hur vi ska skriva i det fallet, utan presenterar alla i skriftlig svenska förekommande stavningar sedan 1500-talet. Dessutom är den grammatiska information i SAOB ofta helt antikverad, jag skulle påstå att den företräder en naiv och romantisk språksyn som ingen tar på allvar längre. Marfuas (diskussion) 16 januari 2017 kl. 01.12 (CET)
replies: text: :::: SAOB är en bra källa till många ord. Man måste givetvis vara försiktig när det gäller nya ord eftersom SAOB är så långsam. Men för ordet "och" var det intressant. Visst, den tar upp alla stavningar men har ordet under uppslaget "och". I exemplen finns flera exempel på stavningen "och" från 1500-talet och framåt men på stavningen "ok" finns bara två exempel totalt. Eftersom svenska inte är ett toppstyrt språk utan ett bottenstyrt (det som används är rätt oavsett vad vissa tycker) är SAOB viktig som ger exempel på hur ord faktisk används. Därför verkar det utifrån SAOB som stavningen "och" är den använda som då också vi ska köra med. Så trots att SAOB främst är en historisk ordbok kan den fungera normativt. --افيراتير (diskussion) 16 januari 2017 kl. 07.55 (CET)
replies: text: ::::: En annan orsak till att vara försiktig med SAOB är dess historiska perspektiv. Den tar upp alla betydelser, även de som är föråldrade. Att använda SAOB som källa för vad ett ord betyder i dag är därför inte helt enkelt. Sjö (diskussion) 16 januari 2017 kl. 13.04 (CET)
thread_title:  SAOB 

message: Som exempel har jag skrivit på denna diskussionssida ett avsnitt med titeln "Ändrat "/" till "eller" i artikeln där "/" användes i "eller"-syfte". Är ""eller"-syfte" i titelns sammanhang grammatiskt korrekt? Skulle det ens grammatiskt gå på något sätt att ens sätta ihop ord med bindestreck där ena ordet är innanför citat, eller måste man formulera om meningen för att förhindra bindestrecket? 38.132.120.76 8 augusti 2017 kl. 04.28 (CEST)
thread_title:  Citat innehållande ord som sammansätts med bindestreck 

message: På artikeln "kolon" står det att Språkrådets svenska skrivregler säger att böjda förkortningar som inte uttalas bokstav för bokstav – som exempelvis Ikea, Nato, Brå – ska skrivas utan kolon före böjningens tillförda ändelse (som då blir till exempel "Ikeas, Natos, Brås"). Förkortningar som tv, cd, dvd, ska skrivas "tv:arnas, cd:s, dvd:n". Detta är inte skrivet i skrivreglerna. 38.132.120.76 8 augusti 2017 kl. 04.28 (CEST)
thread_title:  Skrivregler om böjda förkortningar 

message: Detta har jag gjort för att följa Wikipedias skrivregler om snedstreck. Har ni något emot denna ändring, motivera här. 38.132.120.76 8 augusti 2017 kl. 04.28 (CEST)
replies: text: Hur hade du tänkt göra det för uttrycket och/eller? /ℇsquilo 8 augusti 2017 kl. 12.15 (CEST)
thread_title:  Ändrat "/" till "eller" i artikeln där "/" användes i "eller"-syfte 

message: Det är oklart om detta diskuterats någonstans tidigare, men hur ställer vi oss till användande av genitivapostrof-s i våra artiklar? Frågan har nyligen dykt upp här och det kanske skulle behövas en närmare titt, samt en notering i denna riktlinje. Riggwelter (diskussion) 18 augusti 2017 kl. 17.46 (CEST)
replies: text: Några länkar på temat:
*Genitiv 
*https://web.archive.org/web/20130921060028/http://www.sprakradet.se/2113#item100000
*https://www.studentlitteratur.se/#sida/vara-forfattare/33517
*http://dinsvenska.se/ordformer/hur-markerar-man-genitiv-for-ord-som-slutar-pa-s/

text: Jag tolkar dessa sidor som att man bara bör använda apostrof efter s om det annars skulle bli otydligt med risk för missförstånd. --Larske (diskussion) 18 augusti 2017 kl. 18.49 (CEST)
replies: text: :Och även då bör man i första hand försöka formulera om meningen så att det framgår vad som avses ändå.

text: :andejons (diskussion) 18 augusti 2017 kl. 19.47 (CEST)
replies: text: :: Varför? För att läsarna inte mera kan antas förstå vad som menas med apostrofen? Ibland kan omskrivningar vara befogade, men de kan lätt bli krystade och en Zeus' eller Unix' är väl inte ett problem. --LPfi (diskussion) 18 augusti 2017 kl. 21.59 (CEST)
replies: text: :::Svenska skrivregler avråder direkt från apostrof i sådana fall, såvida det inte kan bli helt olika tolkningar av vad grundordet är: "Hans text" eller "Hans' test". Och även i det fallet tillråds omskrivning. Liknande rekommendationer finns i två av länkarna ovan.

text: :::andejons (diskussion) 18 augusti 2017 kl. 22.23 (CEST)
thread_title:  Genitivapostrof eller ej? 

message: Sättet att skriva tankstreck genom att med Alt+X "översätta från unicode-koden 2013" verkar inte vara något som fungerar generellt "i Windows" som du har skrivit. Det fungerar bara i vissa Microsoft-applikationer som Microsoft Word och WordPad, se Method 4 på den här sidan. Använder man som jag webbläsaren Firefox för att redigera wikitext händer det inget alls när man trycker på Alt+X. Det kanske vore bra med ett förtydligande om att metoden inte är generell för Windows för att undvika frustration för dem som försöker använda den. --Larske (diskussion) 21 oktober 2017 kl. 02.41 (CEST)
replies: text: Tack för upplysningen! Jag skall försöka skriva korrekt information. Jan Arvid Götesson (diskussion) 21 oktober 2017 kl. 03.10 (CEST)
thread_title:  Sätt att skriva tankstreck