Diskussion:Fettisdagen

message: De flesta jag känner uttalar fettisdagen som "fettis-dagen"
Är det bara vi som uttalar det konstigt eller? --213.200.165.75 12 januari 2007 kl. 08.24 (CET)
replies: text: Jag har alltid hört fet-tisdagen. Kanske skulle vi ha en omröstning? --217.13.240.66 12 februari 2007 kl. 15.06 (CET)
replies: text: :Behövs knappast en omröstning, dagen heter Fet-tisdagen. Har aldrig hört någon uttala dagen som fettis-dagen annat än på skämt (tror ni det är en slump att den alltid är på en tisdag?).
replies: text: ::::No shit Sherlock ;) Men man uttalar inte allt som man gjorde för 100 år sen heller. Man säger varken sig, dig eller mig längre utan man använder oftast sej, dej eller mej när man säger orden. Ord förändras, uttalet förändras, så varför skulle det vara så konstigt att fet-tisdagen ändras till fettis-dagen eller fett-tisdagen? --213.200.166.130 26 maj 2007 kl. 22.49 (CEST)

text: ::Vad etymologin säger och hur uttalet är behöver inte vara samma sak. Dock ser jag ingen anledning till att wikipedia skall ge uttalsanvisningar. andejons 20 februari 2007 kl. 13.58 (CET)
replies: text: :::Språket förändras hela tiden och är dessutom olika på olika platser. Är det viktigt vad som är "ultimat rätt"? Finns det? Vad gäller sej, mej och dej är det kanske snarare så att vi alltid sagt så men att stavningen ser annorlunda ut. Det är vanligt att man i dagens osäkra samhälle, där man måste veta vad som är ”rätt” för att våga prata, snarare börjar uttala orden som de skrivs  än som de alltid uttalats. Ni kan ju testa med att fråga en östgöte hur Östgötagatan på söder bör uttalas. Vem har mest rätt? Östgöten som kommer från Östergötland eller söderbon som bor på Östgötagatan?

text: :::Om det känns svårt att avgöra huruvida det ska heta fettis-dagen eller fet-tisdagen, kalla den semmeldagen istället! (Själv säger jag fet-tisdagen.)
replies: text: ::::Jag ser inte heller någon anledning till att behålla diskussionen om uttalet i artikeln. Det förvirrar mer än det upplyser eftersom det förefaller variera hejvilt. Själv hade jag inte hört "fettis"-uttalet förrän jag flyttade till Göteborg, men en majoritet verkar säga "fet-tisdagen" även här. Jolta 12 februari 2008 kl. 19.51 (CET)
replies: text: :::::Gammal diskussion men egentligen har inget av betydelse förändrats. Fettis-dagen är med all sannolikhet en efterkonstruktion eller feltydning. "Fettis" är inte ens ett riktigt ord, oencyklopediskt och benämningen fettisdag kom till på 1500-talet i betydelsen fet-tisdag. Fetdag var motsatsen till fastedag då man förr tilläts äta fet mat. Ändå hör jag ständigt folk överallt som tror eller undrar om det heter fettis-dag. Det kan bero på exempelvis feltydning av dialekt (uttalet [fe`ttisdag] kan missuppfattas som fettis-dag), feltydning av skrift (eftersom det officiellt saknas bindestreck), rykten eller något annat. Under vissa perioder stavades dagen annorlunda, som fetetisdag. Wikipedia handlar i första hand inte om uttal. I det här fallet är båda uttalen godtagbara enligt Svensk ordbok (publ 2021), men det viktiga är att skilja på uttal och betydelse. Uttal kan ibland vara relevant i artiklar, men då bör man använda fonetisk skrift. Kyllo (diskussion) 21 februari 2023 kl. 20.49 (CET)
replies: text: ::::::Jag har också hört att folk säger "fettis-dagen", men det uppfattar jag snarast som ett avsiktligt humoristiskt betoningsfel, ungefär som att kalla Apotekarnes för "Apotek-Arnes". /ℇsquilo 21 februari 2023 kl. 21.39 (CET)
replies: text: :::::::Det jag har hört har jag dock uppfattat som seriöst. Alla gånger av lekmän. Främst kanske på webben, men har för mig att jag hört det i media också. Det har alltså inte bara varit fråga om uttal då, utan diskussioner eller informerande om vad det egentligen heter. Det mest överraskande är att majoriteten har ansett att båda är korrekta eller att fettis-dagen inte är felaktigt. Visserligen kan det vara så att samtliga enbart talat om uttalet och inte syftningen som jag uppfattat det som, men samtidigt finns risken att fler uppfattat det som jag då det inte varit uppenbart. Just lekmän utan förkunskaper eller källkritiskt tänk är nog väldigt påverkbara. Ett rykte eller en missuppfattning från en influenser kan lätt spridas vidare. Anledningen till att jag tog upp det är lite att jag ser en ökad risk att någon kommer att vilja ta upp det i artikeln eller ifrågasätta namn eller betydelser med falska påståenden. Senast i dag var det en på den här diskussionssidan som skrev att många kallar dagen för "semmeltisdagen" och att "fettisdagen" skulle vara ålderdomligt. Jag hittar inget källstöd för något av det, så det är antagligen bara eget tyckande eller rykten. "Apotek-Arnes" har jag för övrigt bara sett av mustfantaster (uppfattat det som humoristiskt syfte som du), aldrig någon seriös diskussion eller upplysning där någon frågat sig om det heter Apotekarnes eller Apotek-Arnes. Jag tror också att risken för förväxling är mindre där. Kyllo (diskussion) 21 februari 2023 kl. 23.06 (CET)
replies: text: ::::::::Det är inte någon feltydning, utan en anpassning av ljuden så att ordet blir lättare att uttala. Försök säga "fet-tisdagen" snabbt några gånger. Däremot är inte uttalet riktigt "fettis-dagen" heller, det är nog få som uttalar med tydlig paus mellan s och d.

text: ::::::::andejons (diskussion) 21 februari 2023 kl. 23.25 (CET)
replies: text: :::::::::När jag uttalar fet-tisdagen snabbt eller långsamt blir det fet-tisdagen, men med det menar jag inte att det måste bli det för andra. Krångligt uttal kan säkert vara en anledning till att många försöker förenkla uttalet eller använda andra ord. Mina inlägg handlade dock inte om exakt uttal eller att uttal skulle vara felaktiga, utan om när uttal, skrivning eller information misstolkas och sprids vidare. Det kan även vara fråga om slarviga eller mindre utbredda synonymer, kortformer eller ombildningar. När man googlar kan man se att någon kallar dagen enbart för "fettis". Det är inte vår sak att lägga oss i, men om någon vill föra in det som uppslagsord i artikeln blir det vår sak. Rena uttalsdiskussioner hör inte hit såvida det inte rör artikeln. Kyllo (diskussion) 22 februari 2023 kl. 10.40 (CET)
=== Förändringar i artikeln ===
I nutid syftar dagen i allmänhet enbart på fyllda semlor, men historiskt sett inte särskilt mycket på det. Ordet semla i den betydelsen är väldigt nytt i förhållande till dagens namn. Länge var också bullen ofylld och en tid vanligare på måndagen. Nu har jag gått ifrån kärnämnet en del, men det jag menar är att det inte bara är att ändra fettisdagen till något annat som är lättare att uttala eller anknyter mer till nutida traditioner. Och i förebyggande syfte vill jag också upplysa om det, så att inte artikelns fokus flyttas och ersätts med personliga åsikter, vanor eller något nutidsperspektiv. Semla har en egen artikel och fokus bör inte ligga på den. Jag har därför tagit bort några nutida detaljuppgifter om semlor tills vidare (finns i huvudartikeln) och lagt till en del av det som dagen under flera sekel förknippades med. Vi har liknande problem med artikeln dagen julafton att många vill fokusera på julfirande (särskilt nutida svenskt sådant) och egna åsikter om vad dagen förknippas med, vilket inte är det som artikeln bör fokusera på enligt riktlinjerna. Jag tror att artikeln fettisdagen behöver fortsätta förbättras utifrån källor. Jag kan tycka att en semla som huvudbild också kan ifrågasättas. Inte för att den skulle vara irrelevant, men det kan leda till missuppfattningar om artikeln. Likadant om man skulle ha godis som huvudbild i artikeln om påskafton. Vilket bild man skulle kunna ha istället är dock inte given. Kyllo (diskussion) 22 februari 2023 kl. 10.40 (CET)

text: Just när jag skrivit det har Ariam infört detaljer om försäljning av semlor i Sverige. Det finns flera anledningar till att det är olämpligt där: Artikeln handlar om fettisdagen och inte specifikt semla (som har en egen artikel). Uppgiften behöver uppdateras för att inte bli ännu mindre relevant och den finns i artikeln semla. Det är heller inte ur nordiskt perspektiv, vilket skapar obalans i avsnittet om Norden. Generellt bör alla uppgifter som inte antas vara lika relevanta i framtiden eller saknar direkt koppling med dagen raderas. Precis som att man i artikeln julafton inte bör skriva hur många julklappar som delades ut i Sverige år 2022, eller hur mycket godis som såldes i Sverige 2022 i artikeln påskafton. Kyllo (diskussion) 22 februari 2023 kl. 13.30 (CET)
replies: text: :En uppgift om hur pass utbredd traditionen med att äta semlor är i det moderna Sverige passar i min mening bra i artikeln. Jag kan även tänka mig en mening om hur mycket påskgodis som äts i Sverige i artikeln om påskfirande i Sverige. /Ariam (diskussion) 22 februari 2023 kl. 13.35 (CET)
replies: text: ::Artikeln ska ha ett globalt perspektiv men fokusera på dagen, inte firande eller nutida svenska bakverk. Firandet är en del av dagen men semlor är bara en liten del av den historiskt och globalt. Att ha två eller flera artiklar som tar upp precis samma sak är sällan önskvärt. Ibland går artiklar ihop och då brukar man plocka ut det mest relevanta och sedan länka, vilket redan var gjort. Artikeln påskafton handlar inte om påskfirande i Sverige, lika lite som artikeln julafton handlar om julfirande i Sverige. Det pågår en omfattande diskussion om just det på Diskussion:Julafton. Titta även på den engelskspråkiga versionen av den här artikeln så ser du att semlor är en väldigt liten den av den. Vår artikel skulle kunna utökas, men det är absolut inte fler detaljuppgifter om den moderna semlan som behövs. Kyllo (diskussion) 22 februari 2023 kl. 13.47 (CET)
replies: text: ::: La du till en åtgärdsmall i artikeln nu på grund av den korta meningen jag la till? Det globala perspektivet är inget problem i artikeln eftersom vi redan delat upp den i flera underrubriker som redogör för hur dagen uppmärksammats i olika delar av världen. Jag tycker du gör en höna av en fjäder här. /Ariam (diskussion) 22 februari 2023 kl. 13.59 (CET)
replies: text: ::::Ja. Dels är meningen i sig olämplig där men också för att det inte är relevant att utöka texten om semla. Det du talar om är att tydliggöra land. Det är inte samma som att fokusera på ämnet eller skriva om olika länder. I en artikel om semla hade det varit fullt okej eftersom det bara är att fylla på med mer information om det haltar, men här är det redan för mycket detaljer om semlor. Att användare skriver om det som de själva tycker är viktigt verkar vara ett växande problem i artiklar om dagar. Likaså godisrelaterade artiklar där det på svenskspråkiga Wikipedia väldigt ofta skrivs om lösgodis i Sverige. Det kanske är ett så utbrett problem på svenskspråkiga Wikipedia att det behöver tas upp i Bybrunnen. ENWP verkar inte lida lika mycket av problemet, även om man vid en anblick kan konstatera att det står mer om pancakes i den än semlor.

text: ::::Inget avsnitt i artikeln fokuserar på semlor. Det om förtäring handlar om förtäring generellt på dagen, i olika länder och ur historiskt perspektiv. Som framkom i diskussionen om julafton bör artikeln alltid fokusera på dagen, inte firande och inte enskilda bakverk. Det finns det andra artiklar som behandlar. Semlor kan förstås nämnas kortfattat, särskilt när det är en del av ett sammanhang som ett historieavsnitt eller kost generellt, men sådant som är mer specifikt relaterat till dagen har företräde. Inte heller ska artikeln utvecklas till att bli en till semmelartikel eller en artikel med mer fokus på firande än dagen ur ett helhetsperspektiv.

text: ::::Varför behövs det mer om den svenska nutida semlan i en global artikel om dagen? Stod det inte redan mest om just den? Varför är det så relevant att kopiera försäljningsstatistik för semlor i Sverige ett visst år? Kyllo (diskussion) 22 februari 2023 kl. 15.00 (CET)
replies: text: :::::Semmelätande är relevant i den del som beskriver Sverige och Norden eftersom det är ungefär allt vad firandet numer består i. Det är ett större problem att artikeln helt saknar material om andra regioner, och bara nämner karnevalstraditionerna. Artikeln behöver byggas ut snarare än att delar av den behöver strykas.

text: :::::andejons (diskussion) 22 februari 2023 kl. 22.58 (CET)
replies: text: ::::::Artikeln handlar om dagen medan bakverket har en egen artikel här och artikeln ska inte heller ha ett nutidsfokus. Det är som att skriva om godis i påskafton. Det kan absolut nämnas men fokus ska inte ligga på det och detaljer är inte lämpliga då sådana återfinns i huvudartikeln. Kyllo (diskussion) 7 mars 2023 kl. 16.15 (CET)
thread_title:  Fettisdagen? 

message: I nutid syftar dagen i allmänhet enbart på fyllda semlor, men historiskt sett inte särskilt mycket på det. Ordet semla i den betydelsen är väldigt nytt i förhållande till dagens namn. Länge var också bullen ofylld och en tid vanligare på måndagen. Nu har jag gått ifrån kärnämnet en del, men det jag menar är att det inte bara är att ändra fettisdagen till något annat som är lättare att uttala eller anknyter mer till nutida traditioner. Och i förebyggande syfte vill jag också upplysa om det, så att inte artikelns fokus flyttas och ersätts med personliga åsikter, vanor eller något nutidsperspektiv. Semla har en egen artikel och fokus bör inte ligga på den. Jag har därför tagit bort några nutida detaljuppgifter om semlor tills vidare (finns i huvudartikeln) och lagt till en del av det som dagen under flera sekel förknippades med. Vi har liknande problem med artikeln dagen julafton att många vill fokusera på julfirande (särskilt nutida svenskt sådant) och egna åsikter om vad dagen förknippas med, vilket inte är det som artikeln bör fokusera på enligt riktlinjerna. Jag tror att artikeln fettisdagen behöver fortsätta förbättras utifrån källor. Jag kan tycka att en semla som huvudbild också kan ifrågasättas. Inte för att den skulle vara irrelevant, men det kan leda till missuppfattningar om artikeln. Likadant om man skulle ha godis som huvudbild i artikeln om påskafton. Vilket bild man skulle kunna ha istället är dock inte given. Kyllo (diskussion) 22 februari 2023 kl. 10.40 (CET)
replies: text: Just när jag skrivit det har Ariam infört detaljer om försäljning av semlor i Sverige. Det finns flera anledningar till att det är olämpligt där: Artikeln handlar om fettisdagen och inte specifikt semla (som har en egen artikel). Uppgiften behöver uppdateras för att inte bli ännu mindre relevant och den finns i artikeln semla. Det är heller inte ur nordiskt perspektiv, vilket skapar obalans i avsnittet om Norden. Generellt bör alla uppgifter som inte antas vara lika relevanta i framtiden eller saknar direkt koppling med dagen raderas. Precis som att man i artikeln julafton inte bör skriva hur många julklappar som delades ut i Sverige år 2022, eller hur mycket godis som såldes i Sverige 2022 i artikeln påskafton. Kyllo (diskussion) 22 februari 2023 kl. 13.30 (CET)
replies: text: :En uppgift om hur pass utbredd traditionen med att äta semlor är i det moderna Sverige passar i min mening bra i artikeln. Jag kan även tänka mig en mening om hur mycket påskgodis som äts i Sverige i artikeln om påskfirande i Sverige. /Ariam (diskussion) 22 februari 2023 kl. 13.35 (CET)
replies: text: ::Artikeln ska ha ett globalt perspektiv men fokusera på dagen, inte firande eller nutida svenska bakverk. Firandet är en del av dagen men semlor är bara en liten del av den historiskt och globalt. Att ha två eller flera artiklar som tar upp precis samma sak är sällan önskvärt. Ibland går artiklar ihop och då brukar man plocka ut det mest relevanta och sedan länka, vilket redan var gjort. Artikeln påskafton handlar inte om påskfirande i Sverige, lika lite som artikeln julafton handlar om julfirande i Sverige. Det pågår en omfattande diskussion om just det på Diskussion:Julafton. Titta även på den engelskspråkiga versionen av den här artikeln så ser du att semlor är en väldigt liten den av den. Vår artikel skulle kunna utökas, men det är absolut inte fler detaljuppgifter om den moderna semlan som behövs. Kyllo (diskussion) 22 februari 2023 kl. 13.47 (CET)
replies: text: ::: La du till en åtgärdsmall i artikeln nu på grund av den korta meningen jag la till? Det globala perspektivet är inget problem i artikeln eftersom vi redan delat upp den i flera underrubriker som redogör för hur dagen uppmärksammats i olika delar av världen. Jag tycker du gör en höna av en fjäder här. /Ariam (diskussion) 22 februari 2023 kl. 13.59 (CET)
replies: text: ::::Ja. Dels är meningen i sig olämplig där men också för att det inte är relevant att utöka texten om semla. Det du talar om är att tydliggöra land. Det är inte samma som att fokusera på ämnet eller skriva om olika länder. I en artikel om semla hade det varit fullt okej eftersom det bara är att fylla på med mer information om det haltar, men här är det redan för mycket detaljer om semlor. Att användare skriver om det som de själva tycker är viktigt verkar vara ett växande problem i artiklar om dagar. Likaså godisrelaterade artiklar där det på svenskspråkiga Wikipedia väldigt ofta skrivs om lösgodis i Sverige. Det kanske är ett så utbrett problem på svenskspråkiga Wikipedia att det behöver tas upp i Bybrunnen. ENWP verkar inte lida lika mycket av problemet, även om man vid en anblick kan konstatera att det står mer om pancakes i den än semlor.

text: ::::Inget avsnitt i artikeln fokuserar på semlor. Det om förtäring handlar om förtäring generellt på dagen, i olika länder och ur historiskt perspektiv. Som framkom i diskussionen om julafton bör artikeln alltid fokusera på dagen, inte firande och inte enskilda bakverk. Det finns det andra artiklar som behandlar. Semlor kan förstås nämnas kortfattat, särskilt när det är en del av ett sammanhang som ett historieavsnitt eller kost generellt, men sådant som är mer specifikt relaterat till dagen har företräde. Inte heller ska artikeln utvecklas till att bli en till semmelartikel eller en artikel med mer fokus på firande än dagen ur ett helhetsperspektiv.

text: ::::Varför behövs det mer om den svenska nutida semlan i en global artikel om dagen? Stod det inte redan mest om just den? Varför är det så relevant att kopiera försäljningsstatistik för semlor i Sverige ett visst år? Kyllo (diskussion) 22 februari 2023 kl. 15.00 (CET)
replies: text: :::::Semmelätande är relevant i den del som beskriver Sverige och Norden eftersom det är ungefär allt vad firandet numer består i. Det är ett större problem att artikeln helt saknar material om andra regioner, och bara nämner karnevalstraditionerna. Artikeln behöver byggas ut snarare än att delar av den behöver strykas.

text: :::::andejons (diskussion) 22 februari 2023 kl. 22.58 (CET)
replies: text: ::::::Artikeln handlar om dagen medan bakverket har en egen artikel här och artikeln ska inte heller ha ett nutidsfokus. Det är som att skriva om godis i påskafton. Det kan absolut nämnas men fokus ska inte ligga på det och detaljer är inte lämpliga då sådana återfinns i huvudartikeln. Kyllo (diskussion) 7 mars 2023 kl. 16.15 (CET)
thread_title:  Förändringar i artikeln 

message: Enligt min uppfattning infaller Blåmåndagen och Vita tisdagen dagarna efter Palmsöndagen, alltså i Stilla veckan och inte i fastlagsveckan. Efter att prostetantismen drog ner betydelsen av dessa mindre högtider, förekommer liknande sammanblandning mellan Askonsdag (Fastlagsveckan) och Dymmelonsdag (Stilla veckan). Se t.ex. länk . Detta är naturligtvis inte så viktigt idag, förutom att en encyklopedi ska ha korrekta uppgifter. --Jukrat 16 december 2008 kl. 09.38 (CET)
replies: text: Blåmåndagen är primärt måndagen innan fettisdagen. Likaså är Vita tisdagen primärt detsamma som fettisdagen. Detta framgår av ovan angivna länk ("Liksom måndagen har tisdagen fått namn från fastlagen...") men tydligare i till exempel NE:s artikel om blåmåndag. Jag återinför den ändring jag gjorde häromdagen. /Dcastor 24 april 2011 kl. 02.13 (CEST)
replies: text: :Nu har det återställts i artikeln igen (utan att ovanstående har bemötts). Att det finns källor som använder beteckningen "vita tisdagen" för två olika dagar är klart och det bör framgå att så är fallet. Dock bör källorna vägas mot varandra när det gäller att ange det ursprungliga eller "egentliga" bruket av termen. Den i artikeln nu angivna källan är en artikel i Hallandsposten. Lokalpressen är en tveksam källa för den här typen av sakupplysningar eftersom deras artiklar vanligtvis är skriva av journalister utan specialistkunskap och med mindre efterkontroll än en normal Wikipediaartikel. Artikeln tar inte upp att det finns ett alternativt bruk för begreppet. En googling på "vita tisdagen" ger mest bloggträffar, varav flera har hämtat sakinnehållet härifrån. Den förklaring till namnet som vanligen återges är att det var sista dagen innan påsk som man fick äta ägg och vitt mjöl. Den definitionen stämmer bra med fettisdagen, men knappast med någon vardag i själva fastan.

text: :Det finns åtskilliga bloggar och en del lokaltidningar som använder Stilla veckan-definitionen. Det finns några bloggar och lokaltidningar som använder fastlagsdefinitionen. Bland dem som noterat att namnet används för båda dagarna anges fastlagen som originalet (till exempel kalasdags.se. På matinriktade sajter ger man ofta fastlagsdefintionen, så till exempel Axfood. Som starkast källa anger jag dock Svenskt kyrkolexikon av kyrkohistorikern Carl Henrik Martling, där det står "gammal svensk benämning på fettisdagen". Jag menar därmed att formuleringarna i den här artikeln på nytt bör ändras, men avvaktar reaktioner på det anförda. /Dcastor 25 april 2011 kl. 12.25 (CEST)
thread_title:  Blåmåndagen och Vita tisdagen 

message: Ställer mig synnerligen frågande till detta avsnitt. Finns det några tillförlitliga källor för denna historik? Det känns rätt uppenbart att Fet-tisdagen kommer från Mardi Gras, skulle vara en otrolig slump annars... /Greverod 망눗 6 februari 2009 kl. 13.56 (CET)
replies: text: Sent svar. Fettisdagen kommer inte från Mardi Gras, men är jämförbar (se SAOB). Kyllo (diskussion) 21 februari 2023 kl. 21.01 (CET)
thread_title:  Fête/fest 

message: Jag kommer själv från "Norrland" (Västerbotten) och har aldrig hört om kombinationen av semla och bruna bönor. Norrland är stort och det finns säkert många olika traditioner. Källhänvisningen verkar gälla en lokal tradition i Norrbotten.
thread_title:  Fettisdagen i Norrland 

message: "I" avser dessutom hela nationen och inte enbart huvudön Island. Trots det har det ändrats flera gånger. Först av en oinloggad användare som påstod att det var felaktigt. Men det är inte bevisat att det är felaktigt. Hade det enbart varit huvudön hade det däremot varit felaktigt att skriva i Island eftersom det avser hela Island. /Kyllo|kontakt| 23 april 2021 kl. 19.17 (CEST)
replies: text: För att det ska få ändras måste det vara felaktigt och kunna styrkas. Om det finns flera godtagbara varianter ska det inte ändras, utan då ska det ursprungliga stå kvar i syfte att undvika redigeringskrig på Wikipedia. Så är det alltid. /Kyllo|kontakt| 23 april 2021 kl. 19.23 (CEST)
replies: text: :I använder man när man talar om Island som stat, möjligen: "regeringen i Island", men även där är "regeringen på Island" fullt tänkbart. Men när man skriver om i princip allt annat är "på" det idiomatiska. Det är i sammanhanget oväsentligt att staten Island och ön Island inte exakt sammanfaller.

text: :andejons (diskussion) 23 april 2021 kl. 22.29 (CEST)
replies: text: ::Som du ser i I eller på var det inte fel, och då ska det inte ändras ens om det kan göras på ett annat sätt. /Kyllo|kontakt| 25 april 2021 kl. 13.08 (CEST)

text: ::Det står ingenting om att "i Island" skulle vara accepterat annat än när det är administrativa aspekter som dominerar.

text: ::andejons (diskussion) 25 april 2021 kl. 13.35 (CEST)
replies: text: :::Det står inte att det är felaktigt och därmed kan det användas. Institutet för språk och folkminnen har konstaterat att "på" är vanligare men att båda varianter förekommer (källa). Därför bör det återställas till det ursprungliga. För att det ska kunna ändras måste det kunna styrkas att det är felaktigt, och det har ingen gjort. /Kyllo|kontakt| 25 april 2021 kl. 13.47 (CEST)
replies: text: ::::Den oinloggade användaren som ändrade uppgiften hade ingen källa och hade själv felstavat "grammatiskt" i redigeringskommentaren. /Kyllo|kontakt| 25 april 2021 kl. 13.56 (CEST)
Detta har diskuterats tidigare bland annat här och här. Båda gångerna har det landat i ett svagt konsensus för "på", men det kanske behöver avhandlas igen? Det verkar finnas ganska spridda åsikter i frågan. -Blåmes [d] 25 april 2021 kl. 15.34 (CEST)

text: Vilket som kan användas har med sammanhanget att göra, precis som med "de" och "dem" eller "före" och "innan". I vissa fall kan bara det ena användas, i vissa andra kan båda användas, även om det ena är mer vanligt förekommande. Det är svenska språkinstanser som avgör saken. Dit hör även att svenska språket utvecklas och att det som var felaktigt för 20 år sedan mycket väl kan vara korrekt nu. /Kyllo|kontakt| 25 april 2021 kl. 21.15 (CEST)
replies: text: :När det finns flera valbara alternativ som är godtagbara enligt språkvårdarna är det den som först skriver ut det i en artikel som bestämmer. Det är alltså okej att välja fritt första gången man skriver ut det i en artikel, men inte tillåtet att ändra någon annans val, förutom om det handlar om att vara konsekvent i en artikel (det framgår i riktlinjen Wikipedia:Stilguide). Om alla följer det undviker man redigeringskrig och konflikter. /Kyllo|kontakt| 25 april 2021 kl. 21.39 (CEST)
replies: text: ::Det finns grader även i helvetet. "I Island" är inte lika felaktigt på samma sätt som "inuti Island" skulle vara, men det gör ändå inte att det är bra språkbruk, eftersom det låter märkligt. De språkvårdare jag har sett har alla sagt att "i Island" kan användas när det handlar om Republiken Island, men när det gäller territoriet Island så är "på Island" att föredra, eller det korrekta (exempel hittar du via länkarna Blåmes gav ovan, eller för den delen i I eller på). Du hävdar motsatsen, men du har inte gett några källor till detta.

text: ::andejons (diskussion) 25 april 2021 kl. 22.04 (CEST)
replies: text: :::Jag har redan länkat Språkrådet som källa. Citat: "Principen är att man har på vid namn på öar och i vid namn på nationer". I det här fallet är det nationen som avses, inte någon av öarna. Kyllo (diskussion) 7 mars 2023 kl. 16.23 (CET)
replies: text: ::::Det där är grov felcitering, eftersom det direkt efteråt konstateras att valet inte blir självklart när det handlar om nationer som också är öar. Mer relevanta är meningarna som senare följer "Handlar det om statsbildning och liknande är det kanske rimligare att betona nationen och välja i Island. Handlar det i stället om Island som ett resmål eller ett geografiskt område, är på Island ett bra val. Men i praktiken förekommer båda prepositionerna i båda dessa användningar." Här är det snarare "geografiskt område" än "statsbildning" som är den relevanta aspekten.

text: ::::andejons (diskussion) 7 mars 2023 kl. 17.07 (CET)
thread_title:  Ändringar som inte är bevisligen felaktiga 

message: Numera kallar många dagen för semmeltisdagen. Det något ålderdomliga fettisdagen förekommer också emellanåt.92.32.71.111 21 februari 2023 kl. 17.57 (CET)
replies: text: Fettisdag är det officiella namnet. I källor är fettisdagen också mycket vanligare (ca 750 000 träffar kontra ca 700 på Google). Det är skillnad på gammalt och ålderdomligt. Det är gammalt men inte ålderdomligt enligt ordböcker. Varken semmeldag(-en) eller semmeltisdag(-en) finns i ordböcker eller kalendrar i dagsläget. I folkmun kan det förekomma diverse benämningar, men tänk också på att alla svenskspråkiga inte kallar bakverket för "semla". Kyllo (diskussion) 21 februari 2023 kl. 19.20 (CET)
thread_title:  Semmeldagen