Diskussion:Franskspråkig litteratur

message: Är det meningen att även t.ex. belgisk litteratur ska inrymmas i denna artikel? Varför inte ha nationsbegränsning i stället för språk? Det blir annars ett väldigt omfattande artikelområde, tycker jag. Dessutom är det så som brukar framställas i litteraturhistoriska verk, nationsbundet. Ta engelsk och amerikansk litteratur, eller Algeriets och Frankrikes - det är stora kulturella skillnader.//--IP 23 mars 2007 kl. 09.37 (CET)
replies: text: Givetvis hör den franskspråkiga belgiska litteraturen på ett naturligt sätt samman med den övriga franskspråkiga. Litteraturhistoria skrivs i allmänhet inte nationsbundet, utan efter språkgränser. Den finlandssvenska litteraturen inkluderas alltid i den svenskspråkiga. Nationsgränser har kommit och gått, litteraturspråk har bestått (åtminstone under betydligt längre tid). I det här specifika fallet räcker ett exempel: Maeterlinck, en av den belgiska litteraturens stora, publicerade sig i Frankrike och fick sina pjäser uruppförda där.  // Tysen 23 mars 2007 kl. 09.44 (CET)
replies: text: :När jag sade så utgick jag från Epoker och diktare och Litteraturens historia i världen. Jag vet inte vilka verk du hänvisar till som utgår från språkgemenskap och inte nationer, men jag skulle nog vilja skaffa de böckerna. Jag skrev också inlägget efter att jag såg att du flyttat artikeln, så första meningen tänker jag inte svara på. Dessutom, nu funkar inte iw-länkarna. På en.wp har de två artiklar, en för fransk litteratur (som iw-länken går till) som är Frankrikes litteratur, och en för frankofon litteratur, som motsvarar detta nya artikelnamn.//--IP 23 mars 2007 kl. 09.47 (CET)
replies: text: ::"Den svenska litteraturen" (Lönnroth/Delblanc) i sju band, "Deutsche Literaturgeschichte: Von den Anfängen bis zur Gegenwart" (Beutin et al), "Modern spansk litteratur: Spanien och Latinamerika" (Pastor-López), är tre som jag omedelbart kan dra fram ur bokhyllan. Det finns ett otal exempel i övrigt, eftersom indelning efter språkgemenskap som sagt är regel i litteraturhistorieskrivningen. Skaffa dem gärna om du tvivlar på vad jag säger. Dina övriga invändningar har jag däremot viss  förståelse för. // Tysen 23 mars 2007 kl. 09.56 (CET)
replies: text: :::Bortsett från s. 375-382, 400-403, 453-458 i Littteraturens historia i världen, så utgår alla underkapitel ifrån kultur-/geografiska områden (Latinamerika, Medelhavsländerna etc), stilar/genrer eller länder - det senare är i klar majoritet. Med tanke på att denna använts länge i grundutbildning i Litteraturvetenskap torde den företräda POMMF - för mig för den det i alla fall. Att så där ta för givet att ett dylikt ämne måste - utan diskussion - handla om språkområdet tycker inte jag är motiverat.//--IP 23 mars 2007 kl. 10.04 (CET)
replies: text: ::::"Litteraturens historia i världen" är ett försök till att skriva världslitteraturhistoria. I Sverige har man en (åtminstone teoretisk) förkärlek för världslitteratur och svensk "litteraturvetenskap" är en internationellt sett lite säregen skapelse. Skriver man världslitteraturhistoria kan man naturligtvis använda olika perspektiv - vad jag talade om var separata litteraturhistorieskrivningar, vilket denna artikel också är tänkt att vara, oavsett hur man avgränsar den. Problemen med nationsindelning är enligt min mening många fler, Maeterlinck har jag redan nämnt. Några av 1900-talets viktigaste dramer är skrivna på franska i Frankrike, men av irländaren Samuel Beckett. Hör "En attendant Godot" till "fransk litteratur"? Det är inte så säkert, men den hör definitivt till den franskspråkiga. Sedan är mina in- och åsikter i detta säkert präglade av att jag sysslar yrkesmässigt med litteraturvetenskap. // Tysen 23 mars 2007 kl. 10.15 (CET)

text: ::::För övrigt är inte allt riktigt vad det ser ut att vara. Det andra standardverket som används som kursbok i ämnet litteraturvetenskap i Sverige heter "Litteraturens historia i Sverige" (!), men Runeberg, Topelius, Södergran, Diktonius m.fl. finns med här precis på samma sätt som sverigesvenska författare av motsvarande dignitet. // Tysen 23 mars 2007 kl. 10.29 (CET)
replies: text: ::::::Ja, men det problemet kommer man ju inte ifrån med denna lösning. Hur ska man ställa sig till Franciskus av Assisi Solsången? Den är skriven på umbrisk dialekt. Eller roman breton? Eller Ett öga rött, för den delen? Jag ryggar inte tillbaka inför att ta finlandssvensk litteratur i en artikel om svensk litteratur, men det beror på att det varit ett sådant nära kulturutbyte. Jag uppfattar, ärligt talat, en artikel som slår samman Spaniens moderna litteratur med latinamerikas, som kolonialistisk, faktiskt, för att inte tala om hur jag upplever en tyskspråkig dylik.//--IP 23 mars 2007 kl. 10.30 (CET)
replies: text: :::::::Tråkigt då att det är just tyskspråkig litteraturhistoria som man studerar som ämne i både Österrike och Schweiz samt givetvis i Tyskland och överallt annanstans. Jag påstår inte att det inte finns avgränsningsproblem; de blir bara många fler när man använder nationskriteriet. // Tysen 23 mars 2007 kl. 10.35 (CET)
replies: text: ::::::::På tyska wp har de både en artikel för Deutschsprachige Literatur ( som har underrubriker för olika länder under senare tid) och för olika tysktalande länder, som Österreichische Literatur, så de verkar inte ha övergivit nationsindelningen eller tycka att den är felaktig.//--IP 23 mars 2007 kl. 10.49 (CET)
replies: text: :::::::::Det är riktigt att i synnerhet "små" länder också kan skriva sin egen litteraturhistoria. Så kan man även göra i regioner, Skånes litteraturhistoria har t.ex. skrivits. Det där är fullt möjligt att göra med alla tillhörande avgränsningsproblem, men det är fortfarande inte regel och det är inte grunden för universitetsutbildningar i litteraturvetenskap internationellt. Man kan inte studera "österrikisk litteratur" som universitetsämne, det är "Germanistik" med den tyskspråkiga litteraturen som ämnesområde som gäller. Uppenbarligen ser inte österrikarna och schweizarna det som så obehagligt som du vill få det att verka ovan, just eftersom de kan skilja på begreppen "tyskspråkig" och "tysk". Är för övrigt förbryllad om varför du nämner "Ett öga rött" ovan. Det råder väl ingen tvekan om vilket språk den boken är skriven på? Svenska språket i dess "korrekta" form är ju faktiskt en förutsättning för hela detta språkexperiment. Vi vet att berättaren behärskar svenskan perfekt (det märks i de delar som han "översätter" direkt från arabiskan; det är alltid "korrekt" svenska), men utifrån och i motsättning till denna "korrekta" svenska omformar han språket, han skapar det på nytt, från början, efter nya regler. Ett bra exempel på litteratur som språkkonstverk. // Tysen 23 mars 2007 kl. 10.59 (CET)
replies: text: :::::::::Inledningen till :de:Österreichische Literatur på tyskspråkiga wikipedia illustrerar f.ö. problematiken med nationell litteraturhistorieskrivning på ett ganska bra sätt, tycker jag. // Tysen 23 mars 2007 kl. 11.04 (CET)
replies: text: ::::::::::Problematiken, ja, men problematik finns ju med alla indelningar kom vi ju överans om ovan. Menar du - det gör du väl inte - att artiklar ska vara utformade efter hur universitet lägger upp sin undervisning? I så fall finns det inte heller språkindelningar för litteraturstuider. F ö har även franska wp nationsartiklar, se Littérature belge, eller se Découvrir la littérature i Portail:Littérature för hur de tycker att det är naturligt att framställa saken. Det är faktiskt ingen språkversion som menar att nations- och geografiska indelningar är felaktiga - tvärt om är nationsgränser det primära i upplägget, om inte annat rubrikmässiggt efter de nuvarande staternas bildande. Så du verkar vara ensam på alla språkversioner om åsikterna.//--IP 23 mars 2007 kl. 11.06 (CET)
replies: text: ::::::::::::Näppeligen, i så fall skulle inte de:Deutschsprachige Literatur finnas överhuvudtaget på tyskspråkiga wikipedia. Notera att det inte finns någon separat artikel om Tysklands litteraturhistoria där. Vad jag menar är att man kan lägga upp artiklarna här efter den indelning som separata litteraturhistorieskrivningar i allmänhet (inte alltid) gör - nämligen efter språk i första hand. Den som införde argumentet hur universitet - i Sverige - lägger upp sin undervisning i litteraturvetenskap, respektive vilken kurslitteratur de använder, var inte jag. Men vad menar du med: "I så fall finns det inte heller språkindelningar för litteraturstudier"? Det syftar, antar jag, fortfarande på det svenska ämnet litteraturvetenskap. Kanske bäst att upplysa om att grund- och forskarutbildning i litteraturvetenskap även i Sverige bedrivs inom ämnena engelska, franska, spanska, tyska, slaviska språk, latin etc. vid sidan av ämnet "litteraturvetenskap", och att litteraturvetenskapen internationellt oftast har sin plats inom språkämnena. Men snart lämnar jag wp för gott, så om jag nu skulle vara så ensam som du säger, står det dig säkert fritt att flytta tillbaka. Men kalla den då "Frankrikes litteratur", så att alla vet vad du menar. // Tysen 23 mars 2007 kl. 11.18 (CET)
replies: text: :::::::::::::Om du ännu menar att "Litteraturhistoria skrivs i allmänhet inte nationsbundet, utan efter språkgränser" så stämmer inte det med hur litteratur framställs i någon wp-version, nämligen nationsbundet och delvis språkbundet. Visst förekommer litteraturstudier vid de språkinriktade institutionerna, men så finns ju också Literary criticism, och Litteraturhistoria som egna ämnen, utanför Sverige.//--IP 23 mars 2007 kl. 11.34 (CET)
replies: text: ::::::::::::::Ja, jag menar precis vad jag skriver. Nu utgår jag alltså inte i första hand från wp utan från den litteraturhistorieskrivning jag känner till från mitt yrke som litteraturvetare, och den är ganska omfattande. Men tittar man närmare på Portail:Littérature under "Découvrir la littérature" ser man bland annat att "nationsartiklarna" om "Tysklands" och "Portugals litteratur" inte finns, utan är omdirigerade till artiklar om tyskspråkig respektive portugisiskspråkig litteratur. Detta var bara två exempel. Som sagt var, allt är inte vad det ser ut att vara. Visst förekommer jämförande eller allmän litteraturvetenskap utomlands; vad jag ville framhäva är att det i många andra länder är ett ganska litet ämne och knappast någon regel. Sverige är bland de få länder där man försökt sig på en kompromiss - dvs. ha en grundutbildning som omfattar världslitteratur i översättning (detta är den teoretiska förkärleken för världslitteraturen), med en klar överrepresentation för svenskspråkig litteratur, och en forskning inom ämnet som till allra största delen handlar om svenskspråkig/skandinaviskspråkig litteratur. I den meningen är ämnet "litteraturvetenskap" en ovanlig konstruktion. // Tysen 23 mars 2007 kl. 11.43 (CET)
Fotnot: Just dessa aspekter på litteraturhistorieskrivning råkar jag faktiskt ha specialstuderat en gång i världen på ganska hög nivå. Däremot får du gärna göra hur du vill med wp:s litteraturartiklar. Snart behöver du i alla fall inte bråka med mig om dem. // Tysen 23 mars 2007 kl. 11.53 (CET)

text: Man kan inte ha litteraturvetenskap i många länder, eftersom "vetenskap" inte är detsamma som "science". Så i så måtto existerar inte vårt ämne i andra länder (än möjligen Tyskland). I USA löser det det genom att dela upp de ämnen som ingår i litteraturvetenskap i egna, självständiga ämnen.//--IP 23 mars 2007 kl. 11.55 (CET)

text: Men eftersom det väl främst är litteraturhistoria som diskuteras, så är det ju förstås ett stickspår.//--IP 23 mars 2007 kl. 11.56 (CET)

message: Diskussionen ovan från 2007 förvånar något. Det är faktiskt inte helt självklart vilken av fransk litteratur eller franskspråkig litteratur som är mest relevant. Den förstnämnda varianten finns på betydligt fler språkversioner än den sistnämnda. Nu har jag i konsekvensens namn ändrat iw-länkningen till vår svenska artikel, så den sorteras ihop med motsvarande artiklar. All diskussionen ovan, som 2007 nog var längre än själva artikeln, ledde kanske ändå till något. Däremot är det först nu 2015 som artikeln har fått sin första källhänvisning. Allt gott.--Paracel63 (diskussion) 18 november 2015 kl. 03.10 (CET)
replies: text: Jag har lagt märke till att språkversioner som inte skiljer på franska och franskspråkliga författare godtyckligt länkar sina kategorier till någon av dessa. Samma sak för språkversioner som inte skiljer på personer från och personer födda i. Innan Wikidata infördes så var sådana länkningar omöjliga att överblicka, så nu har vi ganska många trassliga interwikilänkar att reda ut. /ℇsquilo 18 november 2015 kl. 08.14 (CET)
thread_title:  Ny iw-länkning