Diskussion:Arbetarklass

message: tog bort  att de som "försörjer sig genom att söka arbete" skulle vara arbetarklass enligt en definition, för hur skulle det gå till? det skulle möjligtvis kunna ske i skandinaviska välfärdsmodeller efter 1960, genom a-kassan. Det faller på sin egen orimlighet, att någon definition av arbetarklass skulle kunna definieras så.--Jaken 7 januari 2006 kl.19.43 (CET)
replies: text: fixade en lite bättre förklaring. --Rapvatten 7 januari 2006 kl.19.44 (CET)
Akademiker, alltså högskoleutbildade, kan också vara arbetslösa. Även överklassare kan vara det. Jag tycker du ska stryka det.--Jaken 7 januari 2006 kl.19.48 (CET)

text: Och enligt en, i alla fall marxistisk, definiation så kan akademiker mycket väl tillhöra arbetarklassen. Det handlar om vilken status man har i förhållandet till produktionsmedlen. Antingen så säljer man sitt arbete eller så gör man det inte. Sen kan man visserligen skikta upp arbetarklassen ytterligare. Personer ur överklassen försörjer sig genom att låta andra arbeta åt dem. --Rapvatten 7 januari 2006 kl.20.01 (CET)
Kul att diskutera klass med någon. Alla som inte äger företag är alltså arbetarklass? Det skulle bli minst 90 procent av befolkningen uppskattningsvis. Många företagare säljer också sitt arbete, då är vi säkert uppe i 98 procent av befolkningen, om vi inkluderar dem Jag har också läst sociologi, och vad jag minns så finns det ju en del olika marxistiska definitioner, men när det gäller Sverige så brukar man väl få en siffra på allt mellan 30 till 60 procent beroende på val av definition. Jag tittar i några böcker i bokhyllan: Göran Ahrne räknar med arbetarklassandel på cirka 60 procent, LO + tjänstemännens lägre del. Greider skriver: Till arbetarklass räknar jag de löneasrbetare som i stort sett saknar inflytande i alla de tre kriteroer som Erik Olin Wright ställer upp som kriteroer på makt och kontroll i arbetet: 
* Ägande av kaptal
* Beslutanderätt över användingen av produktionsmedlen
* rätt att bestämma över över och kontrollera andras arbetskraft
I Greiders utveckling av detta blir det dem som inte har så mycket kapital att de kan använda detta till maktutövande, de som inte bestämmer över sin maskin, eller dator, eller när butiken ska st'änga, de som inte kan befalla över andra på arbetsåplatsen. Han kommer fram till siffran 55 - 60 procent av Sveriges Löntagare.
Jag säljer mitt arbete, men jag bestämmer över mina produktionsmedel, jag är enskild företagare. Jag är inte, idag arbetarklass. En akademiker som har ett fritt arbete, och som bestämmer själv öcer sin dator, och sina kundbesök etc, är inte heller arbetarklass.
Jo, en person som tvingas sälja sitt arbete är enligt marxistisk tradition, arbetarklass. Därför är också akademiker arbetarklass. Däremot anses småföretagare ofta tillhöra småborgerligheten. Denna klass har delade intressen med både arbetar- och överklassen. 62.20.59.142 8 januari 2015 kl. 09.26 (CET)

message: Begreppet klass finns förvisso inom OOP, men tog bort länken från denna artikel. Nomer 12 december 2006 kl. 20.06 (CET)
thread_title: Arbetarklass och OOP

message: Artikeln är väldigt svävande och ger intryck av att vara författad av en högstadieelev.
Marxismens definition av en arbetare är: -Den som måste sälja sin arbetskraft för att klara sig-
Ingenting annat. Man kan också äga produktionsmedel (varav kapital är en sort vilket artikelförfattaren inte förstått) och ändå vara tvungen att sälja sin arbetskraft. Om man kan leva enbart på sitt ägande så tillhör man borgarklassen.
Indelningen i under- medel- och överklass har inget med marxistisk teori att göra utan handlar enbart om vilka medel man förfogar över. Har man ont om pengar är man underklass och har man gott om dem så är man överklass. En person kan med lätthet vara underklass eller medelklass och samtidigt borgare, precis som att en arbetare kan vara överklass, det är inte vanligt med möjligt eftersom det är olika dimensioner av klass som avses.
thread_title:  Marxismens definition 

message: För nuvarande, nämns endast arbetarklass ur en marxistiskt perspektiv, det finns väl fler perspektiv gällande denna klass. Verkar konstigt att bara ha en sida styra innebörden av ordet. Därför efterfrågar jag fler perspektiv i artikeln, med källor förstås. Rikskansler (diskussion) 21 maj 2017 kl. 19.40 (CEST)
thread_title:  Flera perspektiv