Diskussion:Tidmätningens historia

message: I Mesoamerika hittade man inte på nåt så krångligt. Man hade ett vigesimalt system, som korrigerades i en position för ett ändamål, skapa ett 360 dygns "år".  Något annat säger inte heller Aveni, p. 136, som jag refererat till i äldre upplaga om Mayakalendern. Kurtan (disk) 20 mars 2012 kl. 15.07 (CET)
replies: text: Ok, jag har förändrat texten utefter denna info (utan att gå närmare in på det systemet). /WeRon (disk) 20 mars 2012 kl. 18.42 (CET)
thread_title:  Sexagesimalt system 

message: Jag försökte göra en redigering tidigare idag men då slutade det med att stora delar av artikeln raderades. Mycket märkligt. 
När det kommer till rullistor fungerar dessa sällan eller aldrig på mobiltelefoner (smartphones inräknat). Utöver det har rullistor fått stor kritik i diskussioner på Bybrunnen, samt att vi kan se att rullistan missförstås. Användare missar helt enkelt att det finns fler fotnoter än vad som syns i det lilla listfönstret. dnm (d | b) 15 april 2012 kl. 14.25 (CEST)
replies: text: Dnm, din tidigare borttagning av funktionen skedde med hänvisning att det inte skulle gå att skriva ut noterna och då återställde jag – eftersom det inte stämmer. Skriver man ut med pdf-alternativet, så skrivs också hela notlistan ut komplett. Nu är istället argumentet att det "sällan eller aldrig" fungerar i mobiltelefoner. Det är också fel: jag har idag prövat 2 stycken olika smartphones och det fungerar utmärkt i dem båda. När det gäller äldre mobiltelefoner är vinsten ännu större, då man slipper att scrolla sig förbi 150 noter, när man vill komma till artikelns nedre delar.

text: Jag har inte heller sett något konsensus eller stark kritik i något sammanhang, även om det säkert finns dem som gillar jättelånga listor med noter. Det viktiga är dock IMHO: att noten kommer fram om man klickar på den och så blir det också på alla plattformar jag testat, oavsett om det finns någon extra draglist till höger om notavsnittet eller ej./WeRon (disk) 15 april 2012 kl. 14.57 (CEST)
replies: text: : WeRon, det problemet påtalades av en annan användare och jag såg inget skäl att ifrågasätta det, då det brukar vara ett generellt problem i andra sammanhang, men jag borde ha tittat upp om det var fallet här på Wikipedia. Nu var det inte så, enligt dig, och det är bra.

text: : Jag sitter just nu och tittar med en Samsung Galaxy S2 och jag tittade nyss med en Satio. I Samsungem fungerar det inte och i Sation fungerade det inte. Jag vet sedan tidigare att det i en populär Ericsson-telefon (glömt vad modellen heter) inte heller fungerar. Så, nej, det är inte ett felaktigt påstående. Det finns dock olika typer av webbläsare man kan använda och det kan hända att om man laddar ner en webbläsare så fungerar det i dessa. Jag har använt de som följer med telefonen, vilket är de webbläsare de flesta användare av smartphones använder.

text: : Jag gillar inte jättelånga listor. Jag avskyr dem, vilket jag uttryckt många gånger. Jag ogillar inte rullistor förutom just det faktum att dessa inte alltid fungerar som tänkt. Det går med andra ord inte att skrolla i notförteckningen.

text: : Du får söka igenom diskussioner om du inte tror mig. Kritik har framförts, och jag tror det inte är från mig. Jag har förespråkat dynamisk bakgrundskodning som anpassar sig efter de tekniska förutsättningarna som finns hos de olika plattformerna. dnm (d | b) 15 april 2012 kl. 15.09 (CEST)
replies: text: ::Den enda kritik med substans som jag har sett, har handlat om att det tidigare inte har gått att skriva ut noterna om de gömmer sig bakom en draglist, men då det inte gäller vid pdf-utskrift tycker iaf jag att fördelarna överväger. Jag har inte heller någonsin sett någon generell kritik emot denna metod på t.ex WP:AN och inte heller nu under den nuvarande bedömningen. Däremot är ju det IMO viktigt att rätt not kommer fram om man klickar på den. Det gör det oavsett metod på två nyare smartphones som jag har testat (med medföljande webbläsare), fungerar den funktionen på de mobiler som du har tillgång till? Den mest slående skillnaden för mig, med eller utan draglist, är iaf att man får scrolla ganska länge för att komma förbi notavsnittet utan draglist, vilket också är det främsta argumentet för att ha en separat draglist i avsnittet./WeRon (disk) 15 april 2012 kl. 15.33 (CEST)
replies: text: ::: Jag tycker PDF-frågan är mindre relevant än det direkta problemet med läsandet av artikeln i en webbläsare.

text: ::: All kritik behöver inte lyftas på AN för att vara relevant kritik.

text: ::: Ja det gör det. Källan man trycker kommer fram, men då syns inte källorna före den och man tvingas skrolla upp i artikeln igen och trycka på nästa källa för att få fram den. Det är mycket ineffektivt och talar tydligt emot skrollistor. Nu blev denna notförteckning spaltad (vilket det finns mycket delade meningar om), vilket jag sett fungerar på alla smartphones eller så reduceras spaltningen endast till en spalt. I det konkreta fallet innebär det att skrollningen blir betydligt kortare, men du kan se alla källhänvisningar utan att behöva skrolla upp och ner genomhela artikeln upprepade gånger för att få se specifika källhänvisningar. dnm (d | b) 15 april 2012 kl. 15.55 (CEST)
replies: text: ::::Självklart finns det andra forum för relevant kritik än just WP:AN, men hade det ens funnits lite relevant kritik så hade det ju tagits upp just när en artikel nagelfars i stort och smått. Den enda åsikten (som initierade din förändring), var ju dessutom fel i sak då pdf-utskrifter faktiskt fungerar. Ditt eget argument om att det "sällan eller aldrig fungerar med mobiler" kanske främst gäller dina egna, då exakt alla mobiler/surfplattor/datorer som jag har tillgång till – tvärtom fungerar "klockrent" med funktionen.

text: ::::När det gäller spaltning så verkar plattformar från Apple dela upp i spalter om 3, vilket också förkortar scrollningen. På en nyare mobil med Windows Phone 5 blir det istället en lång lista med noter, som tar en del tid att scrolla sig igenom. Jag tror att en genomsnittslig artikelläsare (iaf på mobil) främst uppskattar att bli länkad till sökt not och det låter mycket märkligt om returlänken tillbaks till avsnittet inte skulle fungera. Att den länken fungerar låter IMO mer intressant, än möjligheten att titta på den föregående noten, för de läsare som vill läsa annat än noter. Vill gärna se praktiskt på detta och det är därför som jag införde en scrollminskande funktion och ser iaf inga nackdelar på här testade plattformar./WeRon (disk) 15 april 2012 kl. 17.45 (CEST)
replies: text: ::::: Mina egna mobiler? Jag äger bara en. Däremot har jag kompisar och grannar med mobiler. Jag har testat lite olika saker med deras mobiler inför de diskussioner som förts på Bybrunnen och konstaterat att detta är ett reellt problem. Jag tycker inte om sättet du nästan fnyser åt det jag skriver.

text: ::::: Det du skrev ovan: Däremot är ju det IMO viktigt att rätt not kommer fram om man klickar på den. Det gör det oavsett metod på två nyare smartphones som jag har testat (med medföljande webbläsare), fungerar den funktionen på de mobiler som du har tillgång till? Tycker jag visar att även du stött på detta bekymmer.

text: ::::: Jag vill också se praktiskt på detta. Jag vill inte behöva skrolla upp och ner i en artikel, om och om igen, ifall jag vill titta på fotnoter, som döljs på grund av att vi valt en kodning som inte stöds i de vanliga webbläsarna i mobiltelefoner. Vi skulle kunna dra denna diskussion genom Bybrunnen än en gång, ifall du känner för det? Det kan vara bra att få ytterligare ett gemenskapsuttalande och kanske andra förslag på lösningar som ger fördelarna från det vi båda förespråkar. Vi vill samma sak men genom olika sätt. Vänligen, dnm (d | b) 15 april 2012 kl. 18.07 (CEST)
replies: text: ::::::Jag kan bara konstatera att funktioner som "sällan eller aldrig" fungerar för de olika plattformar som du har tillgång till, istället alltid fungerar för de plattformar som jag har provat. Nej, jag har inte haft några bekymmer med min utrustning, har därför aldrig bytt webbläsare i dem, och det är därför som jag är intresserad av vad andra kan ha för skäl att vara motståndare till scrollminskande funktioner. De plattformar som jag har provat idag är Nokia Lumia 800 (Win phone 5), iPhone 4s, iPad 2, iPad 3 samt XP och Windows 7 och det finns inga som helst problem med funktionen i någon av dem.

text: ::::::Den som vill fokusera på själva notavsnittet kanske kan se någon ospecad nackdel, men när det gäller artiklar med såpass många fotnoter som denna, tror iaf jag att de flesta vill se flera spalter eller ett notavsnitt med en draglist. Jag tror inte att vi kommer längre här, ska argument kunna värderas måste vi kunna fokusera på vad som faktiskt är skrivet och inte söka mellan rader efter sådant som inte är det./WeRon (disk) 15 april 2012 kl. 20.06 (CEST)
replies: text: ::::::: Jag föreslår att vi ta in fler personer genom att lämna en blänkare på Bybrunnen eller flyttar denna diskussion dit. Jag känner spontant, eftersom det finns sådana här problem att det är en angelägenhet för wikipedia att avgöra hur man bör göra i sådana här fall. Detta är frågan om en utmärkt artikel och den bör vara tillgänglig. I Windows XP, 7, Vista med flera fungerar det bra, men på mobiltelefoner fungerar det inte bra. Det är inget fel på de jag provat. Min är dessutom helt ny så den är fabriksinställd. Telefonen jag hade innan denna som var en HTC fungerade inte rullistor heller på. dnm (d | b) 15 april 2012 kl. 23.10 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag är ledsen att vi inte är överens i denna fråga, men det finns lite för många brister i ditt resonomang och dina uttalanden. I mobilsammanhang vore det IMO tillräckligt om den anropade noten visas och det tror jag att den gör även i ditt fall och just mobilfunktionen blir totalt sett bättre iom minskad scrollning. Om det sedan är så att du tycker att detta är frågan om en utmärkt artikel, borde du inte heller rösta på bra och dessutom utan konstruktiv kritik. Denna funktion finns dessutom på fler utvalda artiklar.

text: ::::::::När du återställde senast klagade du dessutom på att även dina rubrikändringar blev återställda och det är ju en smaksak iom att det inte heller var något fel på de tidigare rubrikerna. Dina ändringar känns  ganska summariska och utan det konsensusstöd som skulle ge tyngd åt dina redigeringar. Eftersom jag vid översättningen valde denna layout är det också utgångspunkten, som inte självklart bör ändras bara för att du tycker så, så du borde inte heller framhålla att just din önskade version ska gälla tills att diskussionen säger annat./WeRon (disk) 15 april 2012 kl. 23.50 (CEST)
replies: text: ::::::::: Tycker du inte det börjar lika en sandlåda allt detta?

text: ::::::::: Vart är tidsgränsen för när en ny redigering kan anses vara OK och en återställning av den blir just en ny redigering bland andra redigeringar?

text: ::::::::: Jag måste fråga rakt ut: Är du emot allt jag tycker och gör av ren princip? Det känns nämligen så. Nu är rubrikändringarna inte heller OK. Vad är det frågan om egentligen?

text: ::::::::: Ifall vi inte kan komma överens om fotnoterna tycker jag vi borde lyfta frågan till Bybrunnen för att höra hur vi ska fortsätta detta, just med tanke på att såväl rullistor som spalter fått kritik. dnm (d | b) 16 april 2012 kl. 00.06 (CEST)
replies: text: ::::::::::Nu har ju inte jag sagt att dina rubrikändringar skulle vara felaktiga, men de tidigare var inte heller fel. Nej, jag är inte emot allt som du tycker eller gör, även om jag inte alltid håller med dig. I detta fallet gör dock du envisa redigeringar i en artikel som jag har lagt ned mycket tid och möda på, och även om jag som huvudförfattare inte kräver att få min vilja igenom i stort och smått, så tycker jag nog att jag har rätt att ha synpunkter utan att bli anklagad för att vara emot just dig.

text: ::::::::::Jag skulle iofs också kunna fråga vad detta egentligen handlar om, då du tidigare under kvällen faktiskt frågat andra om du ens får lov att ändra i en samförståndsanda, medan du här kör igenom din version helt utan samtycke och dessutom oförskämt nog spelar offer, i en artikel som har tagit mig lång tid att färdigställa. I ditt förra inlägg argumenterar du för att denna artikel är utmärkt, medan du i den pågående bedömningen röstar för bra: ursäkta mig, men det låter varken vänligt eller genomtänkt./WeRon (disk) 16 april 2012 kl. 00.46 (CEST)
replies: text: ::::::::::: Nej, de tidigare rubrikerna var inte fel. Jag ville bara förtydliga dem.

text: ::::::::::: Du har lagt ner ett jättebra arbete på artikeln. Jag har berömt dig flera gånger för detta och jag tyckte även att du skulle få utmärkelse på VNA för denna artikel. Det innebär dock inte att jag tycker att du har mer "say" i artikelns utformning än någon annan. Att jag vill bidra till artikeln du huvudsakligen författat, handlar inte om någon respektlöshet från min sida. Ingen äger artiklarna, men jag förstår mer än väl din "kärlek" till artikeln. Jag har känt lika själv i många fall men det kan vara bra att släppa lite på tyglarna. Vi vill ju alla ändå samma sak.

text: ::::::::::: När jag sa detta om emot av ren princip handlade det inte bara om denna artikel utan jag tänkte även på VNA och i något annat sammanhang, som jag inte nu riktigt minns, där jag upplevt ditt motstånd som ologiskt (från mitt sätt att se, naturligtvis). Därför frågade jag det. Om det hade funnits fog för det, att det hade varit något problem, så hade jag arbetat för att lösa det. Det känns bra att det inte var något där. :) Jag ber om ursäkt ifall det var en obehaglig frågeställning.

text: ::::::::::: När jag skrev "detta är frågan om en utmärkt artikel" handlar det inte specifikt om min röst utan om själva nomineringsprocessen som mycket väl kan sluta på Utmärkt. Jag var otydlig på den punkten. Jag tycker som jag skrev ovan att artikeln håller mycket god kvalité.

text: ::::::::::: Vad menar du med "varken vänligt eller genomtänkt". Vänligen, dnm (d | b) 16 april 2012 kl. 00.58 (CEST)

text: Kommentar från en utomstående:

text: Jag håller med att scrollistor är problematiska. Eftersom vi arbetar med digital information så är det "fysiska" utrymmet som noter rätt irrelevant. Det känns mer angeläget att vi är säkra på att noterna syns ordentligt och inte döljs av tekniska fnurror; hellre enkelhet genom mindre finess än komplikationer p.g.a. tekniskt kluriga lösningar.

text: Däremot tycker jag att ändringen av rubriker "-förteckning" känns väldigt onödigt. "Noter" och "Källor" är standard, och det är en standard som vi har rätt gemensamt med mer traditionella källor. Det känns inte som det är något värt att redigeringskriga om.

text: Peter Isotalo 16 april 2012 kl. 19.42 (CEST)
replies: text: :Tack för en neutral input. Det kändes faktiskt lite här som det var fråga om ändring för ändrandets skull och jag uppfattade också en, i mina ögon, vinklad argumentering som stöd för det. Eftersom jag för tillfället verkar vara ensam om att uppskatta fördelarna med funktionen fullt ut och att det har redogjorts för ett visst haltande med vissa mobiler, låter jag ändringen står kvar när det gäller draglisten. Jag får väl scrolla på min mobil eller helt enkelt låta bli att besöka denna artikels nedre delar. Ändrar däremot tillbaks till noter respektive källor som är tydligt nog i sammanhanget./WeRon (disk) 16 april 2012 kl. 20.01 (CEST)
replies: text: :: Det var inte frågan om några ändringar för ändringarnas skull (WP:GT). Vi alla putsar och fixar med sådant vi upplever är ofullständigt. I en artikel jag redigerade för ett tag sedan ändrade jag "Tryckta källor" till "Källförteckning", strax därefter ändrade någon det till "Källor" och sedan ändrade en tredje det till "Källförteckning" igen. Vad som hänt därefter vet jag inte. I uppsatser med flera heter det oftast "källförteckning" och "notförteckning". Det är dock inget att tjafsa om. Vill WeRon så gärna att hens formulering ska vara den som gäller ska jag inte orda om det. Något redigeringskrig över rubrikerna har nog inte förekommit (tror jag?). dnm (d | b) 16 april 2012 kl. 20.18 (CEST)
replies: text: :::Det är väl snarare så att det inte finns anledning att ändra en riktig benämning emot en annan och det kan vara värt att påpeka – innan någon uppfattar att den ena rubriken skulle vara bättre än den andra. Det är är bra med standard, det ska vi ha många – var det någon som sa. Trots paradoxen har mångfalden sina förtjänster och det skapar iaf arbete när de ska samsas eller översättas./WeRon (disk) 16 april 2012 kl. 20.47 (CEST)

text: :::Diskussionen om notsystem och källhänvisningar förs tydligen på flera platser just nu. Jag noterar att  har benämningarna "Noter" och "Tryckta källor". Är inte detta rådande konsensus? Om inte, var nåddes konsensus om en ändring? Det är nog bäst att vi fastslår vad det är som gäller för att undvika onödiga missförstånd och långdragna diskussioner. Imperto (disk) 17 april 2012 kl. 00.12 (CEST)
replies: text: :::: Nej, detta är en helt annan fråga. :)

text: :::: Jag tror inte det finns något konsensus i denna fråga. Kan vara klokt att lyfta det för att få till en enhetlighet på Wikipedia. "Tryckta källor" är dock allt för begränsat, då alla källor inte är tryckta, varför "Källor" eller "Källförteckning" är bättre. dnm (d | b) 17 april 2012 kl. 00.14 (CEST)
Stycket "Noter" är just nu svårläst på grund av att det både är indelat i tre kolumner och att noterna är onödigt långa. Kompletta källreferenser står under "Noter" i stället för under "Källor" och många av källorna under "Källor" har inga referenser till sig. Noterna skulle behöves kortas ner betydligt, lämpligen genom att använda  och alla  och  borde flyttas ner till stycket "Källor". /ℇsquilo 17 april 2012 kl. 07.22 (CEST)
thread_title:  Notförteckningen 

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i minst tre veckor och
* fått minst fem utmärkt-röster och
* dessa utgör minst 2/3 av det totala antalet röster.Kigsz 24 april 2012 kl. 13.07 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Nominerad av Kigsz 3 april 2012 kl. 09.40 (CEST)
 
Välskriven, omfattande och illustrerad översättning.
 
;Stöder för utmärkt
#Ace90 (disk) 3 april 2012 kl. 18.40 (CEST) Översättning av en engelsk utmärkt artikel. Tycker nog att referenserna kan behållas som det är - finns knappast någon poäng med att skapa förkortningar till källor som ändå inte har skilda sidnummer.
# Mycket bra val för översättning. En välskriven, väl källbelagd artikel om en av mänsklighetens viktigaste uppfinningar. Peter Isotalo 9 april 2012 kl. 20.53 (CEST)
#Luttrad (disk) 12 april 2012 kl. 17.46 (CEST) Jag tycker artikeln är utmärkt enligt våra kriterier. 
#Obelix (disk) 13 april 2012 kl. 01.52 (CEST) Som Luttrad. Notera att en utmärk artikel ska vara utmärk, men inte helt perfekt.
#--NERIUM (disk) 14 april 2012 kl. 15.38 (CEST) Vanligtvis tycker jag att en artikel skall ha ett år på nacken men den här är redan mogen.
# Sjunnesson (disk) 16 april 2012 kl. 15.49 (CEST) Som Luttrad.
 
;Stöder för bra
#Yger (disk) 3 april 2012 kl. 12.56 (CEST) Mycket god substans, välskriven bra källförsedd och bra illustrationer. Jag hade dock gärna sett en mer fokuserad ingress, också en mer allmänt hållen beskrivning kring människan och tid(matning)en. Har alla människor alltid hållit reda på tiden? Hur vet man utan tidsmätningverktyg och när solen inte lyser när det är dags att äta, vakna etc
#:Hur man håller reda på tid utan tidmätningsverktyg är så vitt jag kan se det artikeln inte handlar om, även om det framgår mycket tydligare av den engelska artikelns titel ("history of timekeeping devices"). Ämnet är alltså teknikhistoria, inte kultur- eller idéhistoria. En specifik nisch, men en fullt legitim sådan. För egen del tycker jag att begreppet "tidmätning" per definition måste handla om instrument. Om det inte omfattar instrument så blir det en fråga om tidsuppfattning, och då är vi inne på ett helt annat ämne. Peter Isotalo 6 april 2012 kl. 18.34 (CEST)
#::Jag vet inte vad du vill med denna kommentar. Jag vidhåller i alla all min syn samtidigt som jag respekterar om du ser annorlunda på denna aspekt, och kommer inte kommenterar om du tex lägger en röst på utmärkt.Yger (disk) 6 april 2012 kl. 18.41 (CEST)
#:::Det står längst upp på sidan att "de som röstar förväntas komma med konstruktiva synpunkter på artikeln". Det du hänvisar till verkar bygga på en missuppfattning om själva artikelämnet. I praktiken verkar du kräva att artikeln ska omfatta ett annat, om närbesläktat, ämne för att den ska kunna betraktas som utmärkt. Vilken del av kvalitetskriterierna anser du är tillämpliga på den bedömningen? Peter Isotalo 6 april 2012 kl. 19.37 (CEST)
#::::Jag pratar om en kort inledande stycke som beskriver varför tidmätning är viktig, kraven på vad man vill mäta, ett tillskott på cirka 2% text, ingen annan ändring och inte en ändring varken innehåll, namn eller tema. Och för mig ser jag det som klart önskvärt att i allmänhet inte bara beskriva tekniska lösningar utan också vilket problem lösningarna vill åtgärda.Yger (disk) 6 april 2012 kl. 20.29 (CEST)  
#::::: I denna fråga delar jag helt Ygers uppfattning. Det skadar inte att göra den kopplingen som är central för att förstå artikelns betydelse i övrigt. Vänligen, dnm (d | b) 6 april 2012 kl. 20.46 (CEST)
#::::::Den nya meningen i ingressen är en klar förbättring. Jag ser dock den principiella frågan jag tar upp inte inarbetad. Ta tex den fösta raden i brödtexten. I många forntida civilisationer observerades astronomiska himlakroppar, oftast solen och månen, för att fastställa tid, datum och årstider Detta gällde ju inte bara i äldre civilisationer utan under hela mänskligheten. Hur är det med skillnaden att observera var skuggan på skuggan från ett träd faller och ett solur? I mitt sockenarbete finner jag många ortnamn härleds för hur solen fallit in på olika tider på dagen. Detta måste ju varit en del av tillvaron från före stenåldern? och inte kopplat till civilisationer.Yger (disk) 7 april 2012 kl. 09.22 (CEST)
#:::::::Vill man ändra en artikels inriktning är det här helt fel forum. Man lägger sin röst på en artikel utifrån det ämne den faktiskt avser att behandla, inte ett potentiellt annat ämne. Kanske det vore på sin plats att ändra artikelns titel så att just den teknikhistoriska aspekten är bortom tvivel. Vad sägs om t.ex. tidmätningsinstrumentens historia? Peter Isotalo 7 april 2012 kl. 12.05 (CEST)
#::::::::Du tycks konsekvent välja att misstolka det jag skriver. Jag vill inte ändra varken titel eller innhåll. Men ståndpunkt är att den inte är uttömmande då den inte skriver något om behovet av det intrumenten skall lösa.Yger (disk) 7 april 2012 kl. 12.17 (CEST)
#*Mange01 (disk) 12 april 2012 kl. 00.26 (CEST) Klart läsvärd och välillustrerad artikel. Önskar dock några fler fotnoter. 
#Ricjac 12 april 2012 kl. 16.20 (CEST) Artikelnamnet är inte särskilt precist.
#dnm (d | b) 12 april 2012 kl. 18.39 (CEST)
 
;Stöder inte
;Diskussion
Från AIVPN
Det är en väldigt intressant och bra skriven artikel. Jag skulle dock vilja se en bättre, mer ändamålsenlig och enhetlig källförteckning. Källhänvisningarna bör vara korta och koncisa där endast efternamn, årtal och eventuellt sidhänvisning anges (som i stockholmsartiklarna, Guillaume Le Gentil, brottsprevention med flera). Använd gärna mallen  för formateringen av källhänvisningarna.  I litteraturförteckningen ska källorna fullt utrustade enligt principerna för bok-, webbref med flera. --Dnm 19 mars 2012 kl. 13.12 (CET)‎
Förstod inte heller först vad som saknades, då artikeln är fokuserad på just instrument som mäter tid. De bakomliggande behoven framgår dock senare i brödtexten, men jag kompletterade nu inledningen med en generell sammanfattning av några anledningar till att mäta./WeRon (disk) 6 april 2012 kl. 22.30 (CEST)
replies: text: @Yger: är inte säker på vad du menar nu, men skillnaden mellan skugglinjen från en obelisk eller ett solur är ju att dessa instrument är skapade och kalibrerade för att mer exakt mäta tid än t.ex. ett träd. Visst kan man grovt räkna tid efter skuggan från ett träd och kapar man av grenarna, vässar till det och lägger en avläsningsskala runt det - så har ett instrument skapats. Det är först då som iaf jag ser en möjlig relevans i denna typ av artikel, under förutsättning att det handlat om en utbredd och verifierbar metod att mäta tid./WeRon (disk) 7 april 2012 kl. 10.08 (CEST)
replies: text: :Stonehenge är ju entydigt ett instrument att mäta tid med. Troligtvis skapades betydligt primitivare sådana i förgängligt trä som fanns tidigare och parallelt. Och vad avgör i denna gråzon när det är ett instrument som platsar i denna artikel, och när för primitivt? Nu har jag iofs röstar för Bra så jag tycker artikeln är bra, men inte uttömmande då man hoppar över dessa frågor och aspekter.Yger (disk) 7 april 2012 kl. 10.56 (CEST)
replies: text: ::Nu har iofs jag inte haft några synpunkter på din röst, den som avslutar bedömningen får värdera utifall det handlar om aktuell och relevant kritik eller ej. Sedan vet vi inte om den engelska artikelns författare har "hoppat över" denna information, då den kanske inte har setts som relevant eller verifierbar öht. Just verifierbarheten är uttryckligen anledningen till att det är mkt lite skrivit om t.ex. Stonehenge. Vill inte utöka utan tillgång till verifierbar information (och skulle någon göra det, är det stor risk att det raderas just av den anledningen)./WeRon (disk) 7 april 2012 kl. 11.27 (CEST)
replies: text: :::Nu nämnde jag inte de exemplen med avsikt att de skulle föras in utan som kommentar att första meningen i brödtexten säger att tidmätning började (först) smed de första civilisationerna, vilket jag anser är vilseledande info och visar på behov av en (kort) bakgrundsinfo. Yger (disk) 7 april 2012 kl. 12.31 (CEST)
replies: text: ::::Aha, om det är den meningen som är det som förbistrar, så går det säkert att trimma den (så att det inte låter som att det vore känt hur och när generell tidmätning började). Ska titta på ordalydelsen lite närmare./WeRon (disk) 7 april 2012 kl. 12.51 (CEST)

text: ::::Har nu letat igenom inledningen och avsnittet ""Tidiga tidmätningssystem", utan att förstå vad du ser som vilseledande. Det enda jag hittar som är likt det som du vänder dig emot i ditt inlägg ovan, säger ju inte alls så (se första meningen i avsnittet). Däremot finns den typ av info som du verkar efterfråga senare i sagda avsnitt, då det nämner lite om kalenderverktyg av sten och trä under den senaste istiden. Det är nog egentligen såpass tydlig (otydlig), som man kan vara i det sammanhanget./WeRon (disk) 7 april 2012 kl. 16.01 (CEST)

text: ::Jag tycker WeRon pekar på just där skon verkligen klämmer: vi har inga tillförlitliga källor som kan bära upp den information du vill ha tillagd, Yger. Jag är personligen tveksam till dina förslag eftersom jag inte tror att den typen av forskning finns; mest är det för att den låter oerhört spekulativ och bevistunn. Det går inte att bara anta att den finns, för då ställer man kravet på andra användare att bevisa ens egen spekulation.

text: ::Peter Isotalo 7 april 2012 kl. 11.59 (CEST)
replies: text: :::Jag har inte haft förslag på exakt tillägg utan enbart visat på en brist utifrån kriteriet uttömmande. Yger (disk) 7 april 2012 kl. 12.17 (CEST)
replies: text: ::::Varför ska en artikel om hur man har mätt tid genom mänsklighetens historia förklara varför man mäter tid för att betraktas som utmärkt? Det är ju ett fullkomligt enormt filosofiskt och idéhistoriskt historiskt spörsmål som inte kan eller bör avhandlas i en artikel om teknikhistoria.

text: ::::Peter Isotalo 7 april 2012 kl. 14.24 (CEST)
replies: text: ::::: Fast riktigt bra teknikhistoria kan inte kliniskt bortse från den typen av spörsmål, även om det rimligen bör hamna långt ut i periferin i någon förklarande not samt någon hänvisning till den typen av litteratur (om sådan finns). Jag tror dock att nyckeln till förvirringen är det väldligt otydliga artikelnamnet och ditt förslag högre upp om ett byte till "tidmätningsinstrumentens historia" är mycket ändamålsenligt och bör effektueras snarast möjligt. Ricjac 12 april 2012 kl. 16.12 (CEST)
replies: text: ::::::@Ricjac: funderade faktiskt också, under översättningen, på precis det förslag som Peter I gav ovan, men valde bort det av av samma skäl som Peter nämner i ett tidigare inlägg: att "tidmätning" per definition måste handla om instrument samt att alternativen blir något omständliga. Yger påstår iaf själv att dennes åsikter inte bygger på missförstånd pga av namnet och läser man inledningen så förstår säkert de flesta vad artikeln handlar om.

text: ::::::@Mange01: Din röst bygger mest sannolikt på ett missförstånd: artikeln har 150 fotnoter totalt men bara ett mindre antal syns åt gången och enskilda noter hamnar automatiskt överst när man klickar på dem (eller använder scrollfunktionen)./WeRon (disk) 12 april 2012 kl. 18.31 (CEST)
replies: text: :::::::Du har rätt i din gissning. Måste dock fundera på om detta är en bra lösning. Fotnoterna syns inte vid utskrift. Mange01 (disk) 13 april 2012 kl. 01.15 (CEST)
replies: text: :::::::: Jo det är ett problem med scrollistor. Jag åtgärdade nu det hela genom att ta bort scrollistan. dnm (d | b) 13 april 2012 kl. 01.35 (CEST)

text: :::::::: Att visa noter i flera kolumner är förstås en annan väg för att minska mängden scrollande, när det finns såpass här många noter. Det blir dock inga problem med att skriva ut dem om man gör det med pdf-alternativet, då alla noter visas i sin fulla längd./WeRon (disk) 13 april 2012 kl. 07.19 (CEST)

text: ::::::: Det stämmer men det saknas också fotnoter för hela stycken. Detta borde åtgärdas. dnm (d | b) 12 april 2012 kl. 18.39 (CEST)
replies: text: ::::::::Ibland är utvecklingen i olika bedömningssituationer verkligen helt otippad: det var ingen överraskning att artikeln skulle få synpunkter på källornas formatering, med tanke på liknande synpunkter i flera andra artikelbedömningar på sista tiden, men att det skulle dyka upp (allvarliga?) ospecade önskemål på ännu fler noter – är som sagt otippat! Vill någon formatera källtext/fotnoter eller källbelägga ännu mer, så står det dem givetvis fritt att göra så (om artikeln kan antas tjäna på det)./WeRon (disk) 12 april 2012 kl. 18.56 (CEST)
replies: text: :::::::::Hur bör artikeln vara relaterad till tideräkning, som ju också har ett historieavsnitt? Motsvarande engelska artikel heter "History of timekeeping devices" och är därför helt inriktad på teknikhistoria. En artikel som heter "Tidmätningens historia" bör även ta upp tideräkningens historia, dvs olika kalendrar och tidsperioder, och dess historiska tillämpningsområden. Mange01 (disk) 13 april 2012 kl. 03.13 (CEST)
replies: text: ::::::::::Jag är lite osäker på om "tideräkning" är rätt namn på den artikeln, men jag tycker det är rätt uppenbart att den handlar om kalendrar och hur man anger historiska perioder. Det är att dokumentera tid uppmätt tid som fastställts med tidmätningsinstrument. Skillnaden känns rätt påtaglig.

text: ::::::::::--Peter Isotalo 14 april 2012 kl. 15.17 (CEST)
Jag anser att Peters resonemang är vattentätt, dvs att artikeln handlar om mätteknik, mera specifikt historien bakom tidmätning. Den engelska artikeln innehåller ordet "devices" i titeln just för att påpeka teknikaspekten. Mätteknik är inget litet ämne, så artikelns omfång är nog legitimt, även om det kan verka smalt. 
Liksom WeRon är jag förvånad över det svala mottagandet, alla utmärkta enwiki-artiklar är inte bra men denna verkar genomarbetad och vore ett bra tillägg till vår ganska lilla samling utmärkta artiklar. Som bra skulle den i alla fall enligt mig kännas mycket överkvalificerad. De flesta källor håller hög kvalitet medan vissa är lättare, helhetsintrycket säger dock "utmärkt". --Ace90 (disk) 14 april 2012 kl. 07.31 (CEST)

text: Jag tycker att mottagandet av artikeln överlag har varit positivt. Jag med flera andra har kommenterat att den är bra, intressant med mera, i olika sammanhang. Om jag inte minns fel har den vunnit pris på VNA också. Det betyder dock inte att den kanske direkt uppfyller kraven för Utmärkt. Det finns bitar olika användare anser att man bör titta närmare på för att uppnå "utmärkt" status. Det är inte ett svalt mottagande. Vänligen, dnm (d | b) 14 april 2012 kl. 12.59 (CEST)
replies: text: :Det största problemet är att jag ser de oerhört långt dragna tolkningarna av "uttömande" som alltför luddiga och illa underbyggda med argument för att faktiskt kunna åtgärdas. Man ska inte behöva kunna svaret på det man efterfrågar vid en nominering, men man måste kunna förklara sig lite bättre än "men berätta varför det här finns". Kan man inte specificera sig mycket närmare än så så känns det uppenbart att problemet är att övriga artiklar inom det betydligt större ämnet "tid" inte har tillräckligt med information. Det är dock ingen ursäkt för att bedöma just den här artikeln strängare än väldigt många andra utmärkta artiklar.

text: :Peter Isotalo 14 april 2012 kl. 15.17 (CEST)
replies: text: :: Du har helt rätt i att otydliga motiveringar är svåra att hantera, men värre är det när de som lämnat ett omdöme vägrar närmare motivera vad de menade med sina motiveringar. Det händer dock sällan. I detta fall tycker jag inte önskemålen varit otydliga, däremot verkar det ha blivit en rad missförstånd. Det är naturligtvis mycket olyckligt. Vänligen, dnm (d | b) 17 april 2012 kl. 01.01 (CEST)
</div>
thread_title: Antagen till utmärkt

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 15 externa länkar på Tidmätningens historia. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Korrigerade formatering/användning för http://physics.nist.gov/GenInt/Time/ancient.html
*Korrigerade formatering/användning för http://physics.nist.gov/GenInt/Time/early.html
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20110716162954/http://www.iwmagazine.com/education_history.cfm till http://www.iwmagazine.com/education_history.cfm
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20080704105617/http://www.msichicago.org/scrapbook/scrapbook_exhibits/time/educ_pages/act_incenseclock.html till http://www.msichicago.org/scrapbook/scrapbook_exhibits/time/educ_pages/act_incenseclock.html
*Korrigerade formatering/användning för http://findarticles.com/p/articles/mi_m1310/is_/ai_6955890
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20080218171021/http://www.history-science-technology.com/Articles/articles%2071.htm till http://www.history-science-technology.com/Articles/articles%2071.htm
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20071225091836/http://home.swipnet.se/islam/articles/HistoryofSciences.htm till http://home.swipnet.se/islam/articles/HistoryofSciences.htm
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20071225091836/http://home.swipnet.se/islam/articles/HistoryofSciences.htm till http://home.swipnet.se/islam/articles/HistoryofSciences.htm
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20081205004959/http://www.bartleby.com/61/31/C0413100.html till http://www.bartleby.com/61/31/C0413100.html
*Korrigerade formatering/användning för http://physics.nist.gov/GenInt/Time/revol.html
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20081121090042/http://national-clockshop-directory.com/Clock-Dictionary/m-main.htm till http://national-clockshop-directory.com/Clock-Dictionary/m-main.htm
*Korrigerade formatering/användning för http://www.aiaa.org/content.cfm?pageid=428
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20060919035618/http://www.manitobamuseum.ca/sg_marine.html till http://www.manitobamuseum.ca/sg_marine.html
*Korrigerade formatering/användning för http://www.mido.ch/en/technology/COSC/default.htm
*Korrigerade formatering/användning för http://physics.nist.gov/GenInt/Time/atomic.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 7 maj 2017 kl. 18.04 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade