Diskussion:Cementa, Liljeholmen

message: Diskussionen är flyttad från min diskussionssida.--Holger.Ellgaard (diskussion) 10 december 2020 kl. 12.09 (CET)
Hej Holger,
Jag vet att det i bland annat Industrimiljöinventeringen från -79 anges att de äldsta byggnaderna är f.d. Erik Ohlsons sågverk. Men om man studerar äldre kartor (till exempel denna ) och byggnadslov (uppfördes 1896 enligt det) så framgår det att den nu bevarade byggnaden tillhörde AW Friestedts Fabriker. Ohlsons sågverk, som låg nere vid strandkanten, verkar ha sammanblandats med denna fabrik vid inventeringen. Bilder finns i digitala stadsmuseets ( ). Om man går nära byggnaden ser man att de gamla ankarsluten ännu sitter kvar. Jag tror även skorstenen i grunden är den samma. Det är ju möjligt att sågverket senare tog över Friestedts byggander, men så långt har jag inte forskat ännu./Cucumber (diskussion) 9 december 2020 kl. 12.21 (CET)
replies: text: Hej Cucumber! Du brukar ha rätt, men den här gången är jag tveksam. AW Friestedts byggnad var ett tegelhus (som framgår av fotografierna) med några längor i trä mot norr. Byggnaden brann tydligen ner och en ny uppfördes i trä 1915-1917 när Ohlsons sågverk var ägare. På den här kartan från 1935-40 (:Fil:Kvarteret Färgeriet 1940.jpg) är byggnaden markerad med gul färg = träbyggnad. Enligt bygglovsritningarna genomfördes en "fullständig ombyggnad" 1937 för Limhamns trä. Det blev i princip en nybyggnad i betong och tegel ända ner till grunden med putsade fasader (dagens hus). Möjligtvis är skorstenen ursprunglig, men den skulle då vara över 120 år gammal, vilket är knappt trolig. Åtminstone är den renoverad och påbyggd. Riktig är att AW Friestedts fabrik stod här, men dagens byggnad är inte identiskt med AW Friestedts tegelhus från 1896. På Stockholmskartan från 1885 syns anläggningen (betydligt mindre). Hälsningar --Holger.Ellgaard (diskussion) 9 december 2020 kl. 16.35 (CET)
replies: text: :Hej igen Holger,

text: :Det är ofta lite dåliga källor kring byggåret när det kommer till de delar av Stockholm som före 1913 ingick i Brännkyrka kommun. Det är därför man får ta äldre byggnadsår också med nypa salt. Jag vet inte varifrån årtalet 1905 som först hänvisas i Industrimiljöinventeringen från 1979 kommer ifrån (hänvisningen "fsk" står för Fastighetskontoret, men där har jag inte funnit några handlingar från det året). Vidare står det ”ursprungliga nybyggnadshandlingar saknas i BNA” samt att Erik Ohlssons sågverk var byggherre 1915-17 (efter brand). Nåväl, jag har suttit och forskat lite om byggnaden. Som du skrev stämmer det att en omfattande ombyggnad av byggnaden skedde 1937 för Limhamns Träindustri. Att det skulle blivit en nybyggnad ifrågasätter jag. Enligt ritningarna verkar främst byggnaden byggts på med en våning (samt att fasaden putsats?), fått nytt bjälklag av betong och takkonstruktion. Det är just detta med antal fönsterband samt de understa stickbågsformade partierna som överensstämmer med de äldsta fotografierna. Jag har även på plats sett åtminstone ett ankarjärn på fasaden av samma typ som kan anas på fasaden på detta foto, mellan 1:a och 2:a våningen och närmast till höger. Kan även rekommendera denna avhandling där byggnaden för Ohlssons sågverk avhandlas på sida 16. Så var det detta med hur området såg ut före Cementas etablering på 1940-talet. Som du skrev markerades byggnaden på 1940 års karta som träbyggnad. Detta måste vara ett feltryck eftersom den bevisligen byggdes om 1937 och då var av "sten"/tegel/betong). På detta fotografi från 1941 syns även byggnaden, ganska sig lik idag (utrustning för sågverket synlig på taket?). Här syns även Löfholmsvarvet, brädgårdar tillhörande sågverket samt en byggnad med skylten "Cementa" på taket, så de verkar redan haft någon verksamhet på platsen vid tidpunkten. Men intressantare kanske är att ett av de "träskjul" som syns på detta foto från 1900 fortfarande då fanns kvar. Här är för övrigt bygglovshandlingarna, från 1896 och då benämnd superfosfatfabrik. Så bevisligen förstördes inte denna i alla fall vid branden 1915.

text: :Erik Ohlssons sågverk kom till Lövholmen 1912 (enligt artikel DN 1912-10-05). Rob. Friestedts fabriker vid Löfholmen vid Liljeholmen och den till fabriken hörande stora tomten där för några år sedan drefs en omfattande rörelse för tillverkning af benmjöl m.m., men som under de senaste fyra åren legat alldeles öde, har för någon tid sedan försålts till Erik Ohlssons trävaruaktiebolag i Stockholm, som i dagarna påbörjat en omfattande förändring af de stora fabriksbyggnaderna. Dessa komma nu att omändras till träförädlingsfabriker. Den stora tomten kommer användas till upplagsplats för trä. Bolagsordningen 1912: Att efter inköp af fabriker och tomter vid Liljeholmen bedrifva sågverks-, varfs- och trävarurörelse samt byggnadsverksamhet m.m.

text: :Om branden 1915 står följande i DN 1915-10-17 Svåra skador i Erik Ohlssons sågverk - En modern torkinrättning och virke förstört. En svårare eldsvåda har igår härjat Erik Ohlssons sågverk vid Löfholmen, där den nya moderna torkinrättningen blev svårt spolierad och en mängd färdigtorkat virke likaledes blev lågornas rov. Elden började vid 2-tiden på middagen i ett rum med färdigtorkan virke strax ovanför ångpannerummet, som emellertid skildes från virkeslagret av en tjock betongmur, så att elden omöjligen kan ha uppkommit från direkt antändning från maskinrummet. … Den närbelägna kontorsbyggnaden var svårt hotad, vadan brandkårens ansträngningar till att börja med måste inriktas åt detta håll. Man lyckades också, tack vare ett energiskt arbete och den nästan fullständiga vindstillan, skydda såväl denna byggnad som Beckers närliggande fabriker. … Snart störtade tegelstensmuren som vätter åt själva sågen, och ställningen såg här en stund rätt kritisk ut. …Det spolierade torkhuset var en i vårt land enastående anläggning, nämligen s.k. kontinuerlig ångtork, där virket hastigt kan torkas genom att på vagnar föras från det ena rummet till det andra med olika värmegrad. Torken anlades för ett år sedan och var närmast avsedd för brådskande beställningar… Något nämnvärt avbrott i sågens drift blir icke följden av branden, ty sågen har på andra håll jämfört mycket större virkeslager än det nu förstörda. Plan över sågverket från 1922 finns här: .

text: :Limhamns träindustri etablerades på platsen 1926. Enligt Aftonbladet 1926-01-12

text: :AB Erik Ohlssons sågverk, Liljeholmen enligt vad Aftonbladet erfar utarrenderat sitt varv Lövholmsvarvet Liljeholmen disponent J  J Abr Åberg och sin parkettgolvsfabrik till Limhamns träindustri-ab. Verksamheten vid parkettgolvsfabriken ha fortgått till 1945 då verksamheten flyttade till Ronneby.

text: :Slutligen - Cementa övertog vad jag förstår hela den nuvarande fastigheten i mitten på 1940-talet, men redan innan verkar någon slags verksamhet bedrivits på platsen. 1934 finns nybyggnadsritningar avseende ett cementmagasin (numera rivet)./Cucumber (diskussion) 10 december 2020 kl. 11.29 (CET)
replies: text: ::Hej Cucumber, och tack för utförligt svar! Jag lade A.W. Friestedts kemisk-tekniska fabrik under ett eget kategori. Du har en poäng i att byggnadens (bottenvån + vån 1 tr) fönsterform och -delning kommer igen i nuvarande byggnad. Och av DN-artikeln framgår att tegelbyggnaden räddades från att brinna ner. Gulmarkeringen på kartan från 1940 är tydligen felaktig. Jag ska omformulera artikeltexten och flytta denna diskussion till Cementa, Liljeholmen.

text: ::Sedan undrar jag om du har material över Friestedts fabrik som räcker till en egen artikel. A.W. Friestedt står för August Wilhelm Friestedt (1819-1873) hans son Robert Ludvig (1857-1924) ägde Stora Gröndal och var delägare och VD i A.W. Friestedts kemisk-tekniska fabrik. Hälsningar --Holger.Ellgaard (diskussion) 10 december 2020 kl. 12.06 (CET)
replies: text: :::Hej Holger,! Jag skulle önska att jag hade tid att sätta mig och skriva en artikel om Friestedt. Men just nu känner jag att jag har lite ont om tid. Det finns dock sökbart på nätet en hel del! Ännu mer om du har tillgång till DN:s arkiv (eller några av de andra tidningarna som även finns sökbara på KB:s tidningsarkiv). Kan säga så mycket att den första fabriken Friestedt byggde (trots klagomål från boende "förbud" från myndigheter) 1893 låg på Nynäs, men den brann ned 1896. Eller brann upp kanske, för murarna stod kvar och byggnaden återuppbyggdes som konststensfabrik för ett företag som hette "Litholith" (gick i konkurs efter något år bara). Sedan tog Lagerholms Tryckfärgsfabrik över byggnaden, som om/och påbyggdes samt putsades (senare övertog Beckers verksamheten). Färgfabriken avvecklades på 60-talet. När det mesta (bl.a. den av Friestedt till fabriken uppförda disponentvillan/kontoret) av gamla Nynäs revs på 1960/70-talet så stod denna byggnad dock kvar. Jag tror den revs 1981. Vad som hände med fabrikör Friestedt efter nedläggningen av fabriken på Lövholmen vet jag inte. Men han hade säkert "fler järn i elden". Måste även passa på att dela detta fotografi som finns här men ursprungligen kommer från Stadsmuseet. Här syns Erik Ohlssons sågverk, men det måste var efter 1915/branden eftersom Blommensbergsskolan syns i bakgrunden (med byggnadsställning? I så fall cirka 1921)./Cucumber (diskussion) 10 december 2020 kl. 13.33 (CET)
replies: text: ::::Hej Cucumber. Jag har bara tillgång till KB:s äldre tidningar (från före 1900). Det finns en del oklarheter med A.W. Friesteds fabriksrörelse. Hittade denna bild ] som visar A.W. Friesteds Tekno-Kemiska Fabrik i kvarteret Kaninen Mindre vid Hornstullsgatan 8-10 på 1870-talet. Det var ju en enorm anläggning. Finns det ett samband med rörelsen på Nynäs / Lövholmen? Kanske föregångaren? Här  står att Robert Friestedt var delägare i A. W. Friestedt i Sthlm 1880-1900 och efter 1901 dess VD. Någon form av verksamhet måste ha funnits före 1893 på Nynäs som du kallar ”den första fabriken”. Jag får ingen riktig bra ”röd tråd” i verksamhetens kronologi:
replies: text: :::::*Före 1893 (Hornstullsgatan 8-10?)

text: :::::*1893-1896, Nynäs vid Trekanten

text: :::::*1898-1908?, Lövholmen, firman upphör

text: :::::*1912, Erik Ohlssons sågverk tar över Rob. Friestedts fabriker

text: :::::--Holger.Ellgaard (diskussion) 10 december 2020 kl. 15.29 (CET)
replies: text: ::::::Hej, har forskat lite mer om fabriken på Hornstullsgatan 8-10. Den existerade från 1850-talet till 1893. Fastigheterna 1-5 i kvarteret Kaninen Mindre såldes 1890 till Stockholms stad för 150.000 kr av sterbhuset (Robert Friestedt m.fl.) efter A.W. Friestedt. Men man fick vara kvar vid Hornstullsgatan till 1893. . Den illustrationen från 1870-talet var tydligen en kolossal överdrift. --Holger.Ellgaard (diskussion) 10 december 2020 kl. 16.47 (CET)
replies: text: ::::::::Hej Holger. Här kommer följande:
replies: text: ::::::::1856 Inköpt av tomt i Kaninen mindre Maria församling, fabrikör Aug Wilh Fristedt.

text: ::::::::1893 Fabriken flyttas till Nynäs, Brännkyrka kommun

text: ::::::::1896. Fabriken nedbrann.

text: ::::::::1896-1898 Ny fabrik på Lövholmen.

text: ::::::::År 1901 aktiebolagsform ’’A. W. Friestedts Fabriks AB bildas’’. Den gamla firman fortsätter dess verksamhet i större skala, särskilt inom färg- och kemisk-tekniska branschen (t.ex. barnkraftmjölet ”Mum”).

text: ::::::::1905 guldmedalj på världsutställningen i Liege.

text: ::::::::1906-08-31 SVD : firman firar 50 år. 1856 köptes tomten på Södermalm.

text: ::::::::1908 A. W. Friestedts Fabriks AB i ekonomiska problem.

text: ::::::::1908-03-24 SVD  ’’A.W. Friedstedts fabriksaktiebolag under administration. Styrelsen för A.W. Friestedts fabriks-aktiebolag, vilket en längre tid haft att kämpa emot ekonomiska svårigheter, hemställer genom cirkulär till sina borgenärer om sex månaders moratorium. Åtskilliga ha redan bifallit detta, hvarjämte till administratorer att jämte styrelsen öfvervaka bolagets affärer utsetts hrr Israel Bergman, Albert Herlitz och v. häradshöfding Erik Berglund. … Orsaken till bolagets prydsamma ställning är hufvudsakligen att söka i en sedan flera år tillbaka tilltagande brist på rörelsemedel, som omöjliggjort ökande af omsättning till den storlek som kunnat bära affärens ordinarie omkostnader. Där till har kommit ett nödvändiggjordt prisfall å samtliga bolagets fabrikat, som framställs af ben m.m. Det är för styrelsens åsikt att ett ofördröjligt afträdande af egendomen till konkurs skulle för fordringsägarna liksom för aktieägarna ställa sig ofördelaktigare än den af styrelsen föreslagna afvecklingen såväl head betträffar den blifvande behållningen af realisationen som kostnaderna för densamma.’’

text: ::::::::1908 Fabriken nedläggs?

text: ::::::::1910 Konkurs. A.W. Friestedts Nya Fabriks AB bildas.

text: ::::::::1912 Försäljning av fabriksområdet i Lövholmen, Liljeholmen till Erik Ohlssons Sågverk.

text: ::::::::1917-06-01 A W Friestedt» Tekn Byrå Stockholm.

text: ::::::::1917-04-19 SVD

text: ::::::::Anges att firman ”A W Friestedt” numera upphört med sina fabriker för i gödningsämnen. Numera bedrivs teknisk byrå av Rob. Fristedt.

text: ::::::::1919-11-26 SVD Firman ”A W Friestedt” anges ha lager och lager på Drottninggatan 57.

text: ::::::::1922 fanns firman kvar. Enligt annons ”Nytt bindemedel. Certus-Pulver löses i kallt rent vatten. Användes utan uppvärmning. Påverkas ej av fukt eller väta. Oöverträffat i hållfasthet. Sammanbinder trä, läder, gummi, metaller, sten, marmor, glas, porslin m.m. Fördelaktigt till lagning av möbler, husgeråd, antikviteter m.m. Säljes av färg- och kemikaliehandl A.W. Friestedt Drottninggat. 57 Stockholm.”

text: ::::::::6/2 1924 Robert Friestet avlider. Firman ska ha ombildats till aktiebolag 1900. Rob Friestedt då VD. Rob Friestedt var även VD för Gröndals Tomt- och Byggnads AB samt under några år ordförande i Liljeholmens municipalnämnd.

text: ::::::::/Cucumber (diskussion) 11 december 2020 kl. 12.53 (CET)
replies: text: :::::::::Hej igen Holger

text: :::::::::De gamla fabriksbyggnaderna i kvarteret Sparren (tidigare Kaninen Mindre) vid Brännkyrkagatan fanns tydligen kvar in på 1940-talet . Husen som står där nu uppfördes 1942./Cucumber (diskussion) 11 december 2020 kl. 15.31 (CET)
Hej Cucumber!  Mycket bra kronologi som täcker sig i stort sett med det jag har fått fram sedan igår. Jag håller nu på med artikeln. Stort tack för hjälpen! Hälsningar --Holger.Ellgaard (diskussion) 11 december 2020 kl. 16.24 (CET)
thread_title: Cementa, Liljeholmen