Diskussion:Yttrandefrihet

message: Jag hade önskat lite mer filosofiska och politiska vinklingar på detta ämne.Jbr 25 januari 2007 kl. 22.11 (CET)
Funderar på hur man kan beskriva den svenska yttrandefriheten, då den sakta med säkert krymper, det tillkommer fler och fler undantag som hindrar människor att uttrycka negativa åsikter. Problemet är att i alla kulturer har man alltid fått säga positiva saker, det är de negativa åsikterna om olika saker som yttrandefriheten är till för att skydda. Om man till slut bara får uttrycka sig positivt, hur ska demokratin då kunna fungera? / Cj 10 februari 2007 kl. 09.42 (CET)
Jag har börjat skriva lite om yttrandefrihet i olika länder men hela texten behöver gås igenom. Mycket fakta är hämtade ifrån den engelska versionen. Smastad 20 februari 2007 kl. 16.54 (CET)
thread_title:  Mer filosofi och politik 

message: Åke Green blev väl huvudsakligen friad eftersom han hänvisade till Bibeln, 
och kunde därför komma in under religionsfriheten. 
Hade han inte predikat och inte hänvisat till Bibeln, 
men sagt samma saker så hade förmodligen inte yttrandefriheten kunnat rädda honom.
Vilket förmodligen gör Green fallet till ett undantag i fråga om yttrandefrihet.
replies: text: Här håller jag inte med. Hovrätten (Nedre Norrland eller Svea) har hänvisat till Green-fallet när de friade ett par nazister/rasister som spred propaganda i närheten av en skola. Jag tolkar domstolen så att det inte spelar någon roll varför du hävdar en viss åsikt (ex pga religion eller annan uppfattning). Noterat att jag inte har läst Green-domen eller hovrättens dom så jag kan ha fel.  Smastad 21 februari 2007 kl. 09.15 (CET)
replies: text: : Stämmer inte att han friade på grund av religionsfrihet. Bibeln må ha stycken som beskriver homosexuella nedlåtande men där står ingenting om cancersvulst på människokroppen. Green friades för att han hade blivit friad i Europadomstolen som håller hårt på yttrandefriheten. Narcissist 22 februari 2007 kl. 19.54 (CET)
replies: text: :: Domen./Vladimir Moskau 22 februari 2007 kl. 19.56 (CET)
Artikeln säger just nu: Åke Green blev friad efter att i en predikan 2003 gjort sig skyldig till hets mot folkgrupp.
Om han blev friad var han ju inte skyldig, eller? Ulf Abrahamsson 5 mars 2007 kl. 11.20 (CET)

text: Helt sant. Meningen är mycket starkt vinklad, även om jag personligen tycker mer som tings- och hovrätten (d.v.s. att han hetsade mot folkgrupp), men är man friad så är man per definition inte skyldig. Meningen bör skrivas om, nåt i stil med "X tingsrätt och Y hovrätt fällde honom för hets mot folkgrupp, men HD gav en friande dom, p.g.a. Z anledning". Vivo 5 mars 2007 kl. 11.37 (CET)
replies: text: : Kan passa på att förklara vad jag menade med Åke Green blev friad efter att i en predikan 2003 gjort sig skyldig till hets mot folkgrupp. HD anser att han enligt svensk lag var skyldig men att Europakonventionen. Som HD skriver i sitt pressmeddelande:  Efter en genomgång av regeringsformens bestämmelser om religionsfrihet och yttrandefrihet drar HD slutsatsen att dessa bestämmelser inte hindrar att Åke Green döms enligt bestämmelsen om hets mot folkgrupp. Domen tar upp detta väldigt detaljerat men är svår att citera. Domen Smastad 5 mars 2007 kl. 13.45 (CET)
replies: text: ::Det stämmer att HD menade att om Green enbart hade dömts utifrån brottsbalken så skulle han fällts, det var Europakonventionen och dess starkare skydd för just religionsfriheten som räddade Green.(Sen är även EK svensk lag, men det begriper inte media, därav HDs formuleringar i media tror jag). MEN, oavsett vad man tycker om den domen och HDs bedömning av vad Europadomstolen skulle ansett(en bedömning som jag tycker är tveksam och politiskt vinklad) så blev Green friad. Då kan det inte stå att han "gjorde sig skyldig till" hets, korrekt terminologi är "åtalats för".--Godfellow 9 juli 2007 kl. 13.24 (CEST)
thread_title: Åke Green

message: Dessa rättsfall ska väl höra hemma inom tryckfrihet och inte yttrandefrihet?
Bort med dem.Sjö 5 mars 2007 kl. 19.10 (CET)
Ett förslag är att man kanske skulle ta och sortera de olika länderna efter världsdelar, så att det blir lättare att hitta!   Edvin 5 mars 2007 kl. 19.57 (CET)
replies: text: är omte tryckfrihet yttrandefrihet? isf så borde man ta bort stora delar av den irländska delen eftersom den behandlar vad som får skrivas Malcolm X 6 mars 2007 kl. 00.11 (CET)
replies: text: :jag tog också bort, det om den egyptiske bloggaren eftersom det är tryck (elelr skriver på nätet, men det kan väl inte va skillanad? ¨6 mars 2007 kl. 00.15 (CET)
replies: text: ::alltså det finns massor med exempel som snarare härleder till tryckfrihet än ytttrandefrihet. t.ex historiska tysklandsdelen som är dålig och jag försökte wikifiera. den är fortfarande alltför moralistisk och utan källor, och kort Malcolm X 6 mars 2007 kl. 09.48 (CET)
thread_title: Brand och Brohult 

message: Det måste väl finnas viktiga eller prejudicerande rättsfall som inträffat för Internet-eran?Sjö 10 mars 2007 kl. 11.14 (CET)
thread_title: Nutidsvridning

message: Inledningen just nu:
Yttrandefrihet är konceptet för den mänskliga rättigheten att uttrycka sin åsikt offentligt, utan rädsla för censur eller bestraffning. Yttrandefrihet kan ses som en del av tankefriheten, och innebär att alla har rätt till friheten att ha en egen mening, och att mottaga och ge information om denna utan inblandning av myndigheter. Yttrandefrihet är en viktig del av rättssystemet, men den begränsas ändock något. Dessa begränsningar, som brukar regleras i lag, kan gälla uttalanden som kan kränka en annan person eller grupp, hota rikets säkerhet eller andra viktiga intressen. 
Tankefriheten? Vad är det? Det finns ju inte ens en artikel som heter så. Vad säger andra meningen som inte redan nämns i första? "men den begränsas ändock" är en mycket dålig encyklopedisk formulering, och sen när är det NPOV att säga "rikets säkerhet eller andra viktiga intressen"? Till den som pajat inledningen; fy. » ågязи(disk.|bidr.) den 5 mars 2007 kl. 21.35 (CET)
replies: text: Jag klipte några meningar meningar från den norska sidan: Yttrandefrihet kan ses som en del av tankefriheten, och innebär att alla har rätt till friheten att ha en egen mening, och att mottaga och ge information om denna utan inblandning av myndigheter. Yttrandefrihet är en viktig del av rättssystemet, men den begränsas ändock något. Dessa begränsningar, som brukar regleras i lag, kan gälla uttalanden som kan kränka en annan person eller grupp, hota rikets säkerhet eller andra viktiga intressen. Jag tyckte detta var en bra formulering som försöker lyfta det hela på en lite mer teoretisk nivå. Jag har nu lagt till en lite annan formuering i stället. Jbr 6 mars 2007 kl. 09.57 (CET)
Andra meningen markerar att yttrandefriheten handlar om förhållandet mellan staten  och individen, inte om förhållandet mellan individer. Viktig markering.
"Viktiga" hör till det jag lade in, och jag kan hålla med om att det är lite NPOV att skriva så vid närmare eftertanke. Dock bör det markeras att yttrandefriheten (i demokratiska länder) bara begränsas i undantagsfall, för att skydda vissa särskilt viktiga intressen.Sjö 5 mars 2007 kl. 22.07 (CET)

text: Jag antar att du menar "det är lite POV att skriva så" » ågязи(disk.|bidr.) den 5 mars 2007 kl. 22.22 (CET)
thread_title:  Inledningen är riktigt dålig 

message: Jag anser att det räcker med en kort hänvisning till tryckfrihet, men att det inte finns orsak att ha ett eget avsnitt.Sjö 5 mars 2007 kl. 22.03 (CET)
Jag har rensat ett antal meningar. Inte för att de var dåliga utan för att de gäller tryckfrihet som är något annat än yttrandefrihet.Sjö 5 mars 2007 kl. 23.08 (CET)
replies: text: är inte yttrandefrihet och tryckfrihet väldigt väldigt närstående varan... jag tycker definitivt det ska finnas en del tryckfirhet här Malcolm X 6 mars 2007 kl. 00.16 (CET)
replies: text: : Jo, tryckfrihet och yttrandefrihet är väldigt lika. Det kan finnas en poäng i att slå ihop artiklarna. Smastad 6 mars 2007 kl. 08.54 (CET)
Om ni tycker att något passar bättre på sidan om tryckfrihet så kan man ju flytta texten till den artikeln istället.
Ta inte bara bort texten. Ulf Abrahamsson 6 mars 2007 kl. 13.06 (CET)
replies: text: ::Tryckfriheten är en del av yttrandefriheten! Det framgår av både regeringsformen kap.2 §1 p 1 "yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysingar samt  uttrycka tankar, åsikter och känslor." ochav konstuktionen på ytrandefrihetsgrundlagen och tryckfrihetslagen. De är utformade mycket snarlikt och YGL hänvisar helt till TF när det gäller yttrandefrihetsbrott. Diskussionen ovan känns väldigt märklig, enda skillnaden påtryckfrihet och yttrandefrihet är att det förra är en delmängd av den senare.Det är samma rättighet det handlar om,det regleras bara i olika lagar. --Godfellow 9 juli 2007 kl. 13.13 (CEST)
thread_title: Tryckfrihet bort

message: oops, såg nu.
thread_title: rasism och sverige

message: Saknas det verkligen helt förbud mot olika typer av rasistiska, homofobiska, antisemitiska,islamofoba uttalanden i USA? USA har en stark hatbrottslagstiftning och en rejäla lagar mot etnisk diskriminering, att då inte ha ett förbud mot hets verkar konstigt. Har någon källor?--Godfellow 11 juli 2007 kl. 22.04 (CEST)
USA har som sagt väl utvecklade lagar mot diskriminering och hatbrott. Där ingår dock ingen inskränkning i yttrandefriheten. Lagstiftningen mot hatbrott tar sikte på brott som begås med motivet att offret var av en vis ras, religion, etnicitet etc. Men det gäller alltså endast handlingar som redan är kriminella förutan hatbrottslagstiftningen. Det som lagen tillför är att brottet kan ses som allvarligare och rendera ett högre straff. /Scratchy
replies: text: Källa på att det inte finns några inskränkningar i yttrandefriheten i USA? Jag håller det inte för otroligt, USA har ju en rätt speciell intällning till yttrandefrihet. Men även om man inte har några förbud som liknar hetslagstiftningen i de europeiska länderna, kan man ju tänkas räkna det som förtal/förolämpning istället, och den vägen ha förbud ändå. Eller saknas det förbud mot förtal/förolämpning också?--Godfellow 8 augusti 2007 kl. 11.19 (CEST)
replies: text: :En källa finns tillgänglig genom Google book search. Klistra in frasen "In summary, under existing First Amendment jurisprudence" så hamnar du rätt. Självklart är det inte så enkelt, det finns regler om hårdare straff för rasistiska brott så i vissa stater straffas förolämpning hårdare om den har rasistiska förtecken. Så vitt jag förstår utan att vara jurist.Sjö 9 augusti 2007 kl. 19.14 (CEST)
thread_title:  USA? 

message: Jag är stark motståndare till att använda domar som källor. Domar som inte har refererats i tidningar saknar allmänintresse och är också egen forskning. Detta gäller för biografier över levande personer och borde gälla samtliga artiklar. Wikipedia blir annars ett brottsregister. //StefanB 16 augusti 2007 kl. 12.37 (CEST)
replies: text: Nu får du nog förklara dig. Om det som artikeln beskriver är just ett rättsfall är ju den enda riktigt korrekta källan själva domen. De rättsfall som beskrivs i artikeln har givetvis refererats livligt i media, det är därför de tas upp. Men även media refererar till domarna, det bör därför wikipedia också göra.

text: Jag tycker att wikipedia i artiklar om juridik  huvudsakligen bör använda sig av det som inom juridiken betraktas som vederhäftiga källor, dvs lagar, förordningar, lagförarbeten (propositioner och betänkanden), rättspraxis (dvs domar)och doktrin (rättsvetenskaplig litteratur). Tidingsreferat av ett rättsfall är fullständigt otänkbart som källa i ett juridiskt sammanhang.
Om det är själva omnämnandet av rättsfallen du tycker är fel förstår jag din synpunkt bättre. Men det verkar finnas många som tycker att information om vissa omskrivna rättsfall tillför något till juridiska artiklar, att döma av antalet artiklar med rättsfallsomnämningar.--Godfellow 16 augusti 2007 kl. 13.44 (CEST)

text: Medhåll. Som rättspraxis gällande yttrandefrihet och dess begränsningar får även anses vissa myndighetsbeslut, såsom beslut av Justitiekanslern./Vladimir Moskau 16 augusti 2007 kl. 13.49 (CEST)
replies: text: :Att använda oss av rättsfall som källa gör oss till andrahandskälla av information. Vi ska vara minst tredjehandskälla, det vill säga att vi inte ska syssla med egen forskning. Om rättsfallen finns omskrivna så kan det inte vara något problem att hitta en trovärdig andrahandskälla. Problemet med rättsfall som källa är att dra gränsen och de bör inte legaliseras som källa för Wikipedias artiklar. Jag kan dock vara glad för att detta är den enda artikeln som använder sig av rättsfall som källa , men mardrömmen är när namn på personer börjar presenteras på Wikipedia med rättsfall som källa. Jag är också glad för att det javascript som används på rättsinfosök är så dåligt skrivet att rättsfallen inte går att öppna i alla webbläsare. EOD. //StefanB 16 augusti 2007 kl. 14.01 (CEST)
Hets mot folkgrupp hänvisar till rättsfall. Själv tycker jag att vi borde ha egna artiklar om rättsfall till och med. Wikipedia blir en dålig källa om vi använder oss av journalisternas tolkningar av vad det står i en dom, istället för att titta på själva domen../Vladimir Moskau 16 augusti 2007 kl. 14.10 (CEST)

text: Varför skulle omnämnande i tidningar vara kriteriet för att något är av allmänintresse? Jag trodde att rättsfall var bra källor, det är väl en vanlig källa i texter om juridik? Varför kan inte Wikipedia vara andrahandskälla? Hur skulle man göra om man inte får nämna rättsfallet utan bara får hänvisa till någon annan som gör det? "Juridikprofessorn N.N. menar att ett visst rättsfall innebär att..." ser väl inte så snyggt ut i en text? Det är väl bättre att kunna skriva "Juridikprofessorn N.N. menar att rättsfallet X vs. Y innebär att..."? -Ulla 16 augusti 2007 kl. 14.19 (CEST)
replies: text: :Ännu underligare är det om man - som jag tolkar StefanB ovan - är emot att det ens finns länkar till rättfallen, så att Wikipedialäsarna kan bilda sig en annan uppfattning av domen än den murvlarna spytt ut.../Vladimir Moskau 16 augusti 2007 kl. 14.23 (CEST)

text: :Ack, måste jag ta bort Stängselnämnden nu? Jag har ju faktiskt läst lagförarbeten och lagtext helt själv, utan att vänta på "Stängselnämnden - en dålig artikel" av M. Urvel :O /Vladimir Moskau 16 augusti 2007 kl. 14.34 (CEST)
replies: text: ::StefanB, finns det riktlinjer eller policy som säger att wikipedia inte får/bör använda domar som källor? Eller är det din helt privata tolkning av någon regel, eller din egna regel? Och var står det att wikipedia bör/ska vara en tredjhandskälla? Att Wikipedia inte ska syssla med egen forskning är inte samma sak som att vi inte får/bör referera förstahandsinformation. Det är när långtgående slutsatser och analyser dras av försthandsinformation enbart som vi börjar forska, inte förr.
Som jämförelse kan nämnas att om vi skulle anamma ditt synsätt även på andra informationskällor skulle vi inte få referera skömlitterära böcker/skivor/filmer med hänvisning till boken/filmen/skivan. Vi skulle heller inte få använda vetenskapliga avhandlingar som källor, de är i lika hög grad som domar förstahandsinformation. (Förtahandsinformationen i båda fallen är forskarens forskning resp. vad som sägs i rättssalen.)  Folk som är medlemmar i någon idrottsklubb skulle tvingas leta upp någon tidning som redogör för klubbens historia, istället för at fråga klubbens ordförande. Folk som bor i någon stad skulle tvingas leta upp en artikel om stadens rådhus, istället för att gå dit och själv konstatera aders soch byggår. Och så vidare. --Godfellow 16 augusti 2007 kl. 15.11 (CEST)

text: Mycket starkt medhåll till Godfellow!/Vladimir Moskau 16 augusti 2007 kl. 15.13 (CEST)

text: Ok, jag gör ett sista inlägg i den här diskussionen, men tolka inte OA:s inlägg som något som jag skulle ha sagt. Om min bokstavering k-ä-l-l-o-r utläses länkar så ber jag om ursäkt för att jag har varit otydlig. Till saken: WP:BLP beskriver detta på ett bra sätt: När fakta har presenteras av en trovärdig andrahandskälla, kan förstahandsinformationen dock användas för att styrka andrahandsinformationen. Material som har ett encyklopediskt intresse, som till exempel domstolshandlingar, examensdatum, bröllopsdatum och liknande, kan finnas i en artikel om den är tillgänglig för allmänheten och först har rapporterats av en trovärdig yttre källa, och vi talar då om känslig information med människor inblandade. Källorna i den här artikeln har satts på rättsfall. Vad jag menar är att det som skrivs ska beläggas med trovärdiga källor. Därefter kan rättshandlingar användas men mer information än vad som anges av de yttre källorna bör inte presenteras på Wikipedia. Det är där jag ser problemet; att rättsfall i förlängningen används för att hänga ut människors namn som inte har offentliggjorts i andra dokument än domstolshandlingar. Därför finns kravet på yttre källor. Det gäller känsliga handlingar om människor, inte rådhus, och var gränsen går när vi kan använda domstolshandlingar som enda källa. Om mitt budskap inte går fram nu så vet jag inte hur jag ska få fram det. EOD (definitivt). //StefanB 16 augusti 2007 kl. 15.31 (CEST)
replies: text: :Aha, nu förstår jag varför du vill ha bort länkarna till domarna,du är rädd om folks integritet. Det är väldigt bra. MEN, du har missat en viktigt poäng. Varken domar eller rättsfallsreferat (NJA) anger några personuppgifter. De enda namn som står i en dom eller ett rättsfallsreferat i NJA är namnen på rättens ledamöter.

text: :Om du hade läst något av de domar och rättsfallsreferat som det länkas till hade du sett det.

text: :Du missade också att ett rätt stort antal rättsdatabaser (Karnov, Notisum, domstolarnas egna databaser, myndigheters databaser, etc) länkar till domar eller rättsfallsreferat. Lagrummet är bara ett av de ställen man kan fritt kan finna rättsfallsreferat och domar på nätet. Det finns alltså fler, men i mitt tycke för få, länkar till rättfallsreferat och domar på wikipedia än du antog. --Godfellow 16 augusti 2007 kl. 15.48 (CEST)
replies: text: ::Jag kan bara hålla med Godfellow. Av StefanB:s inledande inlägg i den här diskussionen framgick det ingenstans att skälet skulle vara att skydda människors integritet. Nå, i den saken är vi nog alla överens, om inte annat så för att vi inte skall bryta mot PuL, men som sagt så framgår inte parternas fullständiga namn i vanliga rättsfallsreferat (även om det är lätt att få fram dem ändå, eftersom domar i sig är allmänna handlingar). När vi hänvisar till rättsfall på Wikipedia, bör vi förstås göra det i form av rättsfallsreferat på det sätt som görs i den juridiska litteraturen.

text: ::Det är nog sällan det kan finnas anledning att hänvisa direkt till ett rättsfall för att hänvisa till vad en viss människa har gjort. I de fallen kan det förstås vara bättre att hänvisa till andra källor, såsom nyhetsmedia, eftersom man får anta att de redan har gjort den relevansbedömning som nyhetsmedia skall göra enligt Pressens opinionsnämnds regler. E.G. 16 augusti 2007 kl. 21.53 (CEST)
replies: text: :::Håller med Godfellows inlägg om skillnaden mellan vad som är egen forskning och inte, och i de allra flesta fall är länkar till domar inte egen forskning. Det finns/fanns en länk i Elöverkänslighet som kanske är det, men annars har jag inte sett något. De domar som är aktuella här och i t.ex. Hets mot folkgrupp har också referats i media, så de är helt klart relevanta IMO.Sjö 17 augusti 2007 kl. 07.38 (CEST)
replies: text: ::::Jag vill bara påpeka att inte heller domar, som synes t ex  här, i Högsta domstolens dom (mål B 119-06), har några personnamn utsatta.--Godfellow 17 augusti 2007 kl. 10.11 (CEST)
thread_title:  Domar som källor 

message: * Hela den här sidan borde tas bort - eller skrivas om.  Typ: "Sverige har aldrig haft yttrandefrihet i någon egentlig mening, år 1948 togs lese majeste (majestätsbrott) bort ur brottsbalken men samtidigt infördes en "hets mot folkgrupp" kategori (som följd av 2:a VK och förintelsen) vilken genom åren expanderats till den grad att egentlig kritik av vissa politiska beslut är näst intill omöjlig i dagsläget."
Ha ha - typisk svensk "debatt" = tysta ned och ta bort avvikande åsikter - extra ironiskt på denna sida.
Krigsmakten (diskussion) 24 september 2015 kl. 18.19 (CEST)
replies: text: Det finns många liberala frihetersom är förutsättningar för demokratin, däribland yttrandefriheten. Men även USA inskränker yttrandefriheten om den kolliderar med andra friheter, såsom frihet från förtryck och frihet för privatlivet, dessutom har de en mkt sträng lagstiftning mot obscenitet (varav det kända pipljudet när någon svär). Se :en:Freedom of speech in the United StatesKlementin (diskussion) 24 september 2015 kl. 18.45 (CEST)
replies: text: :Klementin, det finns ingen federal lagstiftning mot obscenitet - det är så byråkraterna inom FCC har beslutat att hantera det hela, och det omfattar enbart "public broadcasts" vilket knappast är någon egentlig inskränkning med tanke på hur mycket cable TV det finns - och där svärs det både friskt och öppet.  Vad är "frihet från förtryck och frihet för privatlivet" - det där får du referera bra mycket bättre.  Och vad har det att göra med 1st Amendment och yttrandefrihet i USA?

text: :Jag noterar att du inte debatterar mot det faktum att Sverige aldrig haft egentlig yttrandefrihet. Krigsmakten (diskussion) 24 september 2015 kl. 18.54 (CEST)
replies: text: ::Total yttrandefrihet finns inte i något land, inte heller i USA. Visst kan man diskutera var gränsen går för vad som kan kallas yttrandefrihet eller inte, men när det finns ett spektrum av åsikter går Wikipedia på det som är allmänt accepterat, så som det återspeglas i trovärdiga källor (se Wikipedia:Neutral synvinkel och Wikipedia:Trovärdiga källor. Om du hittar trovärdiga källor som visar att Sverige inte har yttrandefrihet kan du lägga till det i artikeln. Jag tror inte du kommer att hitta något som visar att det är den allmänna åsikten. Sjö (diskussion) 25 september 2015 kl. 06.34 (CEST)
thread_title:  Sidan borde skrivas om 

message: Tillägget i fetstil nedan rullades tillbaka. Jag menar att tillägget var ett bra förtydligande som är relevant. Jag undrar därför av vilket skäl tillägget rullades tillbaka?
"Det är ett ofta aktuellt debattämne om personer som säger sig eller anses vilja avskaffa den liberala demokratin eller som hyser åsikter som står i strid med de så kallade universella värdena skall tillåtas framföra dessa åsikter, inte minst med tanke på att yttrandefrihet är en sådant värde" FWIlkens (diskussion) 13 mars 2023 kl. 14.26 (CET)
thread_title:  Ifrågasatt tillbakarullning