Diskussion:Medlöpare

message: I likhet med artikeln Nyttig idiot (åtminstone som den såg ut för någon vecka sedan) så fungerar den här som ett smutskastande av kommunistsympatisörer. Mindre fokus på vilka som faktiskt "är" medlöpare och mer på begreppet självt, om det överhuvudtaget platsar i enycklopedin och inte bättre i ordboken. Popperipopp 5 september 2007 kl. 16.25 (CEST)
replies: text: Att artikeln fokuserar på kommunistsympatisörer är kanske inte så konstigt, eftersom begreppet i sig nästan uteslutande används för just kommunistsympatisörer. /Slartibartfast 5 september 2007 kl. 17.00 (CEST)
replies: text: :Jag tycker det är berättigat att ha med några klassiska exempel. Dominansen av kommunister beror på det enkla faktum att kommunismen har vunnit mycket fler medlöpare än t.ex. nazismen. ("Kommunismen är ett opium för de intellektuella", som Karl Popper sade.) För mer om slagsidan mot kommunism och antipatier mot nazism, se Peter Verecker: The Shame and Glory of the Intellectuals.

text: :Man kunde gärna lägga till någon fler nazimedlöpare. Fredrik Böök tror jag är ett gott exempel. Någon utländsk borde också vara med. Heidegger? Spengler? Eller rentav Schmitt? Mircea Eliade som fascistmedlöpare? Eller var det mer övertygelse än medlöperi hos (vissa av) dem? Någon som är insatt i deras tankevärld?

text: : Någons smutskastning är det i alla händelser inte, utan en saklig exemplifiering som berikar läsarnas förståelse av fenomenet, förbättrar artikeln och eventuellt inspirerar till fördjupning. --Priamos 29 mars 2008 kl. 03.51 (CET)
replies: text: ::Jag tycker individuella exempel är lämpliga, däremot inte svepande generaliseringar om "nazister och kommunister".

text: ::En annan nyansering är vem som kan vara medlöpare. Min tolkning av ordet är att man är medlöpare under regimen, men inte utanför regimens maktområde. Då är till exempel ovan nämnde Böök, oavsett sina åsikter, inte en medlöpare. Hade Sverige ockuperats under andra världskriget hade vi däremot säkert fått se ett stort antal medlöpare. -Chincoteague 29 mars 2008 kl. 13.39 (CET)
replies: text: :::Den tolkningen avviker från den allmänt vedertagna. Merparten av den litteratur som jag sett har inkluderat medlöpare i andra länder, ofta med tonvikt på dessa. De är ju också ett intressantare psykologiskt fenomen. Den som lever under regimen har ett begripligt motiv att rädda skinnet, ibland också att spela dubbelspel eller helt enkelt göra det bästa av situationen.

text: :::Jag ser inget problem i att hänvisa till grupper som kommunist- och nazistsympatisörer. Det är ju de facto dessa ideologier, i synnerhet den första, som uttrycket brukar användas om. Det ger en fylligare bild av ämnet än om man bara räknar upp individuella exempel. Det ger också orsak att reflektera över varför dessa ideologier utövat en lockelse på folk som man skulle förvänta sig bättre av.

text: :::SAOB både använder ordet om folk som vurmar för utländska makter - "Hvad ej blott utländska makter utan äfven deras svenska medlöpare vilja påtvinga oss. SvD(A) 1917, nr 62, s. 7." - och anför kommunismen som ett exempel - "Kommunismen och dess medlöpare. Därs. 1931, nr 320, s. 6." --Priamos 6 april 2008 kl. 04.02 (CEST)

message: Jag förstår inte motiveringen för POV-mallen: "bibliografi över hela Timbros katalog i ämnet". Det kan väl inte anses vara POV att ett förlags alla titlar i ämnet finns representerade? Det avgörande är väl om de är relevanta samt om annan litteratur får plats i den mån detta är motiverat. Har jag missat något? --Priamos 14 april 2008 kl. 05.20 (CEST)
replies: text: därför att litteraturlistan är längre än artikel, att ingen av de listade böcker är refererade i artikeln samt att den svenska listan nästan uteslutande omfattar böcker från ett förlag vars uppgift är att vara en politisk kampanjorganisation. - Gthyni 14 april 2008 kl. 08.47 (CEST)
replies: text: :Litteraturlistans längd är inget problem. Inget säger att den måste vara kortare än artikeln, det är bättre att få flera litteraturtips än bara några få. Artikeln kan bli längre, WP fungerar på det sättet.

text: :Varför skulle böckerna behöva refereras i artikeln? De har ett självständigt värde för den som vill fördjupa sig.

text: :Kampanjorganisation är ett tendentiöst ord. Timbro är ett etablerat förlag och författarna är välrenommerade. De har gett ut fyra av nio anförda böcker. --Priamos 23 april 2008 kl. 04.41 (CEST)
replies: text: ::Det känns alltför ofta som att litterturlistor används för (förtäckt) politisk argumentation och en lång lista på likartade böcker ger dessutom läsare dålig vägledning till vilka böcker som är mest intressanta i ämnet.

text: ::Timbro beskriver sig själva: Timbros uppdrag är att långsiktigt utveckla idéer och bilda opinion för marknadsekonomi, individuell frihet och ett öppet samhälle. Det är helt OK att ha opinionsbildande uppdrag men det är inte ett vanligt förlag i mängden. Timbro-författarna på lista är kända som politiska debattörer i första hand även om Ahlmark gett ut någon diktsamling. - Gthyni 23 april 2008 kl. 07.02 (CEST)
replies: text: :::Jag tycker det är att vara onödigt misstänksam. Böckerna i litteraturlistan är seriösa bidrag till diskussionen, även om somliga väckt debatt (naturligt nog med tanke på det känsliga ämnet). De kartlägger fenomenet och är viktiga för dem som vill fördjupa sig.

text: :::Det ligger något i att läsaren saknar vägledning till vilka böcker som är mest intressanta. Det problemet gäller många litteraturlistor. Allmänt kan man väl säga att de som är utgivna på universitetsförlag har särskild tyngd.

text: :::Timbro säger var de står. "Vanliga förlag i mängden" ger ut böcker med väl så opinionsbildande avsikter. Hübinette torde vara betydligt mer kontroversiell än Ahlmark och Küng. --Priamos 9 februari 2009 kl. 03.45 (CET)
thread_title: POV-mall

message: Litteraturlistan är i dagsläget längre än artikeln i övrigt. Det vore bra om den kunde trimmas till att bara innehålla de viktigaste litteraturreferenserna. Det här är ingen vetenskaplig avhandling. /Grillo 2 februari 2009 kl. 02.13 (CET)
replies: text: Nu är texten dubbelt längre. Annars tycker jag det är en rikedom med utförliga referenser, även om det är oestetiskt med en litteraturlista som är längre än artikeln. Det är väl ingen nackdel att kunna konkurrera med vetenskapliga verk i detta avseende. --Priamos 9 februari 2009 kl. 03.18 (CET)
thread_title:  Litteratur