Diskussion:At-Tawba

message: Förslag på en mindre orientalistisk och Islamofobisk framställning av kapitel 9 som administratör Yger valde att radera:
At-Tawbah (arabiska:: سورة التوبة, Sūratu at-Tawbah, "Ånger"), också känd som Al-Bara'ah ("Ultimatum"), är den nionde suran i Koranen. Den är en av de sista medinska surorna, och det är den enda suran i Koranen som inte börjar med basmalan.
I vers 7-16 i kapitel 9, förklarar Gud i Koranen hur krig bör föras mot dem som attackerar muslimer för deras tro. En bland främlingsfientliga krafter känd vers är;
"Kämpa mot dem! Gud skall straffa dem genom era händer och förudmjuka dem och hjälpa er till seger över dem. Och han skall läka såren i de troendes bröst." (Koranen 9:14)
De glömmer ofta att också nämna de verser som föregår denna vers;
"Om de, efter att ha ingått ett fördrag, bryter sina under ed givna löften och angriper er tro, kämpa då mot dessa förnekelsens [och trolöshetens] banerförare, vars eder saknar allt värde, för att förmå dem att upphöra [med sina angrepp]." (Koranen 9:12)
"Eller tvekar ni att kämpa mot människor som har brutit sina eder och som hade planer att jaga bort Sändebudet och som var de första att angripa er? Hyser ni [sådan] rädsla för dem? Men om ni är [sanna] troende är det Gud som ni bör frukta!" (Koranen 9:13)
Vissa menar att dessa verser uppmanar till urskiljningaktigt Jihad asghar (krig). Detta syftar dock enligt Muhammad Asads kommentar inte på villkorslös krigföring i största allmänhet, utan bör läsas i sin kontext. Traditionen säger att Muhammed fick denna vers uppenbarad omkring år 630 (9 året efter hidjra) i förbindelse med slaget vid Tabuk som ändå inte blev av, och kan beröra omständigheter omkring detta. Historiker har ifrågasatt dessa omständigheter, eftersom slaget inte har historiskt stöd utöver islamisk tradition. Asad tolkar texten att gälla en specifik situation i ett redan pågående krig mot en grupp människor som gjort sig skyldiga till fördragsbrott. [1] Texten används emellertid flitigt av islamister som förevändning att använda fysiskt våld mot icke-muslimer, och dit kan även andra riktningar av islam räknas till "otrogna", t.ex. ahmadiyya och ismailiter.
Majoriteten av muslimer känner till denna diskussion och vet att heliga krig är defensiva i natur och att flera strikta kriterier måste uppfyllas för att det ska få utlysa ett Jihad. Ett genomgående budskap i Koranen som motstrider både den främlingsfientliga synen på Islam och den extemistiska tolkning grupper som ISIS och liknande avarter praktiserat är;
"Det finns inget tvång i religionen," (Koranen 2:257)
En annan omdiskuterad del av kapitel 9 är vers 29, som också bekräftas i hadither:
"Kämpa mot dem som, trots att de [förr] fick ta emot en uppenbarad Skrift, varken tror på Gud eller på den Yttersta dagen och som inte anser som förbjudet det som Gud och Hans sändebud har förbjudit och inte iakttar den sanna religionens bud - [kämpa mot dem] till dess de erkänner sig besegrade och frivilligt betalar skyddsskatten." (Koranen 9:29)
Denna speciella skatt som omnämns ovan, jizya, som icke-muslimer (dhimmi) enligt Koranen ska betala till staten för beskydd har debatterats och uppfattas av vissa som diskriminerande. Tanken bakom den förklaras ingående av Muhammed Knut Bernström i fotnot 43 till versen ovan. Där beskrivs hur skyddsskatten är en pålaga på dem som är undantagna krigstjänst, detta då icke-muslimer inte förväntas strida för en muslimsk stats sak men samtidigt garanteras dess beskydd.
replies: text: tack för du la upp den här jag pingar  för att få en annans synpunkt på förslaget.Yger (diskussion) 2 december 2022 kl. 18.02 (CET)
replies: text: : Hej! Tack för frågan. Det finns väl en del bra saker i den förslagna texten. Men jag vet inte om man borde ha en källa för det som skrivs, det tror jag i alla fall. Sen finns det förresten anfallskrig också i islam vad jag vet, och inte endast försvarskrig. Men detta anfallskrig kanske kan tolkas som ett försvarskrig p.g.a. att det då finns fiender som konspirerar mot muslimerna. Väldigt kortfattat nämnt här. Jag förespråkar att man letar på internet efter några böcker eller nån bra källa som stödjer det man skriver här på Wikipedia, och så kan man hjälpa till att göra artikeln bättre om den har brister. Det finns nog mycket på Wikipedia som behöver förbättras och kan vara vinklade men som inte är märkta som vinklade. Men alla kan ju hjälpa till att göra det bättre, så länge admins godkänner det man gör givetvis, som de inte alltid gör på grund av olika åsikter. Men det verkar som att majoritetens åsikt bland användarna har en stor vikt här. AronSimonEli (diskussion) 2 december 2022 kl. 19.56 (CET)
replies: text: ::Jag läser detta snarast som ett debattinlägg. Jag föreslår en drastisk nedskärning. För att visa vad jag menar så gör jag en preliminär sådan - den kan ju återställas men det är bästa sättet att visa vad jag menar. Chandra Varena (diskussion) 6 december 2022 kl. 09.10 (CET)
replies: text: :::Jag menar att vi inte ska referera eller citera de övriga verser i Koranen som stödjer den ena eller andra tolkningen. En sådan analys måste ha en "avsändare", och vi i svwp kan och bör inte stå bakom ett urval av suror som visar varken det ena eller andra. Jag tycker alltså att vi ska nöja oss med att citera den sura som artikelnamnet anger och tala om vilka olika tolkningar som finns. Mitt textförslag bygger helt på den text som redan fanns. Själv är jag inte insatt i ämnet - men rätt van att redigera texter. Chandra Varena (diskussion) 6 december 2022 kl. 09.34 (CET)
replies: text: :::: Jag ställer mig bakom nedskärningen och de anvisade grunderna för denna. Jag har själv studerat islamologi, men är ingalunda expert på ämnet. Tostarpadius (diskussion) 6 december 2022 kl. 11.40 (CET)
replies: text: :::::Jag har inte hunnit läsa Chandras redigering i artikeln, men vill ändå uttala mig. Första inlägget i tråden hänvisar enbart till koranen, och inga andra källor anges. Det kan (och bör) tolkas egen forskning av den som skrev, särskilt som den är så snabb döma text som islamofobisk, redan i första raden. Det ger ett intryck av någon typ av vittvättning av artikeln och inget annat. Vår uppgift är att beskriva utifrån andrahandskällor, även sådana som av djupt troende muslimer anses vara "islamofobiska", om de av forskare anses vara bra forskning. Allt skall läggas in i en kontext. Det är just det som Chandra skriver var målet med nedskärningen, vilket är bra. Därför stödjer jag detta också. Adville (diskussion) 6 december 2022 kl. 11.51 (CET)
thread_title:  Om raderat innehåll