Diskussion:Lista över Sveriges hertigar och hertiginnor

message: Enligt vissa framställningar (har ingen källa att ange här och nu) är kungen fortfarande hertig av Jämtland, men här uppges hertigskapet ha tagit slut när han blev kung. Hur ligger det till med den saken egentligen? Vidare får man ibland intrycket att prinsessan Lilian sedan prins Bertils död inte har titeln Hertiginna av Halland bara som hertigens maka utan numera i "regerande" ställning. Nån som har full koll?
Skvattram 6 juli 2007 kl. 13.40 (CEST)
replies: text: Tyvärr, jag har lite för dålig koll på det där. Enligt tradition har ju alltid kronprinsen, precis som alla prinsar, varit hertig men när han blir kung är han ju "härskare" över hela riket vilket gör hans hertigskap ganska så oviktigt. Dock har jag också någongång hört att hans majestät kungen tilltalats "Kungen av Sverige och hertigen över Jämtland". Frågan bör dock onekligen besvaras av någon som är mera insatt. Mvh - Litany 6 juli 2007 kl. 15.27 (CEST)
replies: text: : Verkar tyvärr som om ingen hade något svar på detta. Samma fråga gäller Karl IX: Var han verkligen hertig av Södermanland, Värmland och Närke ända till 1611 och inte bara till 1604 (då han blev kung)? Ett tecken på att kronprinsar frånträder sina hertigdömen när de tillträder tronen skulle kunna vara att det i några fall har utnämnts nya hertigar för samma landskap medan kungen fortfarande är livet. Exempel: Karl Filip i Södermanland 1609, Karl Oscar i Södermanland 1852 och Adolf Johan i Stegeborgs län 1654. Hunding 9 januari 2012 kl. 01.55 (CET)
Om kungen är hertig så är drottningen hertiginna. Sådant här (om C16G i vart fall) svarar man gärna på på Kungliga Slottet. Det är en statlig organisation som finansieras till 100% av skattebetalarna i Sverige. Man behöver inte vara blyg för att ringa dit. Växeltelefonisterna är old school artiga och hjälpsamma. SergeWoodzing 9 januari 2012 kl. 19.08 (CET)
thread_title: Kungens hertigskap m.m.

message: Är det så vettigt att lägga in framtida händelser? Tänker på att Daniel Westling redan "utnämnts" till hertig, fast först nästa år. Kamfjord 24 februari 2009 kl. 16.28 (CET)
replies: text: Nej det är inte vettigt. Innan han faktiskt blivit det kan det inte stå med. Därav får ivrarna vänta lite. --Litany 25 februari 2009 kl. 20.59 (CET)
thread_title:  Framtid? 

message: Det fattas bl a ett antal ingifta hertiginnor, medan andra anges. Ser slarvigt ut. Ska man göra en lista kan man väl vara så pass noggrann att den är någorlunda fullständig? SergeWoodzing 29 februari 2012 kl. 16.31 (CET)
replies: text: . Hjälp gärna till med att hitta typon och annat som kan vara fel. SergeWoodzing (diskussion) 2 mars 2012 kl. 23.50 (CET)
thread_title:  Ofullständigt 

message: Jag har i skrivande stund ingen annan källa än wikipedia, men där sägs att Valdemar Birgersson, efter att hans bror Magnus blivit kung, gav honom Götaland som hertigskap:
replies: text: När Valdemar strax därefter återvände till Sverige för att ta upp kampen tillfångatogs han. Hans bror Magnus Ladulås tog makten och valdes till kung. Valdemar frigavs dock och kallades hertig över Götaland.
Genom att Magnus inte betalat sin skuld till Erik Klipping gjorde Magnus år 1276 gemensam sak med Valdemar. Krig utbröt mellan Sverige och Danmark. Kung Magnus föredrog då att betala skulden och lämna staden Lödöse i pant. Även med Valdemar valde kungen förhandlingsvägen. År 1277 fick Valdemar hela Götaland som hertigdöme mot det att han avsade sig kungavärdigheten och erkände Magnus som sin överherre.
Om Valdemar var inblandad i det stormannauppror som nästan störtade Magnus från tronen är osäkert. Dock fråntogs Valdemar sina förläningar och avtvingades en förnyad tronavsägelse.''
Det förefaller som om Götaland behöver inlemmas som historiska hertigdömen...?
Dan Koehl (diskussion) 9 mars 2014 kl. 11.48 (CET)

text: Ja, men källa behövs där först i så fall. Jag har mallat det. Tack! --SergeWoodzing (diskussion) 9 mars 2014 kl. 15.49 (CET)
thread_title: Hertig av Götaland

message: Jag har aldrig sett förut att kung Birgers son skulle ha varit hertig av Sverige. Källa? Tillägget nu av honom som sådan problematiserar successionen i listan och berövar regentinnan Ingeborg den ställning som hon anses ha haft från och makens död 1318. --SergeWoodzing (diskussion) 5 april 2014 kl. 22.39 (CEST)
thread_title: Magnus Birgersson d y Sveriges hertig?

message: Jag tycker mig minnas att jag har läst någonstans att Gustav II Adolf avskaffade all de dåvarande hertigdömena vid Johan av Östergötlands död 1618, vilket alltså skulle ha inneburit att Karl Filip av Södermanland etc etc avsattes som hertig då. Hittar det inte nu. Någon annan? --SergeWoodzing (diskussion) 18 maj 2016 kl. 14.11 (CEST)
replies: text: Den enda upplysning jag känner till härrör från Ugglan och återfinns i Sveriges hertigdömen#Stormaktstiden. /Ascilto (diskussion) 18 maj 2016 kl. 16.46 (CEST)
thread_title: Avskaffade 1618?

message: Listorna är i sin nuvarande utformning förvirrande och vilseledande, man kan misstänka rojalistiskt och nationalromantiskt önsketänkande. Även om det står i inledningen att hertigtiteln sedan 1778 endast är hederstitlar (i själva verket har det inte funnits någon reell hertig eller hertiginna sedan 1689 då Stegeborgs hertigdöme upplöstes och tillföll kronan). De historiska hertigarna hade makt över och inkomster från sina förläningar och deras hertigdömen var inte begränsade av landskap, se Sveriges hertigdömen. I listorna förtecknas hedershertigar och -hertiginnor som om det funnits någon sorts succession i landskapen, det är helt uppåt väggarna. De historiska hertigarna och titulärhertigarna tillika -hertiginnorna borde behandlas i två olika artiklar för att det skall bli historiskt korrekt. /Ascilto (diskussion) 13 februari 2017 kl. 11.32 (CET)
replies: text: Jag håller med om att det inte är rättvisande. I likhet med Sveriges hertigdömen kunde listan delas in efter tidsperioder. "Titulärhertig" tycker jag låter för konstruerat. /Elzo 90 (diskussion) 13 februari 2017 kl. 12.38 (CET)
replies: text: : Håller helt med Elzo 90. Att befogenheterna (det reella maktinnehållet) för hertigar såväl som för kungar, liksom för t.ex. landshövdingar, har sjunkit under historien i takt med mindre kungamakt och mer parlamentarism och demokrati är väl inte så konstigt. Begreppet "titulärhertig" har för övrigt inte någon svwp-artikel. Jag kan därför inte se att delningsförslaget är motiverat, utan tar bort mallen. Vill någon införa underrubriker i hertig(inne)listorna, så de delas efter "epok", framstår detta däremot som helt OK. Tomas e (diskussion) 21 juni 2017 kl. 14.41 (CEST)
replies: text: ::Vi kan inte ha artiklar som ger en falsk bild av de verkliga förhållandena, det strider mot grunderna för vår encyklopedi. Benämningen titulärhertig finns i Svenska Akademiens Ordbok (SAOB) och förklaras som en person "som är innehavare av förlänad titel utan motsvarande tjänst". Precis vad det är frågan om efter 1689. /Ascilto (diskussion) 21 juni 2017 kl. 15.08 (CEST)
replies: text: :::SAOB säger " (om ä. utländska förh.)". Det är alltså uppenbart att de inte används om den nuvarande svenska traditionen. Jag skulle föreslå att vi börjar med att strukturera om den nuvarande artikeln och delar upp den i de tre olika tidsperioderna då hertigdömen delades ut.

text: :::andejons (diskussion) 21 juni 2017 kl. 15.35 (CEST)
replies: text: ::::@Ascilto, på vilket sätt ger den här listan en felaktig bild av de verkliga förhållandena? Visst är källäget sådant att t.ex. Carl Philip är hertig av Värmland, inte "titulärhertig av Värmland". Då finns det ingen anledning att hitta på andra namn på listorna. Längre resonemang om innehållet i titeln hertig här hemma i sagda artikel och inte i denna lista. Ditt delningsförslag är därför helt omotiverat. Tomas e (diskussion) 21 juni 2017 kl. 18.48 (CEST)
replies: text: :::::Nejmen, vad är det här?! Carl Philip är just titulärhertig av Värmland, han är "innehavare av förlänad titel utan motsvarande tjänst". Han har ingen styrande makt över Värmland som hertigarna före 1689 hade. En hederstitel och inget annat. Vilka källor har du på att Carl Philip styr Värmland? /Ascilto (diskussion) 21 juni 2017 kl. 19.24 (CEST)
replies: text: ::::::Jag stödjer tanken på att skilja de hertigar som i olika utsträckning hade ett hertigdöme att styra över och den titel "utan innehåll" som tilldelas  kungahusets medlemmar i modern tid. Det är samma ord för två helt olika saker. Kitayama (diskussion) 21 juni 2017 kl. 19.38 (CEST)
replies: text: :::::::Med anledning av den senast tillkomna hertigen saknar jag fortfarande varje form av trovärdig källa som anger att Gabriel är utsedd till "titulärhertig" av Dalarna snarare än hertig av dalarna. Detta är en egenpåhittad terminologi, och likvärdigt med att vi t.ex. skulle kalla CGXVI för "titulärkung" för att han har andra befogenheter än t.ex. 1700-talets kungar. Hör inte hemma i listan och får artikeln att se mycket ful ut. Tomas e (diskussion) 4 september 2017 kl. 15.19 (CEST)
Nu har jag, enligt diskussionen ovan, lagt samtliga hertigar och hertiginnor efter 1772 under en separat rubrik. De tidigare återfinns under den provisoriska rubriken "Hertigar och hertiginnor före 1772" som behöver ses över. Kanske kan hela artikel delas in i epokerna Medeltid, Vasatid och/eller Stormaktstid samt Efter 1772. /Elzo 90 (diskussion) 4 september 2017 kl. 15.52 (CEST)

text: Varifrån kommer årtalet 1772? I diskussionen ovan nämns 1689 som året då det sista "verkliga" hertigdömet i Sverige drogs in till kronan. Året 1772 förekommer inte alls på denna sida, utom i ditt inlägg från 2 september (och i mitt inlägg här). Jörgen B (diskussion) 10 november 2017 kl. 16.29 (CET)
replies: text: : Det var det året Gustav III inledde den nuvarande traditionen med titulärhertigar. Tostarpadius (diskussion) 12 mars 2018 kl. 13.42 (CET)
thread_title:  Förvirrande och vilseledande 

message: Om det stämmer, som det skrivits i en redigeringskommentar, att kronan endast bärs i samband med en kröning, kan kortet inte vara taget 1905. Edvard VII:s ägde rum 1902 och är den enda som kan komma ifråga. Men det är kanske inte så argumentationen skall förstås? Tostarpadius (diskussion) 12 mars 2018 kl. 13.40 (CET)
replies: text: Åhlénsbilden på kungafamiljen är ihopklippt av olika foton och bilder. Fotot på kronprinsessan lär ha tagits 1902 och klippts in i bilden 1905. Det har tidigare diskuterats här: Diskussion:Sveriges riksregalier#Kronprinsessan Margaretas krona. /Elzo 90 (diskussion) 12 mars 2018 kl. 13.50 (CET)
replies: text: : Då stämde min förmodan. Tostarpadius (diskussion) 12 mars 2018 kl. 15.48 (CET)
thread_title:  Fotografiet av Margareta 

message: Ascilto hävdar att eftersom en källa kallar hertigtitlarna i den nu levande traditionen för "titulära" så skall detta användas konsekvent. Detta verkar orimligt. De verkar faktiskt i flera källor kallas "titulära". Så t.ex. i Ugglan, men där används även bara "hertig" (se även ), så ett sådant bruk kan knappast kallas förkastligt (och jag har svårt att tro att den anförda källan konsekvent skriver "titulärhertig"). Det är även så att titeln är "hertig" eller "hertiginna", och den brukas vanligen så (man skriver t.ex. inte att Victoria är "titulärhertiginna av Västergötland"). Jämför vissa andra utnämningar av liknande typ som "hedersdoktor": där används det prefixet nästan konsekvent när även enskilda personer omtalas. 
Således: även om vi skulle vara överens om att de nuvarande hertigdömena är titulära finns det inget som tvingar oss att skriva ut detta överallt. Det är en beskrivning av dem, men inte en nödvändig precisering i stil med att kungen är general à la suite. Att propsa på detta detta underligt när man har en rubrik "Hertigar och hertiginnor före 1772" och ställer den mot "Titulära hertigar och hertiginnor efter 1772". Då infinner sig nämligen frågan: vilka icke titulära hertigar/hertiginnor har det funnits efter 1772?
andejons (diskussion) 13 mars 2018 kl. 18.24 (CET)
replies: text: Jag ändrade rubriken då det var fel svenska enligt vad Andejons anför i sin sista mening. Jag behöll dock ordet titulära, utan att därför ha någon åsikt om det ordet behöver finna med alls.Yger (diskussion) 13 mars 2018 kl. 20.18 (CET)
replies: text: : Begreppet "titulärhertig" bör endast användas med förtydligande syfte då detta har en funktion i sammanhanget. I andra fall bör man skriva endast "hertig", vilket överensstämmer såväl med allmänt språkbruk (enligt POMMF) som med den formella titulaturen. Tostarpadius (diskussion) 14 mars 2018 kl. 00.04 (CET)
replies: text: ::Tack, Användare:Andejons för den ytterligare källan att Ugglan använder begreppet titulärhertigar. Nu har vi en källa som säger titulära hertigar och hertiginnor och en som säger titulärhertigar. Att Viktoria inte kallas titulärhertiginna beror i första hand på att hon alltid kallas kronprinsessan, hon kallas sällan hertiginna, likadant är det med övriga prinsar och prinsessor. Utnämnandet av hertigar och hertiginnor är helt enkelt en del av hovets public relations, så har det varit sedan Gustav III:s införde seden 1772. Att det aldrig påpekas att det rör sig om just titulärhertigar och -hertiginnor får ses som en aspekt av hur extremt följsamma svenska media är gentemot hovet. Sedan 1651 (då detsenaste verkliga hertigdömet delades ut)/1689 (då det upphörde) har hertigdömen inte längre delats ut som förläningar med makt och inkomster, det har handlat om ren hov-PR, för att ge extra glans åt prinsar och prinsessor. Då källorna säger titulärara hertigar och hertiginnor och titulärhertigar är det vad vi har att följa, mitt tillägg var helt och hållet relaterat till att följa artikelns enda källa, och det är i den andan vi måste jobba. /Ascilto (diskussion) 14 mars 2018 kl. 12.29 (CET)
replies: text: :::Den officiella titeln är "hertiginna av Västergötland". Inte "titulärhertiginna". Det är en beskrivning av titeln, inte titeln själv. Man kan även t.ex. skilja ut olika faser i innehållet i kungatiteln, men vi skriver inte "monarker 1544-1680", "monarker 1680-1718" och "ceremoniella monarker 1718-1772", även om en viss källa kallar frihetstidens monarker för "ceremoniella", i synnerhet inte om den bara behandlar just Ulrika Eleonora, Fredrik I och Adolf Fredrik.

text: :::andejons (diskussion) 14 mars 2018 kl. 13.12 (CET)
replies: text: ::::Man kan jämföra det här med den aktuella diskussionen om partiprogrammen på Bybrunnen. Skall vi återge vad partierna själva påstår eller skall vi återge vad oberoende källor säger? Skall vi förmedla hovets självbild eller skall vi följa vad oberoende källor säger? /Ascilto (diskussion) 14 mars 2018 kl. 13.32 (CET)
replies: text: :::::Jämförelsen med partiprogram är inte relevant. När monarken utdelar titeln "hertig av ... " eller "hertiginna av ... " så är det per definition det som är titeln. Detsamma gäller i princip alla beslut som fattas av stat och kommun. Innebörden av enskilda beslut kan naturligtvis alltid diskuteras, men innehållet kan normalt inte ifrågasättas som sådant. Titeln är alltså "hertig" inte "titulärhertig", men den är till sin karaktär rent titulär, vilket redan framgick av texten från Gustav III som citeras i artikeln. För övrigt har titlarna "greve" och "friherre" varit rent titulära efter reduktionen 1680, men man talar aldrig om en "titulärgreve" eller en "titulärfriherre". /B****n (diskussion) 14 mars 2018 kl. 14.05 (CET)
replies: text: ::::::Jo jämförelsen är i allra högsta grad relevant. Vi skall förhålla oss oberoende och det gör vi om vi följer oberoende källor, men inte om vi följer olika organisationers självbild. Det är skillnad på vad något kallas och vad något är, mellan sken och verklighet. Hertiginna är vad Viktoria kallas, titulärhertiginna är vad hon är. Det är också det senare som har stöd i oberoende källor. /Ascilto (diskussion) 14 mars 2018 kl. 14.14 (CET)
replies: text: :::::::Man måste göra skillnad mellan vad som är formellt beslutat och en mer allmän beskrivning. Kronprinsessan Victoria har titeln "hertiginna av Västergötland". Det är en titel som har tilldelats henne av en instans (monarken) som har rätten att utdela denna titel. Det kan inte ifrågasättas på några rimliga grunder. Sedan kan man diskutera karaktären av denna titel och då konstatera att hertigdömet är rent titulärt, dvs det följer inte med någon jurisdiktion, några inkomster eller liknande. Det är en typ av allmän beskrivning som i princip alltid kan göras. En jämförelse kan göras med förre vice statsminister Åsa Romson. När det uppdagades att hon inte var statsministerns ställföreträdare så höjdes det på ett och annat ögonbryn, men det var inte någon som ifråga satte om hennes titel var "vice statsminister" eller påstod att hon egentligen hade titeln "titulär-vice statsminister".

text: :::::::Det kan också tilläggas att det ligger en skillnad i att inneha hertigs rang och titel å ena sidan och att inneha ett hertigdöme å den andra. Det är alltså två olika saker. Jag har därför tagit bort "titulär" ur rubriken om hertigar och hertiginnor från 1772 och framåt. Att det endast är frågan om titulära hertigdömen framgår ändå tydligt av texten. Till detta kommer att tidigare hertigdömen ofta inte överensstämde med den titel som respektive hertig innehade. Förläningen följde vanligtvis inte gränsen för det landskap vars namn ingick i titeln. Det har alltså tidigt funnits en skillnad mellan titel och förläning (eller brist på förläning). /B****n (diskussion) 14 mars 2018 kl. 14.28 (CET)
replies: text: ::::::::Du svarar inte på det jag skriver om organisationers självbild kontra oberoende källor. Det finns inget lagrum enligt vilket kungen delar ut hertigtitlar, det är hovets eget påfund, mao public relations. När det gäller äldre hertigdömen som förläningar så tyder allt på att förläningen inte gavs något specifikt landskaps namn, det är en konstruktion som skapats för den här artikeln utan stöd i godtagbara källor, det kommer från en privatpersons hemsida . De verkliga förhållandena finns i artikeln Sveriges hertigdömen. /Ascilto (diskussion) 14 mars 2018 kl. 14.37 (CET)¨
replies: text: :::::::::Kungens rätt att förläna hertigtitlar till prinsar stadgades i § 34 i 1772 års regeringsform, och i § 45 1809 års regeringsform. Att den inte togs med i 1974 års regeringsform innebär inte att rätten upphörde. Utnämningen av prinsessan Estelle till hertiginna av Östergötland finns t.o.m. med i Svensk Författningssamling. Det är alltså inte "hovets eget påfund".

text: :::::::::Som framgår av inledningen till artikeln handlar den om de som haft titeln hertig eller hertiginna. Att påpeka att en titel är titulär är kaka på kaka. Det är ett beskrivande ord, inte en omistlig del av ämnet. I artikeln "Titulära hertigars vapen" förekommer den bara fyra gånger på 16 sidor. /Elzo 90 (diskussion) 14 mars 2018 kl. 16.23 (CET)
replies: text: ::::::::::Vadå "t.o.m. med i Svensk Författningssamling"? Det ändrar ingenting. Där finns alla kungens tillkännagivanden. Titulaturen är likväl hovets eget påfund och den är inte skyddad i lag. Det handlar alltså fortfarande om att återge hovets självbild eller följa oberoende källor. Eftersom det funnits förlänade hertigdömen varmed makt och inkomster har följt - och det är själva innebörden av den furstliga titeln - så måste man skilja ut dem som bara fått själva titeln som en hedersutmärkelse. Det är en avgörande upplysning till läsarna så att de inte kan missförstå innebörden av hederstiteln. /Ascilto (diskussion) 14 mars 2018 kl. 17.35 (CET)
replies: text: :::::::::::Öhum, Svensk Författningssamling är lag. /ℇsquilo 14 mars 2018 kl. 18.15 (CET)
replies: text: ::::::::::::Öhum, det gör inte titeln lagstadgad eller -skyddad. Enligt vårt statsskick kan inte kunden stifta egna lagar, det är uppåt väggarna att tro något sådant. /Ascilto (diskussion) 14 mars 2018 kl. 18.18 (CET)
replies: text: :::::::::::::Du diskuterar något annat nu, nämligen grunden för utdelandet av titlarna, inte vilka titlarna skulle vara. /B****n (diskussion) 15 mars 2018 kl. 09.22 (CET)
Frågan var om titlarna var hertig/-inna eller titulärhertig/-inna. Jag menar att det är helt klart att titlarna rent formellt är hertig/-inna. Flera skäl för det har redovisats ovan. Till yttermera visso vill jag nämna att statskalendern, vilken tidigare var en officiell publikation utgiven på statligt uppdrag, angav hertig/-inna som titel (se exvis utgåva från 1984). Det fel som Ascilto gör i sin argumentering är att h*n inte skiljer vilken titeln är å ena sidan och vilka egenskaper den har å den andra. Hertigdömena från 1772 och framåt är rent titulära. Det är det ingen som har invänt mot. Däremot är själva titeln hertig/-inna.
Sedan måste jag kommentera Asciltos påstående att allt skulle tyda på att äldre förläningar (Vasasöner och tidigare) inte skulle ha givits med något specifikt landskaps namn utan att detta skulle vara en konstruktion som skapats för den här artikeln. Jag kan nu inte plocka fram källor för varje titel, men vill ändå ge ett tydligt exempel som motsäger Asciltos påstående. På detta samtida kopparstick av hertig Karl nämns bland hans titlar SVDROMANNIAE, NERICIAE ET WERMLANDIAE DUX, dvs hertig av Södermanland, Närke och Värmland. Detta är ett bra exempel på att landskapens namn användes i hertigtitlarna även före 1772. /B****n (diskussion) 14 mars 2018 kl. 20.51 (CET)

text: Landskapen som vi är vana se dem är en relativt sen sak. På medeltiden var lagsagor och "land" och län de tyngre begreppen. Dock var för Södermanland, Närke och Värmland, lagsagornas utbredning mycket snarlika de senare landskapen. Men tex Småland "hittade" Johan III på ett vapen för då var ingenstans Småland ett etablerat definierat begrepp, Smålands lagsaga som alls inte täckte hela landskapet tillkom först 1559. Och Dalsland blev till i bråket mellan (jag tror ) hertig Karl och Magnus som bråkade över utbredningen av deras respektive hertigdömen (som alltså avsåg områden som inte var väldefinierade landskap). Yger (diskussion) 14 mars 2018 kl. 21.02 (CET)
replies: text: :Så är det, vilket inte motsäger det faktum att territoriella namn ingick i titlarna utan att den faktiska förläningen exakt motsvarade det territoriella området. /B****n (diskussion) 15 mars 2018 kl. 08.21 (CET)
Det är bara att konstatera att rojalistromantiken och -fjäsket är starka på svwp, starkare än viljan att följa oberoende källor. På många andra områden har det rört sig framåt, men här är det bakåtsträvande. /Ascilto (diskussion) 15 mars 2018 kl. 12.01 (CET)

text: Med den kommentaren tycker jag att det är tydligt att Ascilto inte kan hålla sig neutral till ämnet och därmed inte heller kan värdera vare sig fakta eller källor på ett neutralt sätt. /B****n (diskussion) 15 mars 2018 kl. 12.34 (CET)
replies: text: :Att följa oberoende källor är neutralt, att inte respektera sådana är POV. Lägg märke till att mitt inlägg inte var något personangrepp, det är däremot Användare:B****n:s. /Ascilto (diskussion) 15 mars 2018 kl. 13.25 (CET)
replies: text: ::I så fall är varje konstaterande att en användare inte förhåller sig neutral ett personangrepp. Men då är även din formulering om "rojalistromantiken" också ett angrepp på användare, även om du inte nämner någon explicit. /B****n (diskussion) 15 mars 2018 kl. 14.09 (CET)
Ytterligare en oberoende källa - NE skriver i artikeln hertig: "Den siste hertigen med sådana privilegier och med eget förvaltningsområde var Gustav II Adolfs bror Karl Filip, hertig av Södermanland, Närke och Värmland. Efter hans död 1622 har inom kungahuset endast funnits titulära hertigar, med titeln knuten till ett landskap, en tradition som går tillbaka till 1772."  (NE missar här Stegeborg och ätten Pfalz-Zweibrücken - se ovan.) /Ascilto (diskussion) 15 mars 2018 kl. 13.41 (CET)

text: Det är vad jag kan se ingen som argumenterat emot det citat du lämnar här. Däremot innebär citatet inte vi måste skriva "titulärhertig" hela tiden eller att titeln som sådan är "titulärhertig". Det senare framgår av den oberoende källa som du själv anför, nämligen NE. Där står (i onlineversionen) under uppslagsordet Victoria: "Victoria Ingrid Alice Desirée, född 14 juli 1977, Sveriges kronprinsessa, hertiginna av Västergötland". /B****n (diskussion) 15 mars 2018 kl. 14.09 (CET)

text: Och som har påpekats ovan, det framgår redan av artikeln att hertigtitlarna utdelade från 1772 är rent titulära. /B****n (diskussion) 15 mars 2018 kl. 14.13 (CET)
replies: text: :Att du på din användarsida valt Mall:Användare Konungariket Sverige istället för den neutrala Mall:Användare Sverige talar sitt tydliga språk. /Ascilto (diskussion) 15 mars 2018 kl. 14.23 (CET)
replies: text: ::Ja, det visar tydligt att jag lägger lite mer vikt vid det formellt korrekta än vad kanske andra användare gör. Hade jag kommit från Republiken Frankrike, så hade jag valt en mall som angav "Republiken Frankrike". /B****n (diskussion) 15 mars 2018 kl. 14.35 (CET)

text: ::Även om det kanske inte förekommit några personangrepp är det flera inlägg som fokuserat på person istället för sak. Det vi bör diskutera här är hur artikeln skall utformas. Argumentation om vilken inställning användare har till kungahuset kommer inte leda till annat än ytterligare försämrad stämning.

text: ::andejons (diskussion) 15 mars 2018 kl. 15.20 (CET)
replies: text: :::Det går inte att komma längre i diskussionen eftersom respekten för oberoende källor saknas. Och jo, det har förekommit ett personangrepp. /Ascilto (diskussion) 15 mars 2018 kl. 15.36 (CET)
replies: text: :::: De flesta oberoende källor använder "hertig(inna)" och inget annat. Tostarpadius (diskussion) 21 mars 2018 kl. 14.42 (CET)
thread_title:  Titulärhertigar