lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Solaris Bus & Coach

message: I trafik-stycket, är det meningen att vi ska lista varenda stad eller region i hela världen där det rullar Solaris-bussar? Det känns ganska meningslöst och för den delen omöjligt att källhänvisa och hålla uppdaterat. Skriv om fordonen istället. Förespråkar att stycket tas bort, då jag till exempel vet en region bara i Sverige som saknas, och bussarna rullar garanterat på andra platser än i ett fåtal städer i Sverige samt generellt "i Europa". /Grillo 23 september 2010 kl. 13.16 (CEST)

message: stycket"Solaris producerade den första europeiska bussmodellen med hybridteknik, Solaris Urbino 18 Hybrid." är en direkt lögn. Den ända än idag i Europa som sälger en fungerande hybrid är Volvo. Volvo har dessutom testat hybrider i olika utföranden sedans 1979/1980--
replies: text: Eftersom det står på Volvo Groups sida att Volvo har byggt hybridbussar sedan 1970-talet har jag tagit bort texten Solaris producerade den första europeiska bussmodellen med hybridteknik, Solaris Urbino 18 Hybrid. Det prövades Volvo B10L med hybriddrift i Göteborg år 2000. Tror även att olika provkörningar med hybridbussar ägde rum i Sverige år 2006.

text: Vill någon formulera om meningen, och styrka den med en källa, kan den läggas in artikeln igen.
thread_title:  Hybridbussar
Diskussion:Snorkel

message: It is generally stated that the device was invented just before [ [ World War II ] ] ' s introduction of the [ [ Netherlands | Dutch ] ] and refined by [ [ Germany | Germantown ] ] During the war . However , Scott 's Shipbuilding & Engineering , Greenock Scotland , and James Richardson , an assistant manager there, who presumably designed it , long before that - during World War I - were granted British Patent No. . 106 330 on 21 May 1917th
Why are you disputing these clear facts ? And why do you continue to mess up my text?
replies: text: Om du sitter på Host: c-dbc9e655.017-107-73746f48.cust.bredbandsbolaget.se så antar jag att du behärskar svenska. På svenskspråkiga Wikipedia ska artiklarna vara skrivna på svenska. 178.30.166.61 23 september 2010 kl. 18.29 (CEST)

message: Stycket "Kort snorkel" låter helt osannolikt. Är det klotter? MiKe (disk) 16 september 2013 kl. 08.01 (CEST)
replies: text: "Kort snorkel" nämns i kort SSDF Utvecklingstrappa, men utan någon vidare förklaring. Jag tar bort stycket. Tyvärr är även resten av artikeln i stort behov av källor. /ℇsquilo 16 september 2013 kl. 09.47 (CEST)
thread_title:  Klotter?
Diskussion:Jesper Odelberg

message: Ska man verkligen kalla honom för "ståuppkomiker"? Är det inte mer humant att kalla honom för enbart "komiker"?
replies: text: Det tror jag inte är ett problem, framför allt inte för honom. Lyteskomik hör väl till en av hans bästa "grenar"? Benämningen på den form av komik han håller på med är ju ståuppkomik, alltså ståuppkomiker. /Oddjob 23 september 2010 kl. 15.29 (CEST)
Diskussion:Baskemölla/Arkiv 2006

message: Fortfarande ger denna artikel i vissa delar intrycket av att vara ett reslutat av egen forskning. Avsnittet om "ÖSKG" torde kunna flyttas till egen artikel. Avsnittet "Naturgeografiska beskrivningar" är emm inte encyklopedisk och bör raderas eller iaf rensas hårt. Riggwelter 19 april 2006 kl.22.01 (CEST)
replies: text: ÖSKG flyttad. Riggwelter 19 april 2006 kl.22.12 (CEST)
thread_title: KK-tag

message: Baskemölla tillhörde aldrig Simris-Nöbbelöv utan Gladsax, som (tillsammans med S-N) införlivades med Simrishamsn 1952. --Andhanq 10 juni 2006 kl.00.42 (CEST)
thread_title: Kommuntillhörighet

message: *Nominerad av Angriffer 29 juni 2006 kl.23.13 (CEST)
*Motivering: Osedvanlig fyllig artikel om ett fiskarsamhälle med god komplettering av bilder. 
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Stödjer för utmärkt
#Erik 14 juli 2006 kl.18.20 (CEST)
Stödjer för läsvärd, men inte utmärkt
#twincinema ♡ 9 juli 2006 kl.13.02 (CEST)
# Petter (kontakta) 15 juli 2006 kl.21.27 (CEST) Nu är tillräckligt mycket fixat för läsvärd.
#Ronny 19 juli 2006 kl.17.24 (CEST)
#Vints 26 juli 2006 kl.13.29 (CEST)
#Huggorm 29 juli 2006 kl.22.28 (CEST)
Stödjer ej
Diskussion
Bra artikel, men ett fåtal saker gör att jag inte kan rösta för: 
#Det får inte finnas 
#På en hel del ställen får nästan varje mening ett nytt stycke
#Källhänvisningar 
Fixas detta röstar jag nog för utmärkt. Petter 30 juni 2006 kl.16.25 (CEST)
replies: text: Håller med Petter --AHA 30 juni 2006 kl.16.28 (CEST)
</div>
thread_title: Antagen till läsvärd
Diskussion:Baskemölla/Arkiv 2009

message: I den här artikeln står att läsa att I slutet av 1980-talet fick Owe Thörnqvist idén att bygga upp en en ekoby i Baskemölla. Men enligt artikeln Owe Thörnqvist var densamme bosatt i Spanien då, och han verkar inte heller någonsin haft någonting med varesig ekobyar, miljöengagemang, Baskemölla, eller Skåne att göra. Kan det vara så att det är en annan Owe Thörnqvist som åsyftas? Plrk 9 januari 2009 kl. 10.52 (CET)
thread_title:  Owe Thörnqvist
Diskussion:Anders Björler

message: Någon som vet om de är enäggs eller tvåäggstvillingar?  
replies: text: Ställ din fråga längst ned på den här sidan. Riggwelter 23 september 2010 kl. 20.20 (CEST)
thread_title: Tvillingar
Diskussion:Blaise Reuterswärd

message: Om han är tillräckligt känd vet jag inte, men han skymtade till på TV idag iaf. "Att en modefotograf som Blaise Reuterswärd gör en utställning där han hyllar kvinnan är följdriktigt. Mode, inte minst i Paris där han bor sedan 14 år, handlar mycket om kvinnor. Dessutom är han gift med en av dem, Ebba, som han träffade när hon var mannekäng och som nu är keramiker." Källa: http://hd.se/noje/2006/07/07/homage_till_kvinnan --Mats33 23 september 2010 kl. 20.21 (CEST)
Diskussion:Afrikas litteratur

message: Rekommenderar artikeln, som är utförlig, källbelagd, illustrerad, välskriven och intressant. Bra skrivet. Tanzania 23 september 2010 kl. 20.25 (CEST)
thread_title:  Rekommenderad 

message: Som det är nu presenteras bara arabisk- eller "europeisk"-språkiga författare, men visst måste det väl ändå finnas några kända på ex.vis swahili, yoruba osv.? Tanzania 22 april 2011 kl. 12.59 (CEST)
replies: text: Jag var faktiskt lite osäker på om listan alls platsade (avgränsningsproblem, som vanligt). Jag vet inte hur levande swahili- och yoruba-litteraturen är, men visst finns det några stora författare som skriver på "äktafrikanska språk", även om de är få. Ngũgĩ wa Thiong'o (kikuyu) och Thomas Mofolo (sesotho) är två. Kanske borde listan helt strykas igen? /jssfrk (d|b) 22 april 2011 kl. 13.28 (CEST)
replies: text: :Jag dolde listan, då den inte känns helt genomtänkt. Jag lade till några namn och strök några andra, men satte den alltså som dold tills vidare. /jssfrk (d|b) 22 april 2011 kl. 13.37 (CEST)
thread_title:  Lista över författare
Diskussion:Lanchester Motor Company

message: En biltillverkare som var verksam mellan 1895 och 1955 borde utan tvekan vara encyklopediskt relevant enligt min mening. /-nothingman- 24 september 2010 kl. 10.11 (CEST)
replies: text: Vilka/Vilket av relevanskraven Wikipedia:Relevanskriterier#Institutioner_och_organisationer uppfyller företaget? --Qenneth 24 september 2010 kl. 11.29 (CEST)
replies: text: :Relevanskriterierna är inte det enda sättet att bedöma huruvida en artikel är encyklopediskt relevant eller inte. En biltillverkare verksam i över 50 år under bilens ungdom är utan tvekan relevant för ett uppslagsverk. /-nothingman- 24 september 2010 kl. 11.35 (CEST)
thread_title: Relevanskontroll
Diskussion:LAZ

message: Enligt artikeln var företaget "den ledande busstillverkaren i dåvarande Sovjetunionen" (1945), kan detta källbeläggas råder det ingen tvekan om att artikeln är encyklopediskt relevant. /-nothingman- 24 september 2010 kl. 10.12 (CEST)
thread_title: Relevanskontroll
Diskussion:Korax

message: Han bör nog enligt translitterering av grekiska heta Korax. /Jssfrk 24 september 2010 kl. 13.27 (CEST)
replies: text: Ok, flytta du :) Tanzania 24 september 2010 kl. 13.28 (CEST)
replies: text: :Instämmer.  Flytten verkställd. Lsj 24 september 2010 kl. 13.30 (CEST)
thread_title:  Flytta?
Diskussion:Hummertina

message: Denna korta artikel innehåller inte mycket mer information än artikeln tina (fångstredskap) varför jag tycker att dessa kan slås ihop. --AHA 24 september 2010 kl. 15.44 (CEST)
replies: text: Instämmer. Riggwelter 24 september 2010 kl. 15.54 (CEST)
thread_title: Slå samman med [[tina (fångstredskap)]]
Diskussion:Carcharhinus amblyrhynchoides

message: Är Graciös haj det etablerade svenska trivialnamnet för denna art eller är det bara en försvenskning av det engelska namnet? --AHA 24 september 2010 kl. 15.58 (CEST)
replies: text: Det ser inte ut som om användaren som skapade artikeln är aktiv på Wikipedia just nu. Om det är tveksamt så föreslår jag att artikeln flyttas till det vetenskapliga namnet tillsvidare? Höstblomma 3 april 2011 kl. 09.16 (CEST)
replies: text: :Låter vettigt. --AHA 3 april 2011 kl. 11.52 (CEST)
thread_title: Det svenska namnet?
Diskussion:The Svedberg

message: Varför omnämns inte hans andra äktenskap med Margit Svedberg om man nu nämner det första äktenskapet ? Änkan lever för övrigt fortfarande. 
replies: text: Varför inte vara djärv och bidra med det du vet? Riggwelter 24 september 2010 kl. 18.09 (CEST)

message: Bör man i dessa tider influerade av engelska kanske ange förnamnets uttal (/teː/) eller är det överkurs?  Rex Sueciæ (disk) 8 december 2015 kl. 14.49 (CET)
thread_title:  Förnamnets uttal 
Diskussion:Tisias

message: Bra med fotnoter! Sådana behövs, om man skall skriva en bra artikel -- annars är det omöjligt att veta vad som täcks och vad som inte täcks av källorna när fler lägger till material. "Worthington, 2007, s. 31", till exempel, behöver dock förtydligas, så att läsaren vet vilket verk det handlar om. /Julle 24 september 2010 kl. 18.06 (CEST)
thread_title:  Källor 

message: Vi bör (även om det för oss är väldigt lätt att betrakta "den västerländska retoriken" och "retoriken" som synonymer) här snarare tala om den grekiska eller möjligtvis västerländska retoriktraditionen, snarare än ämnet som sådant: försök att ge vägledning gällande hur man bäst övertalar andra har skett även på andra platser. /Julle 24 september 2010 kl. 18.39 (CEST)
replies: text: Att överhuvud taget använda begrepp som "grundade retoriken" förefaller något märkligt. Vem grundade talet? Språket?  Rex Sueciæ 24 september 2010 kl. 19.55 (CEST)
replies: text: :Ja, det bör förstås definieras bättre. Med "retoriken" åsyftas det (oftast västerländska) retoriska teorisystemet. Det är lätt att bli hemmablind när det gäller sådana uttryck. /Julle 24 september 2010 kl. 20.26 (CEST)
thread_title:  "Grundade retoriken" 
Diskussion:Göteborgskoloristerna

message: Jag tycker inte att det är korrekt att artikeln anger Göteborgskoloristerna som en "konstnärsgrupp". Mer adekvat vore "Göteborgskoloristerna är benämningen på ett antal konstnärer,..." i första meningen första stycket. Vad tycker ni?--Pompidur 24 september 2010 kl. 18.36 (CEST)

message: Olika personer har förslag om ändringar. Det är klart av texten och av litteraturen att det är Tor Bjurströms valandselever som räknas som göteborgskolorister, och att Sigfrid Ullmans något yngre elever inte hör med, även om de var verksamma samtidigt med göteborgskoloristerna. 
Nils Nilsson var tillräckligt betydande för att bli föremål för en doktorsavhandling och blev själv lärare på Valand. Han bör därför räknas med i den mera kända gruppen, även om han inte var med i Ryndels bok om defyra andra.
Slutligen kan det nämnas att några av Nilssons elever målade i göteborgskoloristernas anda, även om de inte räknas med bland dessa.Hit hörde till exempel Maj Arnell.Roufu (diskussion) 20 november 2015 kl. 01.29 (CET)
replies: text: För att det inte ska vara personligt tyckande om "vilka som bör räknas med i gruppen" bör texten styrkas med referenser (med sidangivelser) till oberoende och trovärdiga källor. Det är möjligt att det finns motstridiga källor och då bör det framgå av artikeln. --Larske (diskussion) 26 juli 2016 kl. 07.27 (CEST)

text: I Nationalencyklopedien står det: Till kretsen räknas främst Åke Göransson, Ivan Ivarsson, Inge Shiöler och Ragnar Sandberg samt Karin Parrow, Nils Nilsson, Alf Lindberg, Olle Pettersson och Waldemar Sjölander. --Larske (diskussion) 26 juli 2016 kl. 07.41 (CEST)
replies: text: :Dethindrar inte att Nationalencuklopedin är fel vad beträffar Alf Lindberg. Jag vet inte vem som skrivit artikeln i NE, men mear att speciallitteraturen, i detta fall ett kapitel i en framställning av "Valands" hisoria, måste ges företräde.

text: :Göteborgskoloristerna var aldrig en organiserad konstnärsgrupp, utan det är en beteckning som utomstående har givitt till den generaqtion göteborgskonstnärer  som  med någpt undantag varit Tor Bjurströms elever på 1920-tqlet. Bjurström själv och den  äldre koloristen och tidvise göteborgaren Carl Kylberg var således inte "göteborgskolorister".

text: :Sigfrid Ullman, som efterföljde Bjurström som Valands föreståndare, var starkt kritisk till dennes pedagogik. Det medförde att också Ullmans elever var noga med att markera sitt oberoende av Bjurström och göteborgskolorismen. Ahnoffs refererade artikel återger något av detta. I övrigt påverkas mitt omdöme av att jag har vuxit upp i ett konstnärshem i Göteborg, där flera av Ullmans elever ingick i bekantskapskretsen. Roufu (diskussion) 21 oktober 2016 kl. 09.57 (CEST)
thread_title:  Vilka skall vara med?
Diskussion:Mwanza

message: Enligt vårt folk här har Mwanza 2010 c 800 000 innevånare.
Diskussion:Småfläckig rödhaj

message: Jag har omarbetat artikeln rätt så ordentligt. Visserligen hade den en källa, men det var ett nummer av Svenska Dagbladet, och dagstidningsreportage brukar inte vara bra källor till naturvetenskapliga företeelser (åtminstone så länge det bara är en "vanlig" journalist som skrivit det, och inte en vetenskapsjounalist, specialiserad på företeelsen i fråga). Sveriges Lantbruksuniversitet (SLU) har inte rapporterat om någon minskning i antal i sin rapport (refererad i wp-artikeln), och den är fortfarande klassificerad som livskraftig (LC) i Sverige. IUCN betraktar den i sin rapport från 2008 som "widespread", klassificerar även de den som "LC", och anger ingen minskning i Nordatlanten. Jag har därför tagit bort spekulationerna om dess eventuella hotbild.
Vidare har jag omformulerat och rensat litet i avsnittet om fortplantningen, som visat sig vara ett direkt plagiat av SLUs artdatablad (utan angivande av källa).
Också uppgiften om att den är "den i svenska vatten [den näst] vanligaste hajen" ställer jag mig en smula tvivlande till. Ingenting i SLUs undersökning  anger att den småfläckiga rödhajen skulle vara så vanlig just i Sverige (Tvärtom konstaterar man i rapporten: "Mellan 1820 och 2001 rapporterades arten 1–12 gånger per decennium"). Trots SLUs rapport har jag emellertid nöjt mig med att {{kb}}-malla den; jag tyckte det fick vara någon måtta på min raderingsiver... / LawD 24 september 2010 kl. 22.25 (CEST)
thread_title:  Uppdatering 2010-09-24
Diskussion:Lars Bryntesson

message: Relevansen har ifrågasatts. Artikeln, som var skriven i cv-form, var inte så tydlig, men han han varit vald heltidspolitiker i många år som kommunalråd och kommunstyrelseordförande,och är idag heltids oppositionsråd. Så han klarar relevanskriterierna. Janders 25 september 2010 kl. 08.53 (CEST)
thread_title: Relevansen
Diskussion:E65

message: Titta på kartan, måste läggas in på sidan.
thread_title:  Kartan 
Diskussion:Färgband

message: Det står att konstruktionen på färgband till matrisskrivare och skrivmaskiner skiljer sig åt. Vad menas? Jag har själv haft en gammal matrisskrivare och det var garanterat ingen konstruktionsskillnad i jämförelse med klassiska skrivmaskinsfärgband. Det var konstruerat som färgbandet på den här sidan. För nyare matrisskrivare verkar det dock vara färgbandskassetter som gäller, även om jag antar att funktionen är densamma. Hur är det med moderna skrivmaskiner - är det inte kassetter där med? Någon som kan bekräfta och kanske även uppdatera artikeln? /Kyllo 25 september 2010 kl. 10.02 (CEST)
thread_title:  Konstruktionsskillnad?
Diskussion:Christer Akej

message: Christer har även varit lärare på Österportskolan i Ystad. Jag hade honom som lärare i ellära och elektronik i mitten av 80-talet.
replies: text: Som riksdagsledamot och före detta kommunalråd är han självklart relevant. Fernbom2 28 november 2011 kl. 23.37 (CET)
Diskussion:Mark Zuckerberg

message: Här en information från artikeln som enligt mitt tycke är olämplig för ett uppslagsverk, men för de som vill läsa om hans bil finns uppgiften här:
replies: text: Enligt nya uppgifter så köpte han en Bugatti Veyron värderat 14 miljoner med extra tillbehör, vilket är den dyraste bilen som någonsin köpts. 
Flyttad av --Nordelch För Wikipedia - i tiden 25 september 2010 kl. 12.42 (CEST)
"I filmen "The Social Network" skildras Mark Zuckerberg som en sexgalning, men så är det självfallet inte i verkligheten"... Såna där formuleringar hör inte hemma i ett uppslagsverk... jag tog mig friheten att radera sista stycket i artikeln, vilket tycks vara skrivet av Mark Zuckerbergs privata PR-byrå - eller dess svenska motsvarighet, om det nu finns nån sån...
(ip-nummer: 92.35.164.103)

text: Ser ok ut. Adville 23 oktober 2011 kl. 16.35 (CEST)
Diskussion:Nore Bryggeri

message: Verksamhet från 1865 till 1955 tycker jag tyder på relevans, det är lång tid. Tycker uppslaget ska behållas, kriterierna med omsättning och antal anställda är inte helt bra att utgå från när det rör så gamla verksamheter. Höstblomma 25 september 2010 kl. 12.51 (CEST)
replies: text: Instämmer! /-nothingman- 25 september 2010 kl. 15.25 (CEST)
replies: text: :Hear! /rrohdin 23 oktober 2010 kl. 22.14 (CEST)
Diskussion:Vektor (epidemiologi)

message: I artikeln sägs vektorer vara organismer "som är smittobärare utan att själv påverkas av smittan eller parasiten". I uppräkningen av exempel finns åtminstone ett exempel där detta inte stämmer med den bild jag har fått av sakförhållandena; och jag är osäker på i vilken mån det gäller en del av de övriga.
Det jag har läst om pestloppor är att infektionen får deras svalg att förträngas, så att de får svårare att få i sig tillräckligt mycket blod. Detta leder till att de blir mer aktiva och söker upp fler offer än de annars skulle göra, vilket torde vara en evolutionär fördel för pestsmittoämnet. Det är emellertid en uppenbar nackdel för lopporna. De "påverkas" klart av smittoämnet; med andra ord, de blir själva sjuka.
Jag vet inte om det ingår i den vanligaste definitionen av vektor att denna organism inte skall påverkas. Detta fanns inte med i NE:s definition, som bara är "inom biologi en organism som överför ett smittämne till en annan varelse", utan att diskutera huruvida vektorn själv insjuknar eller ej. :en:Vector (epidemiology) gör detsamma. Därför skulle jag gissa att vi skulle få en mer gängse definition genom att stryka utan att själv påverkas av smittan eller parasiten, men jag har inte undersökt facklitteratur eller frågat någon expert. Om jag har fel, så bör vi nog vara litet försiktigare med våra exempel.
(Inom parentes sagt verkar "vektor" att vara ett relativt begrepp. Från mänsklig synpunkt är loppor vektorer för pestsmitta; från pestloppornas synpunkt borde väl snarare människor och råttor vara vektorer.) Jörgen B 25 september 2010 kl. 16.22 (CEST)
Begreppet vektor används även för motsvarande bärare av växt-och djursjukdomar.--Lelard (diskussion) 26 oktober 2017 kl. 15.56 (CEST)
En mer adekvat formulering vore kanske: En organism som genom kontakt med en annan art överför en för den senare sjukdomsalstrande organism.
/William --90.231.21.191 18 november 2020 kl. 20.40 (CET)
replies: text: Vektor är inte klart definierat. Om vi håller oss till svenska språket och begränsar till biologi-epidemiologi-medicin, vilket nog är det bästa i det aktuella fallet, så anger Svenska Akademins Ordlista (SAO):

text: 1) biol. o. med. levande varelse (vanl. lägre djur) som bär på (o. till annan varelse överför) sjukdomsalstrande smittämne. ForsknFramst. 1974, nr 4, s. 2. Vanligtvis är vektorn ett leddjur, oftast en fästing eller en insekt. SvD 1/9 1993, s. 24.

text: I de fall smitta sker mellan växter via ett djur tas inte upp. Rimligen bör det också vara en vektorburen sjukdom.

text: Som synes är det likgiltigt om vektorn själv insjuknar eller ej. En snabbkontroll talar för att det gäller även inom de engelska, tyska och franska språken.

text: Inom medicin avses ibland även föremål, som för smitta vidare som exempelvis kanyler vara (smitt)vektorer. Är det oklart vad som avses och det är av betydelse, skall man be om förtydligande. OG (diskussion) 20 november 2020 kl. 18.45 (CET)
thread_title:  Sakligt tveksam utsaga, anternativt inadekvat definition 

thread_title: Referenser
Diskussion:Tovning

message: Artikeln bör byta namn till Våttovning då den endast beskriver våttovning och materialet är stort nog.
Det finns också något som heter torrtovning vilken bygger på helt andra principer, ett frenetiskt stickande med en speciell nål med hullingar. Karcih 25 september 2010 kl. 17.43 (CEST)
replies: text: Mnja. Jag tycker att det vore bättre att komplettera denna artikel med mer information om torrtovning istället. Riggwelter 25 september 2010 kl. 17.46 (CEST)
thread_title:  Döpas om till våttovning
Diskussion:Hällristningar i Enköping

message: Borde inte denna artikel döpas om? Till en början borde et väl vara bestämd form, dvs. Hällristningarna i Enköping. Sen är det väl tveksamt om "i" är lämpligt. Visseröligen ligger de i Enköpings kommun, men de ligger ju inte i staden Enköping. I en guidebok jag har används sockennamnet: Boglösa hällristningsområde. Noterar att även tyska wikipedia använder detta namn Felsritzungen von Boglösa.--Gotogo 25 september 2010 kl. 17.55 (CEST)
replies: text: År 1976 tog RAÄ/Vitterhetsakademin fram en skrift kallad Upplands hällristningar. Författare var Einar Kjellén. Kanske skall just denna artikel stoppas in i en motsvarande artikel kallad Upplands hällristningar eller, om vi har kvar den i nuvarande form, döpas om till Enköpings hällristningar? Riggwelter 25 september 2010 kl. 18.00 (CEST)
replies: text: :Jag tycker vi kör på Boglösa hällristningsområde. Detta gör t.ex. Enköpings kommun, förutom ovannämnda Sverigeguide. Upplands hällristningar är lite väl brett och skulle i så fall omfatta Örstaristningen som ligger en bra bit från detta hällristningsområde.--Gotogo 21 november 2010 kl. 15.53 (CET)