Diskussion:67P/Churyumov-Gerasimenko

message: Får jag föreslå en flytt till något med Churyumov-Gerasimenko istället? Tjurjumov må vara en svensk transkribering av upptäckarens namn, men det är IAU som bestämmer kometnamnen och de gör det med latinska bokstäver. Så ursprungen är enligt min mening inte ryskt i detta fall. Dessutom ska det vara ett 67P/etc. Det är konventionen för kometers namn. Vi brukar dock använda trivialnamn likt Halleys komet istället. Frågan är dock om Churyumov-Gerasimenkos komet eller 67P/Churyumov-Gerasimenko är bäst i just detta fall. Se . -- Innocent bystander (diskussion) 13 november 2014 kl. 12.28 (CET)
replies: text: Intressant problematik. Jag noterar att i princip alla interwikilänkar i vänsterspalten utom enwp och ptwp går till transkriberade versioner. Frågan är hur de resonerat. Och hur har vi gjort med andra kometnamn? 67P/… verkar dock rimligt, om standarden förutsätter det. Om vi väljer trivialnamn, ser det dock konstigt utan transkription. Här behövs fler åsikter, till exempel från  eller …--Paracel63 (diskussion) 13 november 2014 kl. 17.17 (CET)
replies: text: :Hmmm, de exempel jag kan komma på med transkriberade upptäckare är nog alla övriga asiatiska. Och där har vi nog inte samma problem. -- Innocent bystander (diskussion) 13 november 2014 kl. 18.19 (CET)
replies: text: :::Nja, transkriberade namnvarianter verkar användas på bosniska, katalanska, danska, tyska, estniska, spanska, franska, luxemburgska, ungerska, nederländska, bokmål, nynorsk, occitanska, polska, rumänska, slovenska, finska… samt några asiatiska språk. Dessutom nyttjar bland annat bulgariska, vitryska och lettiska trivialnamn med transkribering. Fast de wikipediorna har säkert egna regler för hur de namnger kometer. Allt gott, . :-)--Paracel63 (diskussion) 14 november 2014 kl. 12.51 (CET)
replies: text: ::::Jag tittade inte på andra wiki-projekt, för de kan vara mer eller mindre genomtänkta i sitt namnval och följa egna konventioner. Det jag tänkte på var vårt urval av kometartiklar. Där hittar jag tex Hyakutakes komet som har en japansk upptäckare. Och asiatiska språk brukar ha någorlunda enhetlig transkribering till olika europeiska språk.
replies: text: ::::Vad andra språk gör ser jag begränsat värde i. Det som jag tycker är av värde är hur svenska skribenter gör. Och då menar jag inte journalister utan vad svenskspråkiga astronomer skriver. Askmatl hittade ett par källor nedan.

text: ::::Lettiska transkriberar tex mer eller mindre allt, se tex :lv:Brūss Springstīns. Ska vi ta efter det får vi kalla honom Brus Springstin. -- Innocent bystander (diskussion) 14 november 2014 kl. 14.38 (CET)
replies: text: ::::: Lessen att jag missuppfattade dig.--Paracel63 (diskussion) 14 november 2014 kl. 23.25 (CET)

text: ::Här kolliderar flera principer med varandra. För att inte trassla in mig i dessa, låt mig istället ge ett exempel ur mängden ... Den grekiska nymfen Amfitrite har fått låna sitt namn till asteroiden 29 Amphitrite. Men som synes har den internationella stavningen bibehållits. Det finns gott om sådana svenska namngivningar, framför allt beträffande asteroiderna. I många fall ser det ganska OK ut, i några fall tycker jag direkt illa om valet, men det är gjort långt före Wikipedias intåg på scenen. Men, vänta nu ... jag skrev internationellt. Den engelska transkriberingen av ett ryskt efternamn är väl inte särskilt internationell, inte heller den tyska eller svenska eller polska. Det är där någonstans jag önskar ta avstamp, när jag vill mena att vi ska använda svensk transkribering av utländska efternamn i namngivningen. Finns det däremot en internationellt accepterad stavning som slår igenom i nämnda språk och gärna fler språk än så, då ska vi anse att stavningen är internationell och följa den istället för att hitta vår egen version. Därför 29 Amphitrite och inte 29 Amfitrite. Ja, så lyder min spontana reflektion i ämnet kometnamngivning. Det finns säkert andra. Deryni (diskussion) 13 november 2014 kl. 18.54 (CET)
replies: text: :::Jag tror nog vi ska separera hur vi gör med IAU-beteckningar och med trivialnamn. Den enda asteroiden där vi använder ett trivialnamn är Ceres, i övriga är det överallt IAU's standard som gäller. Det unika med Ceres är att det är en dvärgplanet. För kometer är dock namngivningen av artiklar normalt att vi använder trivialnamn, även om trivialnamnens utseende kan variera. (Vi skriver tex Tempel 1, inte Tempels första komet.)

text: :::Jag är nog bestämt emot att vi ska trixa med IAU's namngivning. Svensk litteratur följer IAU's stavningar i beteckningar och tar aldrig egna initiativ i att transkribera något. (Jag har i vilket fall aldrig sett det.) Det är ganska naturligt eftersom svenska forskare är mer vana vid att skriva på engelska än svenska.

text: :::Trivialnamn är en annan sak. Jag kan hålla med om att kalla något för Churyumovs komet när personen egentligen heter Tjurjumov kan se knepigt ut. -- Innocent bystander (diskussion) 13 november 2014 kl. 19.20 (CET)
replies: text: ::::Enligt dagens praxis i svenska medier  och hos Rymdstyrelsen  är 67P/Churyumov-Gerasimenko tycker jag det enda rimliga valet. --Askmatl (diskussion) 14 november 2014 kl. 10.40 (CET)

text: Jag har flyttat till 67P/Churyumov-Gerasimenko så länge då nuvarande konstruktion kändes heltokig. Känn er fria att fortsätta diskussionen! Härifrån ska det i vilket fall alltid finnas en omdirigering! -- Innocent bystander (diskussion) 14 november 2014 kl. 11.53 (CET)

text: Ja, så vitt det finns en internationell standard, så bör den följas - och det gör det ju följaktligen. Allt väl. Deryni (diskussion) 14 november 2014 kl. 19.23 (CET)
replies: text: :: Inga nya inlägg på två mnader. Jag plockar bort flyttskylten. Deryni (diskussion) 20 januari 2015 kl. 19.38 (CET)
thread_title: Transkribering?