lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Lista över järnvägstunnlar i Sverige

message: Finns det inte någon eller några tunnlar mellan Södertälje och Järna, där Grödingebanan, Västra stambanan och Svealandsbanan möts? /Dewil 20 januari 2008 kl. 16.07 (CET)
replies: text: Ja. Detta är inte alla tunnlar, i första hand de över 500 meter, och hyfsat komplett först över 1000 m längd. -- BIL 20 januari 2008 kl. 19.16 (CET)
replies: text: :Om du inte redan har den så vill jag tipsa om http://www.teknikarv.se/tunnlar/ där så gott som alla järnvägstunnlar i Sverige finns med. /Dewil 20 januari 2008 kl. 22.01 (CET)
replies: text: ::Listan visar tunnlar över 500 meter. Var bör gränsen gå för att ge tunnlar egna artiklar? För vägtunnlar verkar gränsen gå mycket lågt, men de är å andra sidan mindre vanligt förekommande. Jag har startat några artiklar, och det finns nu egna artiklar om alla järnvägstunnlar över 2000 meter. Men även för några kortare under byggnad (Kattlebergstunnlen, 1,8 km och Murbergstunneln, 1,6 km). Bör artiklar startas för alla järnvägstunnlar över 1000 meter? De kommer sannolikt att bli betydligt fler på lång sikt. -- Knubbe kub 12 juli 2011 kl. 17.16 (CET)

message: Jag antar att Kroksbergstunneln och de andra tunnlarna är invigda och trafikeras nu, men jag kan inte hitta ngt belägg för det trots en stunds googlande. Ngn som kan bekräfta? Kanske åkt i dem? :) Det står nu i artikeln att de planeras att öppnas i augusti 2012. I tunnlarnas egna separata artiklar står det att de planeras öppnas i april 2012.//Inteloutside2 (disk) 25 november 2012 kl. 22.40 (CET)
replies: text: Ja de är öppna. Man kan se på daglig graf, alltså ett diagram över tågens positioner  (välj ett datum och filen med X012 i namnet). I alla fall i oktober 2012 (längre tillbaka finns de inte kvar) gäller att planerad restid Västeraspby-Härnösand är 33 minuter för 69 km, plus tid för stopp i Kramfors. Den restiden är omöjlig utan tunnlarna eftersom den gamla sträckan var extra krokig här. Tidtabellen har gällt sedan augusti. Enligt Ådalsbanan började nattåg gå i juli och full trafik i augusti. --BIL (disk) 25 november 2012 kl. 23.09 (CET)
thread_title:  Är tunnlarna på Ådalsbanan öppnade nu? 
Diskussion:Ulf Dageby

message: Du har särskrivit "Beckfilmerna"! 
replies: text: Tack för att du påminde oss. :) //moяlist 20 januari 2008 kl. 18.10 (CET)
thread_title: Särskrivning (2008)

message: Var Dageby med i Nynningen 1970?
Kan det verifieras?
thread_title: Nynningen 1970
Diskussion:Islandstorget

message: Hade Islandstorget verkligen samma namn som nuvarande Ängbyplan (T-banestationen innan, ca 1 km närmare stan)? /Urbourbo 20 januari 2008 kl. 20.51 (CET)

message: /Urbourbo 2 oktober 2009 kl. 00.44 (CEST)
thread_title:  Bildtips 

message: Jag trodde det snarare var ett torg... Eller? /Kattegatt (disk) 21 oktober 2012 kl. 16.20 (CEST)
thread_title:  Informellt område? 
Malldiskussion:F1-race

message: Med relativ bredd på 45% tenderar rutan att bli väldigt stor om man har upplösningar över 1024px. Är det inte bättre att, som med de flesta andra mallar, ha en fast bredd på rutan? --Strangnet 20 januari 2008 kl. 21.43 (CET)
replies: text: Aha, jag ändrade till width="320px", ok? --Rosp 20 januari 2008 kl. 23.07 (CET)
thread_title: Mallens bredd

message: Det vore bra om någon kunde lägga till mer valmöjligheter i mallen så man snabbt kunde se vem som vann (Podium), om det regnade eller var torrt (Väder) o dylikt. Engelska wiki har mer info [Engelska Infobox om F1 GP]. Jag skulle kunna göra det, men hittar ingen information om hur man går tillväga för att ändra infoboxar (nybörjare här på wikipedia).
thread_title: Mer info
Diskussion:Inledningsanförande

message: En s.k. keynote är snarare en engelsk term för bland annat ett öppningstal på exempelvis en konferens och inget unikt för Apple. Jämför en:Keynote. Sidan borde antingen omdirigeras till öppningstal eller raderas helt.
/berdan 21 januari 2008 kl. 00.11 (CET)
replies: text: En keynote är, som du säger, ett anförande eller en inledning. En Keynote har sedermera även blivit för Apple ett varumärke och en tillställning där produkter lanseras. Att få  4000 människor att åka från hela världen, endast för att uppleva en produktlansering som inte vara mer än 90 minuter, anses som något mer än bara en presentation (med risk för att låta frikyrklig). Jag yrkar således på att artikeln bör finnas kvar, men kanske omskrivas för att göra tydlig skillnad på en Keynote och ett öppningstal.

text: --Daniel Oskarsson 21 januari 2008 kl. 00.36 (CET)
replies: text: :Microsoft håller keynote/öppningstal vid CES, Oracle på Oracle OpenWorld och så vidare. Att denna artikel enbart ska handla om Apple köper jag inte, det vore som att ha en artikel om att vinna förtjänstpris och bara prata om Nobelpriset eftersom det är ett av de mest kända i världen. Ett bättre alternativ anser jag vore att skapa Macworld Expo och införliva denna artikel som ett stycke i den.

text: :/berdan 21 januari 2008 kl. 00.51 (CET)
replies: text: ::Kan hålla med dig, men i svenska medier (ref. till världens största nätverk av teknikmagasin IDG på följande länk: http://www.idg.se/2.1085/1.140230) så skrivs det engelska "Keynote". Utifrån detta anser jag att Apples Keynote är i svenskan mer som varumärke än som en modernisering av svenskans ord för Föredrag eller Öppningstal --Daniel Oskarsson 21 januari 2008 kl. 01.25 (CET)
replies: text: :::Det är mycket möjligt (eller snarare väldigt sannolikt) att Apples keynote är den mest kända, men begreppet keynote används inte bara där, vilket denna artikel ger sken av. IDG skriver även om keynote på Gartners ITxpo, ovan nämnda OracleWorld, Facebook, Brainshare, MipTV och NAB. Apple håller heller inte enbart keynote under Macworld Expo utan även exempelvis vid utvecklarkonferensen WWDC. När jag får tid kommer jag revidera artikeln och försöka införliva argumenten från denna diskussion.

text: :::/berdan 21 januari 2008 kl. 01.50 (CET)
replies: text: ::::Låter som en vettig idé. Artikeln, dock, ger absolut inte sken av att det är den enda "keynoten" som finns, men vid tidpunkten den viktigaste. --Daniel Oskarsson 21 januari 2008 kl. 02.07 (CET)
replies: text: :::::Omskriven nu, ser artikeln ok ut?

text: :::::/berdan 21 januari 2008 kl. 03.04 (CET)
replies: text: ::::::Mycket bra jobb.

text: ::::::--Daniel Oskarsson 21 januari 2008 kl. 21.45 (CET)
thread_title:  Klargöranden av felaktiga fakta
Diskussion:Kanalströmning

message: Vad ska en användare med något sådant? /Pieter Kuiper 21 januari 2008 kl. 00.35 (CET)
replies: text: För att få en överblick över de hydrotekniska facktermer, som är relevanta för ämnet kanalströmning. Dessutom ges exempel på praktiska tillämpningsområden för kanalströmning. --/Niking 21 januari 2008 kl. 02.22 (CET)
replies: text: :En sådan list finns enkelt tillgänglig: :Kategori:Hydrologi. Det finns ingen anledning att ha sådana långa raddar med facktermer i en encyklopedisk artikel. /Pieter Kuiper 21 januari 2008 kl. 08.18 (CET)
replies: text: :: :Kategori:Hydrologi tar ju inte bara upp de specifika hydrologiska facktermer som är relevanta för just ämnet kanalströmning, utan även en massa andra hydrologiska facktermer för t.ex. hydrogeologi och agrohydrologi. För den oinvigda kan det nog vara omöjligt att kunna sortera de olika hydrologiska termerna i rätt underavdelning, vilket löses genom den "onödiga" facktermslistan i artikeln. --/Niking 21 januari 2008 kl. 23.00 (CET)
replies: text: :::Och vad kan oinvigda med en "sorterad" lista på fyrtio facktermer? /Pieter Kuiper 21 januari 2008 kl. 23.09 (CET)
replies: text: ::::Få de relevanta facktermerna serverade. --/Niking 22 januari 2008 kl. 23.37 (CET)
thread_title:  Ändlös lista med facktermer
Diskussion:Europamästerskapet i handboll för herrar 2008

message: Varför har hela spelschemat till nästa omgång raderats? Det stämmer enligt det officiella spelschemat.

message: Vad sägs om att uppdatera endast när varje match är avgjord? Detta är främst en encyklopedi och inte en teleprinter. /Greverod 망눗 23 januari 2008 kl. 21.46 (CET)
thread_title:  Tusentals uppdateringar
Diskussion:B. Wahlströms ungdomsböcker

message: Tycker nog denna långlivade bokserie förtjänar en egen artikel. Helst borde vi fixa en lista över samtliga böcker sorterad både på i nummerordning och bokstavsordning på författare. Hakanand 21 januari 2008 kl. 14.52 (CET)
replies: text: Dessutom svårt att logiskt ifoga denna stora artikel i B. Wahlströms bokförlag. Tar bort mallen. Viktorvoigt 28 juli 2008 kl. 10.58 (CEST)

message: Har de slutat ges ut nu? När gavs den sista boken ut? Hur många titlar blev det totalt?--Svartskägg (diskussion) 23 november 2015 kl. 17.10 (CET)
thread_title:  Ges de ut än?
Diskussion:Britanner

message: Borde inte sidan ligga under Britter? Det torde vara ett betydligt mer vedertaget begrepp enligt POMMF?
El Maco 21 januari 2008 kl. 17.28 (CET)
replies: text: Att kalla dem Britanner är imho. för att framhäva det historiska folket. Britter skulle egentligen behöva en egen artikel om dem vi i dagligt tal kallar "engelsmän". -Islander 18 november 2009 kl. 12.52 (CET)
replies: text: :Artikeln är i dagsläget alldeles för kort för att dela upp. Därför bör den istället döpas om till Britter men fortsätta inkludera britannerna.--Buggwiki 10 januari 2012 kl. 18.14 (CET)
replies: text: :::Borde väl slås samman med Britter? --bolloq (diskussion) 2 december 2015 kl. 18.58 (CET)
replies: text: :::...och svear med svenskar?  Le Lapin Vert Jag är en liten morot 5 december 2015 kl. 22.22 (CET)
replies: text: ::::Britanner tillhörde Britannien intill dess det blev Storbritannien, då invånarna kom att kallas britter. Det är en falsk vän på svenska. Riggwelter (diskussion) 5 december 2015 kl. 22.29 (CET)

text: Jag har nu flyttat länken till NEs uppslagsord "britanner" till artikelns början och har även inkluderat NEs alternativa och föråldrade namn på folkgruppen. NE förklarar att "britter" är ett av de föråldrade namnen eftersom det är vad invånarna i Storbritannien kallas idag. Därmed kan denna diskussion förhoppningsvis vara avslutad. Thomas Blomberg (diskussion) 1 januari 2024 kl. 14.51 (CET)
thread_title:  Britter eller Britanner
Diskussion:Charente-Maritime

message: Jag har språkvårdat artikeln eftersom den var markerad för Språkvård samt lagt in en kartbild och Charente-Maritimes vapen. --Qlaz 21 januari 2008 kl. 17.56 (CET)
Diskussion:Fotgängare

message: Vad räknas som gående? När upphör man att vara gående?
replies: text: Jag har svarat genom att skriva in kriterierna för när gående är trafikanter i själva artikeln. Hoppas det svarar på din fråga. /Rolf B 21 januari 2008 kl. 22.06 (CET)
thread_title: När är man gående?

message: "För enkelhetens skull rekommenderas bibehållen vänstertrafik för gående även på gångbanor och gångbroar."
thread_title: Nedanstående är ett oerhört kontroversiellt påstående! Jag begär att det tas bort omgående ur artikeln. Det är enbart tyckande, helt utan lagstöd. Och nej, NTF är inte en auktoritet, bara en tyckarorganisation.
Diskussion:Dumstrut

message: Dumstruten kallas på engelska för "Duns-cap" efter den skotske 1200-tals filosofen Johannes Duns Scotus, som brukar avbildas med en strutliknande huvudbonad. Dumstrutens ursprung lär vara att några hundra år efter Duns död ansågs hans filosofi så fruktansvärt omodern att hans namn blev synonymt med dumhet, och idioter kom att liknas vid honom.Tzench 21 januari 2008 kl. 20.13 (CET)

message: Hör inte Goyas teckning hemma i artikeln om inkvisitionen? Här verkar den lite konstig, tycker jag. Dessutom blir artikelns layout mindre lyckad./83.250.144.121 20 juli 2008 kl. 11.36 (CEST)
thread_title:  Inkvisitionen 

message: Bygger avsnittet om inkvisitionen på någon källa eller handlar det om användarens egna slutsatser? Jag är böjd att anse att avsnittet bör utgå, om det inte källbeläggs. --Vatten 8 januari 2012 kl. 13.07 (CET)
replies: text: Har ett historiskt magasin (utgår från att det räknas som tillförlitlig källa) hemma som berättar om hur en lutheransk engelsman i Mexiko döms av inkvisitionen att tjäna i kloster, dock tvingad att bära dumstrut. Jag kanske lägger in det senare, dock med kommentaren att det inte nödvändigtvis är därifrån det kommer, eller liknande. Groff (disk) 26 mars 2012 kl. 13.34 (CEST)
replies: text: :Jag tror inte att någon ifrågasätter att inkvisitionen tvingade kättare att bära strutformade hattar. Jag har sett bilder på sådana huvudbonader i många olika sammanhang, inklusive Ku Klux Klan. Men var den dumstrut som användes i skolorna, även i icke-katolska länder, en "kvarleva från inkvisitionen"? Det kan ju finnas andra förklaringar. --Vatten (disk) 26 mars 2012 kl. 20.50 (CEST)
replies: text: ::Jag vet inte heller om det är en kvarleva, tvivlar faktiskt på det, men tycker ändå att det borde nämnas. Groff (disk) 28 mars 2012 kl. 15.19 (CEST)
thread_title:  Kvarleva från inkvisitionen? 

message: Namnet på pappret foolscap har inget med dumstrutar att göra. Man borde kunna stryka hela det stycket. Se http://en.wikipedia.org/wiki/Foolscap_folio 81.216.229.12 4 februari 2012 kl. 08.39 (CET)
replies: text: Den foolscap som som användes som vattenmärke på pappret var en narrkåpa, ingen dumstrut - se t.ex. denna länk. Vidare har härledningen av ordet "folio" ingenting med "foolscap" att göra! Dylika ord på "foli-" kommer från latinets "folium", som betyder blad (eller avledningar från "folium"). Jämför SAOB: "folio", "foliant, "folie", och detta gäller även engelska ord". Eftersom uppgiften är felaktig, stryker jag den helt sonika. Jag låter uppgiften om ljudlikheten stå kvar, den verkar ju behövas. --Episcophagus (disk) 30 september 2012 kl. 17.44 (CEST)
thread_title: Foolscap
Diskussion:Svensk förening för sömnforskning och sömnmedicin

message: Det gällde alltså relevansen för härvarande artikel. Bakgrunden till artikeln är att jag vid lite fullständigt mållöst artikelsurfande hamnade på den här sidan och där fann att länken till Svensk förening för sömnforskning och sömnmedicin var rödmarkerad. Glad i hågen över att kunna bidra skapade jag då artikeln, alltså framför allt för att bli av med en röd länk. <BR>
Nå, är föreningen relevant? Även om jag tror att få människor ligger vakna om nätterna och grubblar över vad i allsindar SFSS kan vara för förening är det ju alltså den förening i Sverige som organiserar samtliga (eller i alla fall majoriteten av dem) mer eller mindre aktiva forskare inom ett rätt stort forskningsfält. Det är en organisation som kanske inte alltid märks så mycket i vanliga medier (även om enskilda medlemmar kan göra det), men dock har förekommit som debattörer i t ex Läkartidningen och andra mer specialiserade organ. Föreningen är också en av de viktigare utdelarna av diverse stipendier inom det aktuella området. Men, som sagt: mitt främsta syfte med artikeln var att få bort en röd länk som jag kunde få bort, och tycker någon att en förening av det slaget som sidan beskriver inte platsar här så är ni ju givetvis fria att anmäla artikeln på WP:SFFR. Jag skulle dock uppskatta om detta inte sker alltför snabbt, eftersom jag pga ett antal deadlines på jobbet inte kommer att kunna lägga alltför mkt tid på att bevaka WP under den närmsta tiden. Vänliga hälsningar! Nitramus 21 januari 2008 kl. 20.40 (CET)
replies: text: Jag tycker att föreningen verkar relevant (om dne är vad det låter som: ett lands största inom sitt område - sömn). Leo Johannes 20 mars 2008 kl. 14.45 (CET)
thread_title:  Ang relevanskontrollmallen
Diskussion:Thor Modéen

message: Artikeln säger "Åke Söderblom som pacemaker". Om man nu absolut ska blanda in engelska borde väl "sidekick" vara ett bättre uttryck. Dock anser jag att ÅS borde bära epitetet "parhäst" i detta läge. Om inga protester uppstår, tar jag mig så småningom friheten att ändra detta.Kamfjord 21 januari 2008 kl. 21.02 (CET)
replies: text: Eftersom det är det uttryk som användes under ÅS:s egen artikel, finner jag ingen anledning att avvakta.

message: Modeen gjorde långt flera skivor än vad artikkel uppger! Det finns minst 2 CD skivor med återutgivningar.
thread_title:  Grammofonskivor 

message: ...invigdes 26 november 2003 står det i artikeln, men trapporna syns tydligt på bilder från 30-talet och framåt. Var de namnlösa tidigare och fick sitt nuvarande namn 2003?
replies: text: Trapporna fick sitt nuvarande namn 2003, vad de hette innan är jag inte bekant med. Frökennostalgi (disk) 29 oktober 2013 kl. 21.12 (CET)
thread_title:  Thor Modéens trappor 

message: I artikeln står det att han dog 1950, men att han gjort filmer fram till 1952 !! Att man kan avlida under en inspelning händer och att filmen kommer postumt , men flera filmer låter osanolikt.
replies: text: De filmer som haft premiär efter Modéens död är så kallade klippfilmer med scener ur filmer från tidigare år ihopredigerade. Han har alltså inte medverkat i några nya scener som spelats in strax innan hans död. Frökennostalgi (disk) 29 oktober 2013 kl. 21.12 (CET)
thread_title:  Film efter sin död
Diskussion:Arabiska

message: Varifrån kan man få en sån exakt siffra som att 307,7 miljoner pratar arabiska? är inte det lite för korrekt?
Jag tycker det saknas ett stycke om skrivsystemet. –dMoberg 25 maj 2008 kl. 21.02 (CEST)

message: Varför står det 307,7? Vad är det för källa, jag sitter här med kurskatalogen från umeå universitet framför mig och där står det cirka 320 milj. Jag tycker vi kör på 320 efter det har källa (som dessutom kommer från ett universitet) Herr X Herr X / ✎ 14 oktober 2008 kl. 17.24 (CEST)
thread_title: Antal

message: "Den klassiska arabiskan är den islamiska världens kulturspråk och brukas i Koranen och den klassiska litteraturen. Det klassiska språket har stort inflytande på den moderna arabiskan. Vidare har alla araber normalt ett av de arabiska folkspråken som modersmål vilket fungerar som muntligt kommunikationsmedel i alla informella sammanhang."
Vad menas med 'araber'? Det är inte bara araber som har arabiska som ett utav sina modersmål. Vidare, Att det 'arabiska folkspråket som modersmål' fungerar som 'muntligt kommunikationsmedel' är en tarutologi och bör ändras. Dessutom står det 'i alla informella sammanhang' Då frågar jag, vilka informella sammanhang? skulle det stå att det 'används i informella sammanhagng' Ja det är en annan sak. Vad jag menar är att ordet 'alla' framför objektet underförstår en tidigare uppradning utav alternativ, vilket inte är fallet här.
thread_title:  Var försiktig med ord 

message: "Folkspråket på Malta, maltesiska, är ett synkretistiskt språk, som i första hand byggs upp av arabiska språkinfluenser."
Det finns fler språk än maltesiska som har signifikanta arabiska influenser. En stor del utav världens språk är det är sanning. Istället för att ange så specifikt så bör det sägas någonting i stil med 'På grund utav det arabiska språket vidsträckta utbredning över många socio-lingvistiska områden, har många språk influenserats utav standardarabiska i deras vokabulär/grammatiska system."
replies: text: Du är så välkommen så att ändra så att det blir bättre! —CÆSAR 29 november 2008 kl. 08.29 (CET)
replies: text: :Svahili, visst är detta språk till hälften arabiska? --Caspiax 6 december 2008 kl. 03.44 (CET)
thread_title:  Dessutom 
Diskussion:Ourskiljbara partiklar

message: Några av de andra wikipediorna har motsvarande till "ourskiljbar", i enlighet med modernt vetenskapligt språkbruk: :de:Ununterscheidbare Teilchen, :fr:Particules indiscernables. På engelska är "indistinguishable particles" det vanliga när man vill uttrycka vad det handlar om: att partiklarna inte bara är helt lika, men att det är principiellt omöjligt att följa deras banor när det kommer nära varandra. På svenska ger även "ej särskiljbara" eller "icke-särskiljbara partiklar" några träffar. Problemet är förstås att svenska inte är ett språk längre för forskare att skriva i om sådant. /Pieter Kuiper 22 januari 2008 kl. 00.28 (CET)
replies: text: Jag tycker vi skall lägga artikeln under de mer moderna namnen. Jag vill minnas att jag fick ett sådant till livs i min kurs i statistisk fysik. Publikationer är inte det enda stället vetenskapligt språk förekommer på.

text: andejons 22 januari 2008 kl. 07.30 (CET)
replies: text: :Nationalencyklopedin använder "identiska partiklar" (se även ne-beta för lite mer text). Även en sökning på Google ger långt fler träffar på detta begrepp (4370), än på "ourskiljbara partiklar" (664, varav åtskilliga kan spåras härifrån). "Ourskiljbar" ger dessutom - i min mening - associationer till annat (t.ex. att de är så små att man inte kan se dem). Artikeln bör döpas om och flyttas! --Episcophagus (disk) 2 november 2012 kl. 19.40 (CET)
thread_title:  "Identisk" eller "ourskiljbar"?
Malldiskussion:Umeå kommun

message: Ume kontrakt omfattar inte alla församlingar i Umeå kommun, se :Kategori:Församlingar i Umeå kommun. Jag föreslår att man tar bort hela stycket med församlingar från mallen. /Mikael Lindmark 22 januari 2008 kl. 01.43 (CET)
replies: text: Eller att man i alla fall trycker ihop mallen, då den tar för stor plats på orter som bara är stubbar. /Mikael Lindmark 22 januari 2008 kl. 01.47 (CET)
replies: text: :Nu är rutan blir mer kompakt. /Mikael Lindmark 6 februari 2008 kl. 19.14 (CET)

message: Räknas inte Tomtebo som en stadsdel i Umeå? Impale Disk? 23 juni 2011 kl. 20.33 (CEST)
replies: text: Jo. /Mikael Lindmark 24 juni 2011 kl. 00.53 (CEST)
replies: text: :Precis min tanke, då borde väl inte Tomtebo stå under "Övriga orter" heller? Impaled 24 juni 2011 kl. 01.53 (CEST)
replies: text: ::Fram till några veckor sedan var den en egen tätort enl SCB, så min främsta åtgärd var att få bort den från den den. Ta bort den ur mallen helt om ni vill. -- Lavallen 24 juni 2011 kl. 08.14 (CEST)
replies: text: :::Det var länge sedan jag gav upp på att SCB hade någon som helst verklighetskontakt. Till saken är att skogsremsan mellan Tomtebo och Ålidhem är väl tillräckligt bred för att SCB ska klassa det som egen ort. Tomtebo är ej heller någon by som vuxit ihop med staden, utan ett område där det mesta är byggt vid samma tid. /Mikael Lindmark 24 juni 2011 kl. 08.26 (CEST)
replies: text: ::::Jag tror att om man drar ett streck 200m från Umes utkanter och desslike från Tomtebos, så kommer dessa linjer att korsa varandra strax norr om Tomtebo. Därför har dessa två tätorter "vuxit ihop". Om du inte gillar SCB's orts-definitioner, ska du nog helt stryka raden "Tätorter" respektive "Småorter" ur mallen. -- Lavallen 24 juni 2011 kl. 08.36 (CEST)
replies: text: :::::Begreppet småort fungerar väl för mig, så länge man inte delar upp orter i delar, eller bakar ihop en ort med andra delar, enligt en matematisk formel. Jag tycker att det är översiktsplanen, eller motsvarande, för en stad som avgör ifall ett område är en stadsdel eller en ort väldigt nära staden. /Mikael Lindmark 24 juni 2011 kl. 21.25 (CEST)
replies: text: ::::::Det är liksom det småortsbegreppet handlar om (en slags matematisk regel alltså).

text: ::::::Det finns ytterligare ett par mindre kända begrepp som inte gör ngn lyckligare. Fritidshusområde är det ena.

text: ::::::Ort i övrigt är jag med på att det kan definieras lite hursomhelst. (Genom politiska beslut, eller genom tradition tex.) Jag kan till och med acceptera att man (av tradition) ser sig som en slags ort inom annan bebyggelse, utan politiska beslut om stadsdelar. "Ort" som begrepp kan nog se väldigt olika ut i olika sammanhang. Exakt hur kategorisering ska utföras i sådana fall är inte helt enkelt att bestämma. Det kräver ofta lokalkännedom, för att veta hur "traditionen" ser ut. -- Lavallen 24 juni 2011 kl. 21.37 (CEST)
replies: text: :::::::Med den lokalkännedom jag har så är jag tveksam till att Tomtebo skulle klassas som fritidshusområde i och med att bebyggelsen består av (åretrunt)bostadshus, radhus såväl som flerbostadshus. Impaled 24 juni 2011 kl. 21.51 (CEST)
thread_title:  Tomtebo
Diskussion:Tomas Rudin

message: är det här verkligen en viktig person? /[osignerat inlägg]
Ja, det tycker jag. Han har varit heltidspolitiker i flera år på hög nivå genom rollen som borgarråd i Stockholms stad, vilket nog får ses som ett viktigare uppdrag än riksdagsman. Han har alltså varit en av de mäktigaste personerna i Sveriges största och mest betydelsefulla kommun. /2A00:801:292:B39:854C:490C:B0E6:EDF9 10 januari 2018 kl. 15.34 (CET)
thread_title: viktighet