Wikipediadiskussion:Trovärdiga källor/Arkiv 2016

message: Efter en ändring sägs:
replies: text: Är bloggen en officiell kanal för ett företag, organisation, media eller liknande går den att använda som källa. Det som avgör om källan är lämplig är avsändarens trovärdighet i frågan.
Jag skulle inte skriva under det. Också då bloggen är en officiell kanal antar jag att inläggen skrivs av enskilda personer, ofta under tidspress. Den kan förstås användas som källa för det enskilda uttalandet, men som källa för vad organisationen verkligen tycker i frågan är den mindre bra, och för faktauppgifter bör man nog hitta bättre källor.
--LPfi (diskussion) 22 november 2016 kl. 16.39 (CET)

text: Ja, den ändringen borde ha diskuterats först. Vem avgör avsändarens trovärdighet? Disembodied Soul (diskussion) 22 november 2016 kl. 16.46 (CET)
replies: text: :Nja, jag tvivlar på att man kan anta att bloggar skulle skrivas under större tidspress och med sämre kontroll än andra publikationer från samma organisationer. --افيراتير (diskussion) 22 november 2016 kl. 17.28 (CET)
replies: text: :: Bloggar är till sin natur ett slags dagböcker med de begränsningar det innebär. De är möjligen mer genomtänkta än inlägg på Facebook, men tidspress måste förutsättas, i motsats till vad som gäller för andra uppdateringar av webbplatser. Tostarpadius (diskussion) 22 november 2016 kl. 17.41 (CET)
replies: text: ::: Bloggar kan vara privata kanaler för enskilda individer, men bloggar kan även vara officiella kanaler för organisationer och företag. Exempelvis har tidningar, partier, intresseorganisationer, företag med flera officiella bloggar (det är det moderna sättet att kommunicera på). Vad skiljer en blogguppdatering från vilken annan nyhetsuppdatering som helst gjord av en organisation? Blir en källa sämre för att det står www.blogg.organisationsnamn.se i URL:en istället för bara www.organisationsnamn.se? Om en officiell blogg uttrycker en åsikt finns ingen rimlighet i att vi skulle ifrågasätta korrektheten i denna åsikt för organisationens räkning oavsett om den sker genom "ombud" eller inte. Det är heller inget ansvar vi ska ta. Samma gäller med alla andra former av officiella kanaler.

text: ::: Angående avsändarens trovärdighet så avgörs den hela tiden oavsett vilken källa vi använder. Det är ingen skillnad.

text: ::: Vad gäller tidspress och att detta måste förutsättas är ju bara en spekulation utan någon som helst grund i verkliga förhållanden. Vad gör ett blogginlägg mindre genomtänkt än exempelvis ett pressmeddelande (som också skrivs av enskilda personer) från låt säga Socialdemokraterna, Moderaterna, Investor, LO eller liknande? Vi får inte stirra oss blind på mediet i vilket informationen publiceras och därmed avgöra om vi ska acceptera det eller avfärda det. En mer kvalitativ källkritik och förståelse av källmaterial krävs. dnm (d | b) 22 november 2016 kl. 17.59 (CET)
replies: text: :::: Två konkreta exempel på där vår text om Trovärdiga källor springer från en förgången tid. Hur skulle ni hantera dessa (både Youtube och Bloggar har traditionellt avfärdats utan urskiljning):

text: ::::* https://www.youtube.com/user/SVT

text: ::::* http://www.svt.se/svt-bloggen/

text: :::: Jag skulle anse att det som publiceras genom båda dessa mediekanaler på goda grunder kan övervägas att tas med i artiklar som källunderlag. dnm (d | b) 22 november 2016 kl. 18.07 (CET)
replies: text: ::::: Jag är alltjämt tveksam, men inte helt avvisande. Det som hamnar där torde dock i en eller annan form även finnas på den vanliga webbplatsen och det är då en bättre källa. Tostarpadius (diskussion) 23 november 2016 kl. 14.06 (CET)
replies: text: :::::: Ja, det borde hamna på den "vanliga" webbplatsen också vilket visar att det inte är mediet som avgör trovärdigheten utan avsändaren. Sedan kan det vara så att den vanliga webbplatsen för andra organisationer utgörs av något bloggliknande varför det (för de andra organisationerna) kan bli konstigt att skilja på vanliga webbplatser och andra webbplatser. --افيراتير (diskussion) 23 november 2016 kl. 14.27 (CET)
replies: text: :::::::Bloggdiskussionen har uppkommit pga SKMA och deras nyhetsbrev som förutom att de (antagligen) mailad ut även publiceras på deras bloggportal. Det är deras officiella nyhetsbrev, men några användare har reagerat på att det står blogg i adressen, som ni ser här:http://skma.se/blogg/nyhetsbrev/ Denna blogg anser jag är ok eftersom det är deras officiella kontakt ut med info. Adville (diskussion) 23 november 2016 kl. 15.01 (CET)
replies: text: :::::::: Var finns dessa reaktioner? Tostarpadius (diskussion) 23 november 2016 kl. 15.03 (CET)
replies: text: ::::::::: Diskussion:Nordisk Ungdom (2000-talet) AlphaZeta (diskussion) 23 november 2016 kl. 15.32 (CET)
replies: text: :::::::::: Det var dock inte det som utlöste detta, utan det är återkommande gånger när användare ifrågasatt officiella kanaler bara för att dessa råkar heta blogg eller Youtube i URL:en (detta kombineras ofta med att användare ifrågasätter specifik information som anges i källan varför källan ska underkännas). Senast har Expos officiella Youtube-kanal ifrågasatts. Varför en film uppladdad på Expos officiella Youtubekanal skulle vara sämre än om den hade varit uppladdad på expo.se förstår jag inte. Därför behövs att vi utvecklar skrivningarna så att detta missbruk av ifrågasättande upphör. I övrigt skriver  nedan exakt det jag själv tänker och på det sätt jag själv värderar källor jag använder. Personligen anser jag att hela WP:Trovärdiga källor bör skrivas om från grunden för att bättre visa på komplexiteten och förbättra vägledningen för wikipedianer. Det skulle även försvåra destruktivt användande av "riktlinjen". Efter en omskrivning bör Trovärdiga källor göras till en officiell policy/riktlinje för SvWP. dnm (d | b) 23 november 2016 kl. 16.36 (CET)
[indrag]
Ett nyhetsbrev som utkommer fyra gånger per år och innehåller artiklar av olika författare är nog inte något jag uppfattar som en blogg. Det är något olyckligt att organisationen valt att ha ordet "blogg" i webbadressen, men det är knappast på basen av sådant källor skall bedömas.
Ett annat av exemplen var SVT. Där hittar jag ett inlägg som börjar

text: "Det är något speciellt med morgnar och nyheter. Den där krispiga stunden på dagen då vi är redo för uppdatering och vill starta tanken. Vi startar nu ett utvecklingsarbete ..."
Det kommer närmare ett blogginlägg, och just på grund av stilen skulle jag inte använda det som källa till en redogörelse för hur SVT ser på reformen.
Här handlar det alltså inte om huruvida "avsändaren" är trovärdig, utan att ett bloggformat är olämpligt för tunga uttalanden. Om man också skrivit ett pressmeddelande skulle jag mycket hellre använda det som källa.
--LPfi (diskussion) 23 november 2016 kl. 16.04 (CET)

text: Jag tycker att vi närmar oss denna fråga från fel håll. Det är inte i första hand formen för publiceringen - i t ex blogg, morgonpress, kvällspress eller radio/TV - som avgör trovärdigheten. Nej, man måste värdera helt andra faktorer, som inte kan stämmas av mot en checklista utan kräver att skribenten själv har ett gott omdöme och egen kunskap: Är uppgiften rimlig? Brukar avsändaren agera trovärdigt? Är uppgiften verifierad och accepterad i andra källor? Framförs uppgiften i ett argumenterande eller rent faktaredovisande sammanhang? Brukar källan/sagespersonen vara vederhäftig när det gäller sakuppgifter? Vilka uppgifter framförs i övrigt i samma sammanhang? Är även de rimliga? O s v.

text: Varje uppgift som vi använder i våra artiklar måste alltså trovärdighetsbedömas utifrån alla dessa (och ofta betydligt fler) aspekter. Och då är det inte möjligt att vara generaliserande och avfärda olika kanaler genom att skriva "Redovisa aldrig som fakta" när man bedömer bloggar, att nyhetsprogram i radio och TV ligger "förhållandevis lågt i trovärdighet" (SR och SVT ligger för övrigt i topp i allmänna förtroenderankningar), eller att ledare inte "bör användas som källa för hårdfakta". Så - trovärdighet eller ej i en blogg? Det avgörs av många helt andra saker än hur skribenten/avsändaren etiketterar sitt forum. Lindansaren (diskussion) 23 november 2016 kl. 16.11 (CET)
Jag är väldigt skeptisk. Att godkänna "bra" bloggar, men underkänna "dåliga" bloggar fungerar inte om någon anser sig ha tolkningsföreträde. Jag har märkt att det är en populär uppfattning, men ser hellre själv att bloggar alltjämt underkänns kategoriskt så vi slipper denna förbenade ambivalens. //Romulus74 (diskussion) 23 november 2016 kl. 18.36 (CET)

text: Menar du då, , att SKMA:s nyhetsbrev inte skall godkännas om man länkar till dem i den länken, men man kan skriva "SKMA nyhetsbrev pappersupplaga nr 2 år2016" som källa så är det ok? Adville (diskussion) 23 november 2016 kl. 20.10 (CET)
replies: text: : Och, , innebär det att fakta som SKL presenterar på sina bloggar har ett sämre eller mer svårbedömt informationsvärde än deras pressmeddelanden och nyheter på webben? Innebär det att sakuppgifter från Helsingborgs Dagblads blogg generellt är svårare att hantera än det som de publicerar i tidningen? Innebär det att mediekoncernen Mittmedias olika temabloggar i allmänhet serverar mer diskutabla fakta än koncernens tidningar? Nej, valet av övergripande rubrik säger ingenting om vederhäftighet, faktahantering och saklighet, utan beskriver bara en vald publicistisk form - där mycket naturligtvis är oanvändbart subjektivt, men där mycket annat håller minst samma publicistiska standard som många "traditionella" medier. Saklighet, balans, trovärdighet och rimlighet måste bedömas och avgöras genom att man tittar på varje fall för sig. Jag förstår inte varför man ska underkänna vederhäftiga uppgifter bara för att avsändaren har valt att kalla sin källa för "blogg" och inte "webbplats", "nyhetsbrev" eller "elektronisk tidskrift".Lindansaren (diskussion) 23 november 2016 kl. 21.04 (CET)
replies: text: ::, SKMA kallar ju sin blogg för nyhetsbrev, så där blor det ju ännu knepigare eftersom nyhetsbrev godkänns;-). Adville (diskussion) 23 november 2016 kl. 21.09 (CET)
thread_title:  Bloggar