Diskussion:Sveriges monarki

message: Jag hade tänkt mig att Sveriges kungaämbete i nutid och dåtid ska beskrivas i en artikel. Det är helt okej att byta namn på artikeln. --TKU 19 januari 2005 kl.23.32 (CET)
replies: text: Klipp gärna in infon från inledningen av Lista över Sveriges regenter. /Johan Jönsson 6 februari 2006 kl.18.37 (CET)
Jag hinner och orkar nog inte själv bidra till denna artikeln, men förslag på saker som kanske kunde tas med i ytterligare är att nämna något om svenska drottningar, eller drottningämbetet i Sverige? De tillhör ju också den svenska monarkin, liksom prinsvärdigheter och prinsessor och hertigar och dylikt, som kanske kunde tas upp. Något skulle kanske också kunna lyftas in i artikeln om historiska tronföljdsordningar från "Svenska tronföljden"? --ɐbuı1ɟ 8 augusti 2008 kl. 19.33 (CEST)
thread_title:  Innehåll 

message: Hur kan den här artikeln heta "Monarki i Sverige"? Såsom det skulle kunna finnas en uppsjö monarkier i Sverige! Monarkin är definitionsmässigt en odelbar egenskap hos staten Sverige, beteckningen för den måste allra minst ha bestämd form. Det självklara och korrekta är att använda de officiella namnen för ämbeten på artikelnamn (såvida detta inte går emot POMMF). Namnet på Sveriges Monarki specificeras i Sveriges grundlag, i Successionsordningen. Successionsordningen finns att läsa här riksdagen.se. I Successionsordningen paragraf 1 bestäms vad ämbetet heter: 
§ 1. Successionsrätt till Sveriges tron tillkommer manliga och kvinnliga efterkommande till kronprins Johan Baptist Julii, sedermera Konung Karl XIV Johans, avkomling i rätt nedstigande led, Konung Carl XVI Gustaf.
Även i förorden nämns "den kungl. svenska tronen" och "den svenska tronen" flera gånger. Detta är alltså det korrekta namnet. Det namn som den här artikeln hade var rätt, och det namn som står nu är fel. Artikelnamnet bör bytas tillbaka till "Sveriges tron" eller till "Den svenska tronen". Möjligtvis kan man tänka sig "Den svenska monarkin", om man måste ha monarki i namnet. Koios 31 december 2008 kl. 07.04 (CET)
replies: text: Alltså, jag tycker inte det är något fel på den nuvarande titeln. Varför skulle "Monarki i Sverige" antyda att det finns flera monarkier i Sverige? Det är ett resonemang som jag inte alls förstår. "Monarki i Sverige" åsyftar företeelsen monarki följt av ett adverbial som beskriver platsen, alltså "i Sverige". Monarki i Sverige. "Den svenska tronen" tycker jag låter helt fruktansvärt eftersom det språkmässigt är en försköning. Wikipedias titlar ska vara konkreta, om artikeln inte handlar om en tron (den enda tronen i landet) som nationen Sverige äger så ska artikeln absolut inte heta "Den svenska tronen" (om det inte är en film/bok/något med den titeln då) »поτωışτ(disk.|bidr.) 31 december 2008 kl. 16.19 (CET)
replies: text: : "Varför skulle "Monarki i Sverige" antyda att det finns flera monarkier i Sverige?" Därför att det saknar bestämning och tillhörighet till (ägande av) staten Sverige. Jämför med "Riksdag i Sverige" istället för "Sveriges riksdag". De första låter helt fel, eller hur? Samma sak är det med detta ämbete. "Monarki" hänvisar till monarki som allmänt fenomen, inte till ett specifikt ämbete som tillhör staten Sverige: den svenska tronen. Namnet "Monarki i Sverige" är grammatiskt felaktigt. Det mest korrekta namnet vore nog Sveriges tron, eftersom det är den term som används i Successionsordningen. Tron betyder i den här kontexten naturligtvis inte en fysisk tron, utan är det symboliska namnet på själva ämbetet. Men "Sveriges monarki" kan väl kanske duga om folk blir upprörda av "Sveriges tron". Koios 17 februari 2009 kl. 17.58 (CET)
replies: text: :: Dessutom så är det grammatiskt felaktigt att översätta "Monarchy of Sweden" till "Monarki i Sverige", eftersom "of" innebär ett förhållande av ägande som faller bort med prepositionen "i". Koios 17 februari 2009 kl. 18.00 (CET)
replies: text: :::Artikeln låg tidigare under det begrepp som används i grundlagen: "Sveriges tron". Jag föreslår tillbakaflyttning dit snarare än till vare sig "Sveriges monarki" eller "Monarki i Sverige" vilka båfda låter språkligt krystade. Ett möjligt alternativ som låter språkligt bättre än de två sistnämnda vore Den svenska monarkin. /FredrikT 17 februari 2009 kl. 18.14 (CET)
replies: text: :::: Huvudsaken är att det inte heter "Monarki i Sverige". Du verkar ha skrivit mycket om monarkier, och kan nog avgöra titeln bättre än vad jag kan, flytta som du vill. Koios 17 februari 2009 kl. 19.02 (CET)
replies: text: :::::Jag tackar för förtroendet. Som både "Sveriges tron" och "Den svenska monarkin" i dagsläget är omdirigeringssidor måste man dock vara administratör för att genomföra en flytt, och det är inte jag. /FredrikT 17 februari 2009 kl. 21.50 (CET)
replies: text: ::::::Jag har flyttat nu till Sveriges tron som förstås är den korrekta benämningen. -- Rex Sueciæ 18 februari 2009 kl. 00.32 (CET)
Det är ganska vanligt att artiklar på enwp som heter x of y översätts till x i y (eller flyttas från y:s x), utan att reflektera över att of i det här sammanhanget betyder av och inte i. Detta beror på, som man läser i grundskolan, att engelskan har andra genitivregler än svenskan. Vi bör alltså inte vara så himla rädda för att skriva y:s x, eftersom det är helt korrekt svenska och inte alls missvisande. /Grillo 18 februari 2009 kl. 11.48 (CET)
För både "monarki av Sverige" och "Sweden's monarchy" vore ju inte rakt av fel, men är idiomatiskt felaktigt. Det är synd när folk anser att ett främmande språks grammatiska uppbyggnad automatiskt är överlägset modersmålets. /Grillo 18 februari 2009 kl. 11.50 (CET)

text: Jag föreslår att artikeln byter namn till Monarkin i Sverige, en rubrik som Kungl. Hovstaterna använder (länk). Det är bra att vända sig till lagtext för att hitta korrekta benämningar, men nu är artikelnamnet missvisande eftersom artikeln borde avhandla hela monarkin, inte bara monarkämbetet. Dessutom matchar det wiki-rubriker i övrigt. --Elzo 90 11 december 2010 kl. 18.58 (CET)
replies: text: : Stödjer detta. Om det ska finnas en artikel som heter Sveriges tron torde den rimligtvis handla om själva tronstolen, som numera har flyttats till ett museum i källaren. Lagtexten har väl inte riktigt hängt med i tiden, och någon eventuell språklig underdånighet gentemot ämbetet är väl i dagsläget mindre motiverbart än någonsin, så amatörmässigt som det sköts. SergeWoodzing 11 december 2010 kl. 20.47 (CET)
replies: text: :: Fler åsikter om detta? Om det inte kommer fler invändningar så ändrar jag i slutet av veckan. F.ö. kommer drottning Kristinas silvertron att flyttas upp till Rikssalen i början av nästa år när restaureringen av salen är klar.--Elzo 90 14 december 2010 kl. 16.31 (CET)
replies: text: ::: Artikelflytten bra. Stolsflytten tror man på när man (gärna) ser att så har skett. SergeWoodzing 14 december 2010 kl. 19.05 (CET)
replies: text: ::::Jag har inget att invända mot flytt av denna artikel, men däremot bör inte "Sveriges tron" länka till Silvertronen. Silvertronen är inte den enda tronstol som har använts av svenska monarker. /B****n 14 december 2010 kl. 19.57 (CET)
replies: text: :::::Den tronstol som står i Rikssalen är det officiella sätet för monarken, ingen annan, oavsett om vår moderne kung i tidens amatörmässighet väljer att sitta på en liten karmstol bredvid den, exempelvis här dottern Victoria ("Vickan") höll sitt myndighetstal ("Madde" och Cafiffi" var också där, "Dänsy-Wänsy" icke anlitad ännu). Så just idag har du rätt: ingen stol står där, under ombyggnaden (som det heter). Om någon ställs dit igen (man kan ju hoppas, samt att någon sätter sig på den ibland) så blir det den stolen som är Sveriges tron, ingen annan. SergeWoodzing 16 december 2010 kl. 01.55 (CET)
replies: text: ::::::Det "officiella sätet"? En källa snälla? Och då menar jag en källa som visar att drottning Kristinas Silvertron inte bara är tronstolen par préférance, utan formellt beslutad som Sveriges officiella tronstol. Jag misstänker dock att det föreligger ett missförstånd. Begreppet "Sveriges tron" är abstrakt. Carl XVI Gustaf sitter alltså på Sveriges tron oavsett på vilken stol han råkar behaga placera sitt säte (och jag avstår från att recensera monarken i en diskussion som i sig inte rör honom). /B****n 16 december 2010 kl. 15.59 (CET)
replies: text: :::::::Drottning Kristinas silvertron har nu en egen artikel där detta kan debatteras utförligare. Elzo 90 16 december 2010 kl. 16.31 (CET)
replies: text: ::::::::Nu handlar disskussionen om vad "Sveriges tron" skall handla om eller omdirigeras till och då är det väl lämpligt att föra diskussionen här och inte någon annanstans. /B****n 16 december 2010 kl. 19.12 (CET)

text: ::::::::Och i övrigt anser jag alltså att en flytt till monarkin i Sverige är lämplig och efter visst funderande tycker jag att Sveriges tron bör omdirigeras till denna artikel. /B****n 16 december 2010 kl. 19.47 (CET)
replies: text: :::::::::Givetvis måste det gamla artikelnamnet omdirigeras till det nya. Annars skulle ju en massa andra artiklar hänvisa fel. Elzo 90 16 december 2010 kl. 21.13 (CET)
replies: text: ::::::::::Javisst, men begreppet Sveriges tron uppfattas nog av många som den tronstol som står i Rikssalen, som sagt. För mig räcker placeringen som bekräftelse på detta. Tyvärr hinner jag inte forska djupare i det just nu, men givetvis finns det kanske något formellt beslut (om det inte brann upp 1697) som angett vilken stol som ska stå där. SergeWoodzing 16 december 2010 kl. 22.51 (CET)
replies: text: :::::::::::Det är ju vår standard. Vi skulle inte kalla en artikel "republiken i Finland". J 1982 17 december 2010 kl. 16.17 (CET)
replies: text: ::::::::::::Skulle republik i Finland vara mycket bättre? Det är nog inte bestämd eller obestämd form som gör att det låter konstigt. Artikeln här handlar om just en bestämd monarki (den svenska monarkin) inte om monarki i allmänhet i Sverige. Religion i Sverige handlar inte om någon speciell svensk religion utan om religion i allmänhet i Sverige, därför funkar obestämd form bättre där. /90.229.129.137 17 december 2010 kl. 16.42 (CET)
replies: text: :::::::::::::Det heter fotboll i Sverige, handlar bara om en slags fotboll. Hur skulle vi göra med Tyskland åren 1871-1918 (en kejsarstat, med småfustrarna kvar i delstaterna, var det bara en monarki). J 1982 17 december 2010 kl. 16.52 (CET)
Det är onödigt att "monarki" ska vara i obestämd form eftersom det rör sig om en enda tusenårig monarki. "Sveriges monarki" skulle annars kunna vara ett alternativ. Elzo 90 17 december 2010 kl. 22.58 (CET)

text: Kan inte bli bättre än nu, det vet ju hovet. Statsskick i Sverige - nej tack. SergeWoodzing 18 december 2010 kl. 02.49 (CET)
replies: text: ::::::::::::::I så fall Sveriges statsskick. J 1982 19 december 2010 kl. 16.39 (CET)
replies: text: :::::::::::::::Kan jag få upprepa min kommentar från 2009? "x of y" översätts inte till "x i y", utan till "x av y". På svenska används istället genitivändelsen -s. /Grillo 19 december 2010 kl. 21.07 (CET)
thread_title:  Absurt artikelnamn 

message: I slutet av artikeln finns några rader om att vad som menas med "ätten Bernadotte" kanske måste definieras om i framtiden. Bara att srkiva något sådant om vad som kanske skulle kunna hända i framtiden utan att förklara varför tycker jag är konstigt. Just nu ligger ju det där bröllopet nära i minnet för många av oss, men det dröjer nog inte länge tills vi skakat av oss det och då verkar nog den meningen lite konstig. Dessutom misstänker jag att den kan vara rakt av felaktig då succeisionsordningen inte säger att tronen tillhör ätten Bernadotte utan till Carl XVI Gustafs efterkommande. Vigfus 22 augusti 2010 kl. 14.18 (CEST) (Språkvård Vigfus 26 september 2010 kl. 14.55 (CEST))
replies: text: Instämmer med detta. Tar bort formuleringen. --Elzo 90 6 december 2010 kl. 10.24 (CET)
thread_title: Ätten Bernadotte

message: I och med att jag bytte namn på artikeln tog jag bort hänvisningen till drottning Kristinas silvertron eftersom förväxling inte längre torde kunna ske. /Elzo 90 17 december 2010 kl. 16.16 (CET)
replies: text: Bra flytt och bra borttag. Räcker ju med förgreningssidan. La till Sveriges tron i inledningen enligt hänvisningarna ovan till källor där ambetet även kallats så. SergeWoodzing 18 december 2010 kl. 02.48 (CET)
replies: text: :Återställde detta med källan härifrån. SergeWoodzing 18 december 2010 kl. 11.58 (CET)
replies: text: ::Formuleringen att kungaämbetet kallas Sveriges tron bygger på ett mindre missförstånd. Ämbetet i sig heter eller kallas inte så utan det rör sig om en metonymisk referens till ämbetet. Jag justerar artikeln i enlighet med detta. /B****n 19 december 2010 kl. 12.17 (CET)
replies: text: :::Den senaste formuleringen (översättning enligt lexikon av engelskans referred to as?) var för otydlig. Man ska väl inte behöva vara språksakkunnig för att fatta att ämbetet i grundlagen kallas "Sveriges tron"? Ändrar till tydligaste formuleringen. SergeWoodzing 19 december 2010 kl. 22.22 (CET)
replies: text: ::::"Referera till" är idiomatisk svenska. Det är inte otydligt för den som behärskar svenska språket och det är i sammanhanget mer korrekt. /B****n 19 december 2010 kl. 22.54 (CET)
Någon mer som vill kommentera formuleringen refererat till som...? Tydligt för vår vanliga läsare? SergeWoodzing 20 december 2010 kl. 15.20 (CET)

text: "Refereras" eller "kallas", ingen större skillnad. "Kallas" är ju mer lättbegripligt men huvudfrågan är väl om "Sveriges tron" alls anses vara en officiellt vedertagen beteckning. /Elzo 90 20 december 2010 kl. 19.55 (CET)
replies: text: :Jag går då bara efter den angivna källan (inte min egen). Försöker hitta en kompromiss i ordalydelsen. SergeWoodzing 20 december 2010 kl. 21.24 (CET)
replies: text: ::"Hänvisa till" fungerar enligt min mening lika bra som "referera till". /B****n 20 december 2010 kl. 22.30 (CET)
thread_title:  Tronen 

message: Jag har länge trott att vi alltid ska ha en artikels rubrik först i inledningstexten i fet stil,  och jag har gjort många tillfixningar på den detaljen, i tron att det alltid ska vara så. Det funkade inte här ser jag. Är det någon som vet när vi ska göra undantag? Och ska jag sluta fixa till sådant? Vill gärna veta detta så att jag inte eventuellt genomför en regel som inte finns. SergeWoodzing 18 december 2010 kl. 22.27 (CET)
replies: text: Jag tror att den allmänna meningen är att artikelnamnet bör inleda artikel om så är möjligt, men aldrig på bekostnad av språklig eller faktamässiga korrekthet. Den meningen som jag ändrade här var inte korrekt, Monarkin i Sverige är landets officiella statsskick (nej Sveriges statsskick är inte Monarkin i Sverige utan förstås Monarki. Ett närbesläktat problem är också att många artiklar (för att få med artikelnamnet först) börjar artikeln med att definiera vad artikelnamnet syftar på istället för ämnet (jämför de här två varianter där den första handlar om vad vårt artikelnnamn syftar på).

text: I teorin skulle den här inledningen kunna skrivas om så att den både blev korrekt och inleddes med uppslagsordet, men det skulle bli krångligt och svårläst med onödiga upprepningar.  Nåt i stil med Monarkin i Sverige regleras av den svenska grundlagen som fastslår att att Sverige är en monarki med en kung.--Ankara 18 december 2010 kl. 22.41 (CET)
replies: text: :Jag ser inte dessa två meningar

text: :*Monarkin i Sverige är landets officiella statsskick

text: :*Sveriges statsskick är Monarkin i Sverige

text: :som samma sak.

text: :Däremot vore väl dessa korrekt?

text: :*landets statsskick är Monarkin i Sverige

text: :*Monarkin i Sverige är landets statsskick.

text: :Vad skulle statsskicket i landet respektive den svenska monarkin annars vara?

text: :Nu är väl inte detta någon att dividera om alltför mycket egentligen. SergeWoodzing 19 december 2010 kl. 22.29 (CET)
replies: text: :: Monarkin i Sverige är titel på Wikipedias artikeln (som också kan användas på andra texter) som beskriver hur monarkin ser ut och fungerar i Sverige. Sverige är en monarki, eller för att vara mer exakt en  konstitutionell monarki. Statsskicket är alltså monarki/konstitutionell monarki. Bägge alternativ du föreslår ovan är alltså felaktiga.--Ankara 19 december 2010 kl. 22.43 (CET)
thread_title:  "Monarkin i Sverige" inledningen 

message: Enligt grundlagen har monarken två konstitutionella roller: Sveriges statschef (regeringsformen) och överhuvud för kungahuset (successionsordningen). Detta illustreras av att riksföreståndare bara utför statschefsuppgifterna och t.ex. inte kan ge tillstånd till kungligt giftermål. Kungl. Hovstaterna är en personalorganisation som stöder monarken och kungahuset i deras arbete. Monarkens chefskap över denna står inte i paritet till de båda andra rollerna. /Elzo 90 19 december 2010 kl. 11.22 (CET)
Saken är att kungahuset är en informell beteckning för Kungliga hovstaterna. Den enda andra betydelse som ordet kan ha, är kungafamiljen. Hur kungafamiljen organiseras och styrs avgör de själva. Kungliga hovstaterna är det namn som kungahuset har. Namnet på kungahuset kan jämföras med skrivelser om olika myndigheter som kan byta namn. Om vi inte länkar till Kungliga Hovstaterna, så skulle vi skriva en artikel som påstår vad jag skrivit nu och som länkar vidare genom att skriva "kungahuset består av och organiseras genom Kungliga Hovstaterna". Det vore ganska omständligt och hyperkorrekt att på det sättet skilja mellan begrepp och namn.--90.233.150.181 19 december 2010 kl. 11.35 (CET)
replies: text: Jag kan bara instämma med Elzo 90. Kungahuset är inte det samma som Kungl. Hovstaterna. Ett slarvigt eller felaktigt bruk av dessa begrepp till vardags motiverar inte att de blandas samma i en Wikipediaartikel. /B****n 19 december 2010 kl. 12.02 (CET)
replies: text: : 90.233.150.181, Kungahuset och Hovstaterna är helt olika saker. Kungahuset består av dess medlemmar, d.v.s. kungen, drottningen, prinsar och prinsessor, som bestäms av grundlagen. Hovstaterna, "hovet", består enbart av personal som Kungen anställer själv. Hovstaterna har ALDRIG kallats för eller förväxlats med Kungahuset. /Elzo 90 19 december 2010 kl. 21.01 (CET)
HAHAHA! kungliga hostaternas webbplats länkar till Wikipedias artikel Nordmannsgran! http://www.royalcourt.se/kungafamiljen/aktuellahandelser/aretsaktuellahandelser/prinscarlphiliptogemotgranar.5.40e05eec12926f26304800018689.html  --90.233.150.181 19 december 2010 kl. 11.44 (CET)
thread_title:  Överhuvud för Kungahuset eller Hovstaterna 

message: I men mening framstår det som helt klart att det är Drottning Kristinas silvertron och ingen annan stol som är den officiella tronstolen som symboliserar monarkens/monarkins säte i statliga sammanhang. Det räcker gott och väl med att det är den som står uppställd under tronhimmeln i rikssalen och ingen annan källa behövs. SergeWoodzing 1 januari 2011 kl. 20.51 (CET)
replies: text: Att det för SergeWoodzing framstår som helt klart är inte tillräckligt för att ta med det på Wikipedia. Det räcker inte heller med att tronstolen står uppställd i rikssalen. Den väsentliga frågan är om namnet "Sveriges tron" verkligen används för denna stol. Om det är vedertaget, skall det naturligtvis vara med - om det inte är det, så skall vi inte införa några nya beteckningar bara för att en användare på Wikipedia har fått för sig att det borde vara så. Om "Sveriges tron" är ett vedertaget alternativt namn på silvertronen, så kan det inte vara så svårt att plocka fram några lämpliga källor som visar det. 213.100.73.151 1 januari 2011 kl. 21.59 (CET)
replies: text: :Det finns flera rikssalar i Sverige, och många tronstolar. Även om silvertronen intar en framträdande plats har jag aldrig förstått att det ska vara monarkens "officiella" tron. Inte heller har jag någonsin hört den kallas för "Sveriges tron". Elzo 90 1 januari 2011 kl. 22.15 (CET)
Någon officiellt ordagrann beteckning som "Sverige tron" har jag aldrig påstått att det är fråga om. Jag ser (som sagt) detta mer som en språklig självklarhet men respekterar dem för vilka det inte verkar vara någon självklarhet alls. Denna stol är Sveriges tron i likhet med att den som finns i Westminster Abbey är Englands tron, osv osv. Som svar exempelvis på ett barns intelligenta fråga: Mamma, vilken är Sveriges tron? Varje nuvarande och fd monarki har (haft) en enda stol känd av dess folk som den officiella tronstolen. Så har det varit med denna sedan 1650 och är ännu idag. Men, no big deal och inget att diskutera i evigheter. Framförallt inget att börja attackera varandra om med små spydigheter. Struntsak egentligen. SergeWoodzing 3 januari 2011 kl. 11.52 (CET)

text: Jag beklagar om någon användare har uppfattat spydigheter i något inlägg, men jag tror att det huvudsakligen beror på språkförbistring.

text: Att det i monarkier i allmänhet bara skulle finnas en tron stämmer inte. England (eller Storbritannien) är ett bra exempel på detta. Monarken kröns sittande på King Edward's Chair men använder sedan aldrig den tronen igen. Däremot finns det en tron i Palace of Westminster som monarken använder årligen när han/hon öppnar parlamentet. Det finns också en tron i St James's Palace och en i Buckingham Palace. Att King Edward's Chair allmänt skulle uppfattas som den enda officiella tronstolen tror jag inte på. Tvärtom torde tronen i Palace of Westminster uppfattas som minst lika officiell. På den tronen ser man monarken varje år iförd regalier talande till parlamentets ledamöter och indirekt också till folket. I själva verket är uttryck som "Englands tron" endast en tankefigur. Det syftar inte på en verklig tron och det tror jag folk i allmänhet förstår. 213.100.73.151 4 januari 2011 kl. 01.42 (CET)
replies: text: :Som en liten spydighet uppfattar jag sådana onödigt mästrande ordval som "att en användare på Wikipedia har fått för sig att det borde vara så". Man kan nog redovisa för andra användares åsikter, och visa att man respekterar dem, med bättre ordval än så. I övrigt, som sagt, inte mer att tillägga. Jag är uppenbarligen mer förbistrad i sak här än i ordvalsfrågan. Englands tron må då vara vilken som helst. OK fine. SergeWoodzing 4 januari 2011 kl. 21.39 (CET)
replies: text: ::Det var inte avsett som en spydighet utan endast som en invändning mot ditt resonemang om att det inte behövdes någon egentlig källa för din argumenteringslinje. Jag beklagar om du uppfattar formuleringen det som onödigt mästrande. I sak vidhåller jag dock min åsikt. 213.100.73.151 4 januari 2011 kl. 21.50 (CET)
replies: text: ::: Jag kan inte se att denna diskussion bidragit till ökad klarhet. Även om det i sak är som ip-numret hävdar det (och det överensstämmer med min egen bild av verkligheten) förstår jag inte aversionen mot förgreningssidan. Någon konsensus mot denna kan jag inte se och återställer därför. Fernbom2 8 januari 2011 kl. 14.17 (CET)
replies: text: ::::Eftersom det bara finns två betydelser är förgreningssidan onödig.

text: ::::andejons 8 januari 2011 kl. 16.44 (CET)
replies: text: ::::: Ja, om det finns en självklar betydelse enligt POMMF. Jag är inte säker på att så är fallet! Fernbom2 8 januari 2011 kl. 19.33 (CET)
replies: text: :::::: Jag anser att förgreningssidan är onödig och ger artikeln ett oseriöst intryck. "Sveriges tron" kan svårligen misstas för ett fysiskt föremål eftersom 1. det inte finns ett sådant föremål 2. "tronen" är ett mycket välkänt abstrakt begrepp. Att en läsare hänvisas vidare till de fysiska tronstolarna någonstans i artikeln är bra, men det bör inte vara det första som möte henne. Elzo 90 9 januari 2011 kl. 21.33 (CET)
thread_title:  Tronstolen igen 

message: Borde inte artikelnamnet ändras till Sveriges monarki, i likhet med Norges monarki och Storbritanniens monarki.Ricjac 31 oktober 2011 kl. 16.44 (CET)
thread_title: Artikelnamn

message: Verkar det inte lite märkligt, som det står nu, att man redan år 1810 kände till C16G född 1946? SergeWoodzing 11 februari 2012 kl. 15.22 (CET)
replies: text: Successionsordning (1810:0926) är ett vanligt sätt att hänvisa till lagar. 1810 är året då lagen antogs, men den har ändrats sedan dess. Den aktuella lagändringen gjordes 1975.Sjö 11 februari 2012 kl. 15.47 (CET)
replies: text: :Fel. Ändringen trädde i kraft 1980 (Lag (1979:935) om ändring i successionsordningen). Här är propositionen: http://data.riksdagen.se/fil/57e1a7e5-b64f-49c2-924c-f2e122ecf6ae. Ricjac 11 februari 2012 kl. 18.27 (CET)
replies: text: ::Fel av mig i hastigheten.Sjö 12 februari 2012 kl. 10.25 (CET)
replies: text: :::Ja, detta visste jag, men som det anges här, i den källanteckningen, ser det mycket märkligt ut. Källan är en lag från 1810 men anges i ett sammanhang som berör en person född 1946. Orimligt format. Jag vill helst inte rota och ändra i andra användares källangivelser, så därför rättar jag inte till det själv. SergeWoodzing 12 februari 2012 kl. 16.20 (CET)
replies: text: ::::Hur skulle det rättas till? Det framgår av den löpande texten att ändringen skedde 1980 i en existerande lag, och på vilket sätt är det fel att lagens SFS-nummer finns i noten? /Elzo 90 12 februari 2012 kl. 17.25 (CET)
replies: text: :::::En hänvisning till att ändringen skedde genom Lag (1979:935) om ändring i successionsordningen borde väl övertyga SergeWoodzing. Ricjac 12 februari 2012 kl. 18.11 (CET)
Ja! Jag är visst bra på att vara otydlig, men jag skrev inte om vad som står i texten, invänder inte heller mot att SFS-numret finns med i källnoten. 
Så här är den exakta ordalydelsen där:
*1 kap. 1 § Successionsordning (1810:0926 ) Successionsrätt till Sveriges tron tillkommer manliga och kvinnliga efterkommande till kronprins Johan Baptist Julii, sedermera Konung Karl XIV Johans, avkomling i rätt nedstigande led, Konung Carl XVI Gustaf.
Källhänvisningen anger alltså att en lag från 1810 (och ingen annat) råder över exklusiv succession för en person född 1946. 
Så står de gusjelov inte i den citerade lagtexten från 1810. Det vore ju rätt ruggigt. SergeWoodzing 12 februari 2012 kl. 19.33 (CET)

text: SergeWoodzing 12 februari 2012 kl. 19.41 (CET)
thread_title: Oerhörd kristallkula?

message: Jag vill ta upp samma stycke som diskuteras ovan under rubriken Oerhörd kristallkula?, nämligen stycket om successionsordningen, som finns i artikelns inledning - men från ett annat perspektiv.
Trots att stycket är ganska kort, så snärjer det in sig i en historisk beskrivning av successionsordningen. Jag tycker att detta inledande stycke istället borde kort redogöra att tronföljden regleras i successionsordningen och hur tronföljden fungerar idag. Annan information om när lagen har ändrats etc kan tas upp längre in i artikeln eller, kanske ännu bättre, i den separata artikeln om successionsordningen. Jag tycker alltså att stycket istället borde vara något i stil med följade:
replies: text: Successionen till den svenska tronen (tronföljden) regleras i successionsordningen. Enligt denna lag kan tronen ärvas av ättlingar till Carl XVI Gustaf (barn, barnbarn och så vidare). Äldre arvinge och dennes barn går före yngre arvinge och dennes barn. Successionen är idag könsneutral.
Sedan måste jag fråga vad boken "Allt vi trodde vi visste men som faktiskt är FEL FEL FEL!" belägger för uppgift. Som noterna nu är placerade, så verkar det vara hela den första meningen, vilket väl knappast kan stämma? /B****n 14 februari 2012 kl. 22.56 (CET)

text: Instämmer. Att den regerande ätten kom till Sverige med Karl Johan 1810 bör dock finns med någonstans i inledningen. Boken antar jag källbelägger Karl Johans franska namn, om vilket det brukar råda oklarheter. /Elzo 90 15 februari 2012 kl. 06.14 (CET)
replies: text: :I så fall skall noten placeras direkt efter namnet. Lite onödigt att källbelägga namnet i denna artikel dock. Det borde räcka att en sådan not finns i artikeln om Karl XIV Johan.

text: :Nu gör jag en lite djärv redigering och tar bort de mesta av detaljerad inom om tronföljden i inledningen. Tronföljden kan utredas noggrannare längre in i artikeln och i en egen artikel.  /B****n 15 februari 2012 kl. 23.17 (CET)
replies: text: ::Ledsen, men detta förstår jag mig inte på. Varför ta bort ett väsentligt stycke text, som är såväl relevant som intressant, föreslå att detta kan anges längre ned, men sedan strunta i att ta med det längre ned? Verkar inte konstruktivt att göra så, eftersom den väsentliga texten nu saknas helt. Är det så att vissa av oss bara ska redigera inledningarna i artiklarna, samt att borrtagen text bara ska försvinna, om inte andra ta tag i det uppföljandet? SergeWoodzing 16 februari 2012 kl. 11.30 (CET)
replies: text: :::Jag uttryckte mig kanske lite otydligt. Vad jag rent principiellt menade var att en inledning till en längre artikel bör ge orienterande förklaringar, slå fast grundläggande definitioner och dra upp huvudlinjer i ämnet. Däremot bör man inte veckla in sig i detaljer och mer komplicerade resonemang. Det kan göras längre in i artikeln eller i en särskild artikel. I det aktuella fallet kan jag inte se att det har försvunnit någon fakta. Så vitt jag kan se finns allt med i artikeln om successionsordningen. /B****n 16 februari 2012 kl. 12.00 (CET)
Med den redigering som jag anmälde ovan förde jag huvudsakligen in två uppgifter i inledningen:
* att tronen ärvs inom ätten Bernadotte
* att tronföljden sedan 1980 är könsneutral
Detta är fullt korrekt, men naturligtvis inte hela sanningen. För att man fullt ut skall förstå den svenska tronföljden under Bernadotterna, så måste det naturligtvis förklaras att tronen ärvs genom primogenitur, att tronföljden tidigare var agnatisk men inte längre är det, att det tidigare fanns ett förbud mot giftermål med enskild mans dotter, att giftermål måste godkännas för att en prins/prinsessa skall behålla sin arvsrätt, att prins/prinsessa måste vara av den rena evangeliska läran för att få behålla sin plats i tronföljden etc etc etc. Det går helt uppenbart inte att förklara alla sidor av successionsordningen i inledningen till denna artikeln. Jag försökte välja ut de viktigaste punkterna. Mer fakta finns på annan plats. 
Nu tyckte en annan användare att min redigering resulterade i en grovt tillyxad text och att texten blev missvisande. Istället fick vi följande mening: Tronen ärvs sedan kung Karl XIV Johans trontillträde 1818 inom ätten Bernadotte och sedan 1980 könsneutralt av kung Carl XVI Gustafs efterkommande. Bortsett från att denna mening är språkligt klumpig så är den inte mindre missvisande är den tidigare. Snarare blev texten mindre informativt genom att ta upp den rent lagtekniska lösningen att göra tronföljden kognatisk från och med Carl XVI Gustafs efterkommande. Känner man inte bakgrunden till införandet av kvinnlig tronföljd i Sverige, så förvirrar denna meningen mer än den informerar.  /B****n 17 februari 2012 kl. 02.37 (CET)

text: Förlåt, men jag fattar inte ett smack av dina resonemang i denna fråga. Med denna redigering återställer det du hade sist, som på ren svenska är missvisande eftersom tronen faktiskt bara ärvs av en mycket liten del av den grupp som av gemene man kan kallas "ätten Bernadotte", exempelvis är prinsessan Birgitta utesluten. Varför du vill krångla till inledningen på den här artikeln på detta sätt, så att man inte fattar vad det egentligen handlar om, det kan jag bara finna förbluffande. Självklart, anser jag, är det mest väsentligt att tydliggöra att det endast är C16Gs lilla släktgren som ärver tronen, inte "ätten Bernadotte".

text: Någon annan intresserad? SergeWoodzing 17 februari 2012 kl. 05.13 (CET)
replies: text: :Hur stor anser du att ätten Bernadotte är? Och hur många av ättens medlemmar skulle ha arvsrätt till tronen om man inte hade begränsat tronföljden till CXVIG:s ättlingar? /B****n 17 februari 2012 kl. 07.15 (CET)
replies: text: ::Det räcker väl med en enda, så har du vilselett läsaren med din alltför svepande och selektiva formulering. SergeWoodzing 17 februari 2012 kl. 16.55 (CET)

text: ::Det skulle alltså vara väsentligare, mer relevant och intressantare att nämna en gammal för ämnet obsolet kung (K14J) och året (1818) han "uppsteg på tronen" än att ta upp samma plats i inledningen med att hellre precisera vilken släktgrens medlemmar inom "ätten" som sedan 1980 är relevanta för ämnet idag?

text: ::Ska då inte artikeln egentligen heta Ätten Bernadottes historiska anknytning till monarkin i Sverige?

text: ::Jag fortsätter vara helt förbluffad. SergeWoodzing 17 februari 2012 kl. 18.41 (CET)
replies: text: :::Eftersom ingen prinsessa som gift sig före 1980 har fått godkännande av sitt äktenskap enligt de tidigare regler som gällde för arvsberättigade medlemmar av kungahuset, så kan det starkt ifrågasättas om det skulle finnas någon annan än Carl XVI Gustaf:s ättlingar (samt prins Bertil) som efter 1980 skulle kunna göra anspråk tronen, även om man definierat en fullt kognatisk tronföljd räknad från Karl XIV Johan. Att man valde att definiera tronföljden från CXVIG berodde på att det var enkelt och transparent och att det inte lämnade utrymme för tolkningar av det ena eller andra slaget. Detta skall naturligtvis nämnas i en text om den svenska successionsordningen, men inte i ingressen till en artikel om den svenska monarkin. Min poäng är hur som helst att man inte kan nämna alla detaljer i en fråga i ingressen. Exempelvis nämner du i din text inget om vilka regler som gällde före 1980. Det är ju viktigt eftersom det påverkade vilka som var arvsberättigade före reformen och hur förändringarna kom att utformas. Blir då inte den meningen också missvisande?

text: :::Jag kan tänka mig att utveckla det avsnitt om tronföljden som finns längre in i artikeln (men inte just idag). /B****n 18 februari 2012 kl. 00.38 (CET)
replies: text: ::::De ändringar som gjorts förenklar IMHO inte ingressen eftersom resonnemangen ovan tycks utgå normativt från att potentiella läsare redan känner till ovanstående. Att man begränsade ättlingarna till CVXIG är rätt och riktigt, och det framgår både i SOU:en och Propen liksom att det fanns övergångsbestämmelser i kraft så länge Prins Bertil levde, men den typen av utveckling lämpar sig bättre antingen längre ned eller i en not. F.ö. så hade prinsessor innan 1980 ingen arvsrätt till tronen och de manliga ättlingar som fanns på annat håll hade redan straffat ut sig enligt dåvarande bestämmelser: just därför är det rimligt att påpeka att arvsrätten är begränsad til CXVIG, och därmed underförstått att någon retroaktiv arvsrättsförändring inte har ägt rum. Ricjac 18 februari 2012 kl. 21.20 (CET)

text: De påpekanden som B****n har är förvisso helt korrekta och de bör förklaras i artikeln, dock i mer begripliga ordalag och inte i ingressen. /ℇsquilo 17 februari 2012 kl. 09.47 (CET)
replies: text: :Instämmer. @B****n har tillfört en ökad tydlighet, men som ovan kanske delar ska flyttas ner i artikeln. Ymer 17 februari 2012 kl. 19.05 (CET)
replies: text: ::Det här blir bara snurrigare och snurrigare. "ingen prinsessa som gift sig före 1980 har fått godkännande av sitt äktenskap enligt de tidigare regler som gällde för arvsberättigade medlemmar av kungahuset" - 1) prinsessor var inte arvsberättigade före 1980; 2) Birgitta gifte sig 1960 enligt de regler som gällde då och är fortfarande prinsessa av Sverige. Hon uteslöts ur tronföljden när man valde att börja om med C16G. "Att man valde att definiera tronföljden från CXVIG berodde på att det var enkelt och transparent och att det inte lämnade utrymme för tolkningar av det ena eller andra slaget" etc etc etc - här har vi synbarligen att göra med någon som verkligen kan tala om för oss hur det var och är (fast rätt förvirrande ändå?), en auktoritet som nästan verkar ha suttit med i grundlagsberedningen, och som givetvis har tillförlitliga källor för dessa påståenden när de eventuellt någon gång i framtiden skrivs in i artikeln. Eftersom denna stora auktoritet får så mycket medhåll så ger jag redan nu upp. Min kunskap om allt detta, och om hur man undviker missvisande text, kommer jag ändå ingen vart med. Lycka till med den missvisande inledningstexten! SergeWoodzing 18 februari 2012 kl. 01.17 (CET)
replies: text: :::På vilket sätt är ingressen missvisande? om så är fallet, ändra då, så får vi andra tycka till. Ymer 18 februari 2012 kl. 02.58 (CET)
replies: text: ::::Jag har redan gjort ett försök, som togs bort direkt, och vill inte redigeringskriga. Tydligare än så kan det knappast skrivas (med undantag av att vi senare rättat det där med 1818 till 1810). Gör nu ett försök till. Sedan får ni göra som ni vill med detta. SergeWoodzing 18 februari 2012 kl. 15.40 (CET)
replies: text: :::::SW:s senaste tilläggg är motiverad. Det pekar  bl.a. på  att tronföljden går  över till en annan ätt från och med att Vickans och Daniels första barn blir monark – från Bernadotte till Westling. Eller finns det andra bestämmelser i ätte-tronföljdsfrågan som jag missat. Wvs 18 februari 2012 kl. 16.37 (CET)
replies: text: ::::::Blanda inte in frågan om vilken släkt Vicoria & Daniels barn kommer att tillhöra i den här artikeln, för det påverkar inga egentliga sakförhållanden. Släkt är ett, inte bara i det postmoderna Sverige, numera högst relativt begrepp. Se exempelvis Nederländerna där kungafamiljen fortfarande kallar sig för "Oranje-Nassau" trots tre regerande drottningar i följd, för att inte tala om den monegaskiska furstefamiljen som sedan länge upphört att vara den ursprungliga Grimaldi-släkten. Ricjac 18 februari 2012 kl. 23.28 (CET)
replies: text: :::::::Håller helt med om att frågan om släkt och släktnamn inte skall blandas in i denna diskussion. Jag dock inte låta bli att referera vad Riksmarskalksämbetet skrev i sitt remissvar angående kvinnlig tronföljd. Man menade att ur dynastisk synpunkt låg det närmas till hands att barn till en arvprinsessa eller regerande drottning skulle bära namnet Bernadotte. /B****n 19 februari 2012 kl. 00.16 (CET)
Angående vad SergeWoodzing skriver ovan, så har jag inte suttit med i 1966 års grundlagsberedning, men det spelar ändå inte någon roll eftersom den utredningen inte närmare ägnades sig åt frågan om kvinnlig tronföljd. Vad gäller prinsessan Birgitta så uteslöts hon inte från tronföljden. Hon var utesluten hela tiden. När den nya tronföljden trädde i kraft 1980 var hon gift och hon saknade det tillstånd för giftermålet som krävdes för arvsberättigade både enligt de tidigare reglerna och de nu gällande reglerna (5 § SO). Därför menar jag att även om man hade fortsatt att definiera successionen med utgångspunkt i Karl XIV Johan, så hade inte prinsessan Birgitta blivit arvsberättigad vid införandet av kvinnlig tronföljd. Om hon skulle ha blivit det, hade det krävts en övergångsregel. 
Vad gäller formuleringarna i inledningen så kan jag sträcka mig så långt som att Carl XVI Gustaf nämns. Jag har nu dels justerat en dåligt formulerad mening, dels tagit bort i sammanhanget irrelevanta uppgifter om Karl XIV Johans franska titulatur och tidigare namn. Jag har också infört uppgifter om den tidigare agnatiska, numera kognatiska tronföljden samt pimogenitur- och linealprinciperna, något som jag tycker är viktigare än uppgifter om hur successionsordningen rent lagtekniskt är utformad. /B****n 19 februari 2012 kl. 01.10 (CET)

text: Det att prins Daniel registrerat Bernadotte som efternamn borde ge oss en vink om att det blir det namnet och den "ätten", i kvinnlig linje, som fortsätter ärva tronen.

text: Det står felaktigheter om prinsessan Birgitta här ovan nu igen. Faktum är att hon saknade absolut inte tillstånd och var exakt lika mycket infödd prinsessa av Sverige som Victoria när den kvinnliga tronföljden infördes. Genom att man valde att börja med Carl XVI Gustaf som stamfar för den ättegren som numera ärver tronen uteslöts Birgitta ur tronföljden. Vi kan väl hålla oss till fakta även på diskussionssidorna?

text: Vad gäller den alldeles onödiga piken om "en dåligt formulerad mening" och liknande kritik ska man ju inte ägna sig åt stenkastning när man själv sitter i glashus och skriver syftningsfel och otydligt ofullständig text själv. Vi kan hålla oss till saken istället. Och glädjas åt att vi alla försöker samarbeta för att få fram en bra text så gott vi kan.

text: Nu är texten bra, i min åsikt. SergeWoodzing 19 februari 2012 kl. 04.30 (CET)
replies: text: :Jag håller inte med om att Karl XIV Johans tidigare titulatur är irrelevant i ingressen: tvärtom, eftersom det var med dessa titlar som han var känd när 1810 års urtima riksdag i Örebro valde honom till svensk tronföljare. Jag instämmer inte heller i påståendet från Användare:B****n att meningarna är "dåligt formulerade": snarare är det så att de är medvetet utformade för att koncist förklara tronföljden i korta ordalag. Problemet med "förenklingar" är dock att de gör sammanhangen obegripliga eller att de utgår från att all läsare har samma referensram som författaren själv har. Huruvida Birgitta "uteslöts" från tronföljd vid ändringen 1979 kan man kanske rent hypotetiskt tvista om, men eftersom man valde den lösning som man gjorde, utan någon övergångsbestämmelse likt Prins Bertil, blev frågan om retroaktiv tronföljdsrätt avklarad. Länk till propen för tronföljdsändringen finns f.ö. högre upp i en tråd. Ricjac 19 februari 2012 kl. 06.08 (CET)
replies: text: ::Visst var det så att den blivande Karl XIV Johan var känd som prins Johan Baptist Julius av Pontecorvo vid 1810 års urtima riksdag i Örebro. Men jag kan garantera att inte en enda av deltagarna på den riksdagen kommer att läsa denna artikel. Artikeln bör utformas för nutida läsare och för dem tror jag det i allmänhet förvirrar mer än det hjälper om vi i inledningen staplar alternativa namn och titlar på varandra. Sådant kan som påpekats redas ut på annan plats.

text: ::Grundinställningen borde vara att ingressen till artikeln skall utgöra en inledning till artikeln och ange huvuddragen i ämnet. När man läst ingressen skall man veta ungefär vad artikeln handlar om och vad man kan förvänta sig att hitta i den följande texten. Det innebär i de flesta fall att man varken bör eller kan vara helt uttömmande i ingressen.

text: ::Vad gäller kommentaren om språk, så är det alltså följande mening vi diskuterar:

text: ::Tronföljden regleras i Successionsordningen, som är en av Sveriges grundlagar och sedan den antogs av Riksens ständer år 1810 har den stipulerat att Sveriges tron tillfaller ättlingar till den franske marskalken och fursten av Pontecorvo Johan Baptist Julius, sedermera kung Karl XIV Johan.

text: ::Jag kan inte se att den är helt lyckad. Den har två huvudsatser och flera bisater. Det finns inget i meningens innehåll som motiverar att den skall hållas ihop. Bättre då att dela upp den i två eller kanske ännu fler meningar för att öka läsbarheten. Det är det jag har gjort. Jag kan inte förstå varför det skulle vara "en pik" att skriva att man inte tycker att en mening är bra. SergeWoodzing är ju själv pigg på att fälla ganska drastiska omdömen om bidrag här.

text: ::Om vi slutligen skall ta det här med prinsessan Birgitta ett varv till, så skrev jag inte att hon saknade tillstånd att gifta sig, utan att "hon saknade det tillstånd för giftermålet som krävdes för arvsberättigade". Enligt successionsordningens tidigare lydelse gällde enligt 6 § att prinsessor inte fick gifta sig utan "Konungens vetskap och samtycke". För prinsar gällde däremot 5 § vilken stadgade att de inte fick gifta sig utan att "Konungen, sedan statsrådets tankar inhämtats, därtill lämnat samtycke". Det är alltså frågan om samtycken som reglerades i olika lagrum, som rent formellt behandlades på olika sätt och som lämnades på skilda grunder. Det är ju tänkbart att en man som kunde anses som lämplig make till en icke arvsberättigad prinsessa, skulle ha ansetts som olämplig om prinsessan varit arvsberättigad. /B****n 19 februari 2012 kl. 20.28 (CET)
replies: text: :::Jag delar din uppfattning att ingressen/inledningen ska vara sammanfattande, däremot tycks vi ha vitt skilda uppfattningar om hur den ska vara utformad.

text: :::Min inställning är dock att det bör framgå vem J.B. Bernadotte var för riksens ständer 1810 eftersom det frivilliga valet av en Napolenansk marskalk, en uppkomling, istället för man tillhörande det "furstliga kastet" (likt den framlidne tronföljaren Karl-August) var såpass unikt och udda för sin samtid att det bör framgå tydligt för nutida läsare. När det gäller meningsbyggnad så är jag kanske lite gammalmodig och lagd åt anglo-saxiskt common law eftersom jag föredrar långa meningar: men jag ser ingen poäng i att redigeringskriga i saken så länge vad som jag skrivit om ovan framkommer, om inte i ingressen, i varje fall inne i artikeln.

text: :::Ang. Prinsessan Birgitta, så var den kommentaren mer riktad mot SergeWoodzing. Jag är inte av någon annan uppfattning än dig i det fallet och vidare spekulationer om vad som hänt ifall en annan lösning valts 1979/1980 tjänar ingenting till. Ricjac 19 februari 2012 kl. 20.47 (CET)
replies: text: ::::Det är inte helt enkelt att svara när flera personer diskuterar delvis olika saker. De två sista styckena i mitt senaste inlägg här ovan var svar på vad SergeWoodzing tidigare skrivit. /B****n 19 februari 2012 kl. 22.15 (CET)

text: Just nu fokuserar ingressen mycket på en del av artikeln. Jag skulle gärna se en mer koncis inledning: "Sverige är sedan 1544 en arvsmonarki. Tronen ärvs i enlighet med Successionsordningen, som är grundlag. Sedan 1980 har kvinnor och män lika arvsrätt. Det nuvarande dynastin, vars stamfader Karl XIV Johan uppsteg på tronen 1818, bär namnet Bernadotte". Detaljerna kan utvecklas på annats håll. Dessutom ser jag ingen poäng i alla hänvisningar till andra artiklar före ingressen. Möjligtvis den till kungafamiljen. /Elzo 90 19 februari 2012 kl. 22.41 (CET)
replies: text: :Vilseledande igen. Varför nämna "nuvarande dynastin" alls om ingen rimligtvis kan fatta varför den nämns där, liksom i förbigående? Det är bara Carl XVI Gustafs släktgren som ärver tronen, inte längre "nuvarande dynastin" (som även prinsessan Birgitta av Sverige tillhör). SergeWoodzing 20 februari 2012 kl. 10.54 (CET)
replies: text: ::Om monarken och den kungliga familjen räknas till en historisk dynasti/ätt/hus kan och ska det nämnas tidigt. Om tronföljden framgår EN sak, att den regleras i lag, och detaljerna utvecklas längre ned i artikeln. /Elzo 90 20 februari 2012 kl. 21.44 (CET)
replies: text: :::Jag anser att ordalydelsen i inledningen är bra som den är nu. Ätten har sin egen artikel. Sluttjafsat om detta för min del. SergeWoodzing 20 februari 2012 kl. 22.56 (CET)
thread_title:  Om tronföljden i inledningen 

message: Under stormaktstiden bar de svenska kungarna bland annat titeln "hertig av Venden". För närvarande länkar artikeln "Venden" till den lettiska staden Cēsis, vars svenska namn är Venden. Jag ställer mig dock lite frågande till att det är denna stad som avses. Möjligen är det istället ett område i Pommern. Jag har inte funnit någon skäl för varför Cēsis skulle förekomma i den svenske kungens titulatur. Dessutom har denna titel brukats i anslutning till titeln "herig av Kassubien". Titeln har även burits av preussiska kungar. Någon som kan kasta ljus över frågan? /B****n (disk) 25 juli 2012 kl. 23.49 (CEST)
replies: text: Är du säker på att det inte är Verden som avses? Venderna ingick väl redan före erövringarna i titeln "Vendes konung".

text: andejons (disk) 26 juli 2012 kl. 09.36 (CEST)
replies: text: : Så måste det vara! Finns den i rubriken nämnda titulaturen någonstans handlar det om en felläsning. De sekularisterade stiften Bremen (inte staden Bremen) och Verden var svenska hertigdömen efter Westfaliska freden. Fernbom2 (disk) 26 juli 2012 kl. 09.48 (CEST)
replies: text: ::Nej, det är inte frågan om vare sig furstedömet Verden eller den fiktiva titeln Vendes Konung. Båda dessa titlar fanns med på annan plats i titulaturen. /B****n (disk) 27 juli 2012 kl. 00.02 (CEST)

text: ::Titulaturen i originalform kan exempelvis ses i riksdagstrycket. /B****n (disk) 27 juli 2012 kl. 00.10 (CEST)
replies: text: :::Då är det nog :en:Werle, även känt som Wenden.

text: :::andejons (disk) 27 juli 2012 kl. 09.07 (CEST)
replies: text: ::::Ja, eller i alla fall med någon slags koppling till Werle/Wenden. Just venderna verkar ha få ge upphov till namn lite här och var. Historiskt finns det ju en koppling till titeln Vendes Konung. I mitt sökande har jag även hittat teorier om att Cēsis/Venden skulle ha fått namn av venderna. Det verkar dock klart att det inte är den baltiska staden som avsågs i de svenska monarkernas titulatur. /B****n (disk) 28 juli 2012 kl. 06.03 (CEST)
replies: text: ::::: Ja, då misstog jag mig. Man lär sig alltid något! Titulaturen var verkligen lång på den tiden, jämfört med "Sveriges konung" idag. Fernbom2 (disk) 28 juli 2012 kl. 07.42 (CEST)
thread_title:  Hertig av Venden 

message: Borde inte artikeln få ngn form av skrivskydd eller? Har varit vandalisering på sistone. Viljo pyörillä (disk) 18 maj 2013 kl. 08.05 (CEST)
replies: text: Jo, det är sant. Nu skall den bara kunna redigeras av inloggade i två veckor, och så får vi hoppas att klottrarna tröttnar.

text: andejons (disk) 18 maj 2013 kl. 11.33 (CEST)
thread_title:  Skydda artikeln? 

message: Det har föreslagits att artikeln ska byta namn från Monarkin i Sverige till Sveriges statschef. Av konsekvensskäl tycker jag att artikeln bör behålla sitt nuvarande namn. Dels finns det ett antal artiklar med liknande namn för andra länder, dels används liknande namn på många andra språkversioner av Wikipedia. /B****n (diskussion) 13 september 2016 kl. 21.32 (CEST)
replies: text: De flesta interwikilänkarna från den här artikeln går till sidor som (på sina språk) heter "kungen av Sverige". I Kategori:Statschefsämbeten efter land finns t.ex. artikeln Finlands president, som om man skulle följa din "konsekvens" borde heta "Republiken i Finland". För min del tycker jag att nuvarande artikelrubrik mer för tankarna till en text som skulle handla om vilket förhållande folk i Sverige har till statsskicket, snarare än att vara en artikel om statschefsämbetet, vilket det för närvarande huvudsakligen är. Det föreslagna namnbytet är bra. 83.251.64.88 14 september 2016 kl. 02.29 (CEST)
replies: text: :Jag håller med 83.251.64.88. Vill an ha konsekvens, kan man följa efter och byta namn på andra artiklar som f.n. har namn liknande denna artikels. Skogsvandraren (diskussion) 14 september 2016 kl. 07.55 (CEST)
replies: text: ::Sveriges statsskick omfattar mer än bara statschefen, därför tycker jag att "monarki" ska vara kvar i namnet. Däremot skiljer sig namnet från övriga åtta monarki-artiklar vars namn är uppbyggda [Land]s monarki. Därför ändrar jag gärna till Sveriges monarki. /Elzo 90 (diskussion) 14 september 2016 kl. 08.10 (CEST)
replies: text: :::Jag håller med Elzo att monarki ska stå kvar för tydlighets skull och tycker att Sveriges monarki blir bra.--LittleGun (diskussion) 14 september 2016 kl. 08.13 (CEST)
replies: text: ::::Men artikeln handlar ju mer om statschefsämbetet än om monarkin som statsskicksmässig princip och dessutom borde en artikel om just statsskicket inte bara handla just om kungen och hans position utan också om riksdag, regering, domstolar m.m. och funktionsfördelningen mellan dem enligt regeringsformen. Artikelrubriken är missvisande, den föreslagna rubriken är betydligt bättre. Skogsvandraren (diskussion) 14 september 2016 kl. 09.03 (CEST)
replies: text: :::::Jag håller med Elzo. I annat fall bör artikeln heta Sveriges konung. Statschef är funktionen, beteckningen suverän användes ofta förr. Samtidigt framgår det av regeringsformen att det är konungen eller drottning som enligt successionsordningen innehar Sveriges tron som är rikets statschef. Kung eller drottning är titeln på Sveriges statschef på samma sätt som titeln på Finlands statschef är president. Om artikeln skulle byta namn till Sveriges statschef så borde i konsekvensens namn alla artiklar om statschefer namnges på samma sätt. B****n (diskussion) 14 september 2016 kl. 09.34 (CEST)
replies: text: ::::::@Skogsvandraren: Artikeln hadlar om monarkin, som är en del av statsskicket med hela dess förvaltning. Däremot kan gott artikeln Sveriges statskick skapas och då inkludera mer av förvaltningen, men det är då en annan artikel.

text: ::::::Jag tycker inledningen divergerar från artikelnamnet olyckligt mycket. Ändrar den namn till "Sveriges monarki" föreslår jag:
replies: text: :::::::Sveriges monarki är det konstitutionella statskicket i Sverige med en kung eller regerande drottning som landets statschef.

text: ::::::Eller liknande.--LittleGun (diskussion) 14 september 2016 kl. 10.05 (CEST)
replies: text: :::::::Instämmer med LittleGun. /Elzo 90 (diskussion) 14 september 2016 kl. 10.07 (CEST)
replies: text: ::::::::::I analogi med artiklar som Finlands president och med interwikin borde Sveriges regent kunna vara tänkbart. Monarkin i Sverige får mig att tro att artikeln ger en historisk exposé över själva företeelsen. Övriga monarkier som har artiklar har formen Lands monarki, men Lands regent fokuserar mer på ämbetet än på företeelsen. F.ö: för den som inte är bekant med successionsordningen kan inledningen ge intryck av att kungen skulle kunna efterträdas av Silvia. /Ascilto (diskussion) 14 september 2016 kl. 12.57 (CEST)
replies: text: :::::::::::Sveriges konung eller Sveriges regent kan väl tänkas i stället för Sveriges statschef. Jag avstod från att föreslå något med konung eftersom det är en manlig titel och landets nästa statschef med all sannolikhet blir en kvinna. Hum Hum (diskussion) 14 september 2016 kl. 13.30 (CEST)
replies: text: ::::::::::::Det vore bra att byta namn enligt förslaget eller alternativt till "Sveriges regent". Röd Boll (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 08.58 (CEST)
replies: text: :::::::::::::Monarkin är en institution som spänner över mer än själva statschefen. Nu ligger fokus i artikeln på statschefsämbetet enligt 1974 års regeringsform, och visst kan man ha artikeln Sveriges statschef enbart om den funktionen, men jag tycker inte att det är lämpligt att samla monarkins roll och historia under ett sådant artikelnamn. /Elzo 90 (diskussion) 10 oktober 2016 kl. 13.19 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::Nej, det är ju just därför artikeln borde byta namn. Fokus är på statschefen, inte på monarkin som företeelse. Röd Boll (diskussion) 28 oktober 2016 kl. 13.11 (CEST)
replies: text: :::::::::::::::Jag tycker definitivt den handlar om Monarkin i Sverige om företeelse. Den tar avstamp i Tacticus svioner, via medeltiden och Vasas arvskungadöme. Sen hur monarkin ser ut "idag".--LittleGun (diskussion) 28 oktober 2016 kl. 17.27 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::::Antingen bör den här artikeln byta namn till Sveriges regent eller möjligtvis Sveriges monark eller Sveriges statschef. Eller så bör en sådan artikel skapas och i så fall överta samtliga interwikilänkar från den här artikeln. /ℇsquilo 28 oktober 2016 kl. 20.00 (CEST)
replies: text: :::::::::::::::::Det är inga problem att flytta interwikilänkarna till en ny artikel. Då kan den här överta länkarna till de tio Sveriges monarki-artiklar som just nu inte kopplas till någon svensk artikel. /Elzo 90 (diskussion) 30 oktober 2016 kl. 10.27 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::Delarna om Tacitus svioner är snarast mytiska och borde flyttas till någon annan artikel. Röd Boll (diskussion) 1 november 2016 kl. 08.35 (CET)
replies: text: :::::::::::::::::Borde artikeln delas upp istället för att flyttas?Yger (diskussion) 29 juli 2017 kl. 19.18 (CEST)
thread_title:  Artikelnamn – igen 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Monarkin i Sverige. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20091002054446/http://cornelius.tacitus.nu/germania/44.htm till http://cornelius.tacitus.nu/germania/44.htm
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20120219105931/http://62.95.69.15/cgi-bin/thw?%24%7BHTML%7D=sfst_lst&%24%7BOOHTML%7D=sfst_dok&%24%7BSNHTML%7D=sfst_err&%24%7BBASE%7D=SFST&%24%7BTRIPSHOW%7D=format%3DTHW&BET=1973%3A702%24 till http://62.95.69.15/cgi-bin/thw?%24%7BHTML%7D=sfst_lst&%24%7BOOHTML%7D=sfst_dok&%24%7BSNHTML%7D=sfst_err&%24%7BBASE%7D=SFST&%24%7BTRIPSHOW%7D=format%3DTHW&BET=1973%3A702%24
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 12 juni 2017 kl. 20.49 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Monarkin i Sverige. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20150927134750/http://repf.se/helena-tolvhed/opinionsundersokningen-lamnar-viktigt-bidrag-till-debatten-8769238 till http://repf.se/helena-tolvhed/opinionsundersokningen-lamnar-viktigt-bidrag-till-debatten-8769238
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 30 juni 2017 kl. 01.56 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: User:B****n Det tillhör god ton att man motiverar en radering som den du gjorde av boken Den kungliga kleptokratin. Jag emotser en motivering. Anmälningar: Aftonbladet, Expressen, SvD. Ha det//--Bulver (diskussion) 26 mars 2019 kl. 11.37 (CET)
replies: text: Då det ingår i saklighetskravet att även kritiska ståndpunkter får komma till tals så lade jag tillbaka den vidare läsningen. Av dagspresskommentarerna att döma uppfattar jag boken som en saklig, grävande dokumentation och inte som en "debattskrift". Det ideala vore kanske att delar av bokens dokumentation arbetas in i artikeln, kanske som ett eget avsnitt. /Ascilto (diskussion) 26 mars 2019 kl. 11.50 (CET)
replies: text: :Boken är på 670 sidor så det är inte precis en pamflett. Upphovsmannen har bl.a. varit statssekreterare, departementsråd och arbetat i statsrådsberedningen. Din tanke om inarbetning är god. Ha det //--Bulver (diskussion) 26 mars 2019 kl. 12.36 (CET)
replies: text: ::Jag är skeptisk till att lista böcker under "vidare läsning" generellt. Jag tycker det är direkt pinsamt med den uppenbara cherry-pickingen att ha en så flagrant anti-skrift som enda bok under vidare läsning. Det skulle bara kunna toppas med att lista samtliga "året med kungahuset" uder densamma "för att balansera". Självklart kan den användas som källa, just nu är det POV-pushning. Och då är jag ändå övertygad republikan som vill privatisera kungahuset.--LittleGun (diskussion) 26 mars 2019 kl. 12.48 (CET)
replies: text: :::Det är bara titeln som är POV, förmodligen formulerad av förlaget i säljande syfte, innehållet är av allt att döma högst seriöst. Av all publicitet kring kungahuset är säkert 99 % fjäsk, det gör att den minimala andelen kritik sticker ut och därför kan framstå som POV. Det är som bekant segrarna som skriver historien. /Ascilto (diskussion) 26 mars 2019 kl. 12.51 (CET)
replies: text: ::::Det är säkert seriöst, man kan självfallet vara seriös och kritisk men ändå ha en agenda.--LittleGun (diskussion) 26 mars 2019 kl. 12.55 (CET)
replies: text: :::::Bulver, jag kan tipsa om att läsa min redigeringskommentar. Den var klart mer utförlig än den som lämnades när länken infördes på sidan.

text: :::::Det framgår inte på något sätt att bokens specifika innehåll täcks av artikeln. "Vidare läsning" bör vara läsning som fördjupar något som tas upp i artikeln. Om innehållet är relevant bör det istället inarbetas i artikeln. Att denna bok sedan är den enda som listas under "vidare läsning" är inte hållbart. Om vi skulle fylla på med litteratur som ligger på samma nivå rörande relevans och opartiskhet så skulle listan bli väldigt lång. /B****n (diskussion) 24 maj 2019 kl. 13.18 (CEST)
thread_title: Vidare läsning

message: Hur och varför har vi fått Konungariket Sverige som första ord överst i denna artikel? Alltså är Sveriges monarki och Konungariket Sverige exakt samma sak? 83.254.105.217 4 maj 2024 kl. 22.29 (CEST)
replies: text: tack! --83.255.127.92 9 maj 2024 kl. 13.28 (CEST)
thread_title:  "Konungariket Sverige"?