Diskussion:Kärnkraft

message: Står att man låter neutronerna krocka med vattenatomer. Antar att det är vattenmolekyler man menar?
--213.80.3.66 27 oktober 2006 kl. 11.27 (CEST)
replies: text: Det blir ju lite konstigt när man skriver vatten- och kolatomer. Du vet att du kan ändra själv också va? --JonasJH 27 oktober 2006 kl. 12.18 (CEST)
thread_title: Vatten

message: Denna sida bör inte slås ihop med kärnkraftverk. Denna sida handlar om principen att utvinna kraft ur atomer medan kärnkraftverksartikeln handlar om (eller åtminstone borde handla om) hur kärnkraftverken fungerar rent tekniskt. --JonasJH 4 mars 2007 kl. 13.00 (CET)
replies: text: Ja slå ihop dom så att man har allt på samma ställe! då kan man också utveckla det man läser. 
*Håller med JonasJH totalt, detta handlar om två olika ämnen. 
* Genom att slå ihop dessa två artiklar kan man lättare få en helhetsbild av allt man kan tyckas behöva veta om kärnkraft. 
*De bör inte slås ihop, men däremot kanske viss information borde byta artikel, det är möjligt. Men principen "kärnkraft" handlar bara om att utvinna energi genom att slå isär (eller: slå ihop!) atomkärnor, oavsett om denna energi sedan tas tillvara i ett kärnkraftverk (idag: endast från fissionsreaktioner) eller om man låter den arbeta destruktivt i en atombomb/vätebomb... \Mike 23 april 2007 kl. 10.22 (CEST)
Jag tycker det borde slås ihop. Man får lite mer sammanhang och och så kan man utveckla det man skrivit mer.
replies: text: :Ihopslagningen är ingen bra idé. Och lite OT: fusion kommer inte att kunna användas i kärnkraftverk under min livstid (antagligen inte under din heller), i alla fall enligt min teori. Så det finns nog ingen större anledning till att drömma om det ;) 911029 - ver 23 april 2007 kl. 14.13 (CEST)
Verkar inte finnas nån consensus om att slå ihop artiklarna. Själv tycker jag inte att de ska slås ihop, det är två olika ämnen. Ett handlar om fysik (kärnkraft) och ett om teknik och politik (kärnkraftverk). /Redux 12 september 2007 kl. 08.57 (CEST)
thread_title: Ihopslagning

message: Bör verkligen utsläpp av vattenånga nämnas under rubriken luftföroreningar? --Spiff 24 september 2007 kl. 19.36 (CEST)
Jag håller med dig. Man borde kanske ända rubriken till "utsläpp". Således kan man dela in utsläppen i två underkategorier, miljövänliga och miljöfarliga utsläpp. --Ullstrom.Oscar 2 december 2007 kl. 12.58 (CET)
Det kanske bör nämnas att vattenångan misstänks ha ett samband med barcancer. Här en länk till naturskyddsföreningens artikel om en tysk studie ang. detta: http://www.naturskyddsforeningen.se/natur-och-miljo/aktuellt/?news=7104
Dessutom är inte vattenångan miljövänlig, även om det bara är vatten. Vänlig skulle den vara om den gjorde miljön något gott.
thread_title: Luftföroreningar

message: ===Kärnkraft===
Kärnkraften är den energikälla som kan ge den största mängden energi per investerad krona under ett kraftverks livstid. Liksom med fossila bränslen är det fråga om användning av energi som annars ligger bunden i jordskorpan, i detta fall i form av atomär energi i exempelvis uran, dock med den skillnaden mot förbränning av fossila bränslen, att den inte ger något tillskott till den globala koldioxidbalansen och under normal drift och heller inga andra utsläpp som kan rubba balansen i naturen. Den energi som utvinns ur uranet försvinner dock inte utan övergår i slutänden till värme i någon form och bidrar därför till en onaturlig uppvärmning av jordens atmosfär och vattnet i världshaven. Kärnkraften i formen fusion har den stora nackdelen att den vid en s.k. härdsmälta i reaktordelen kan ge mycket stora miljökonsekvenser för allt biologiskt liv över stora områden under 1000-tals år. Moderna kärnkraftsverk konstrueras dock idag med en teknik som gör att en härdsmälta i praktiken är näst intill omöjlig. Det radioaktiva avfallet från kraftverken är en stor fråga som man ännu inte hittat en definitiv lösning på även om intensiv forskning pågår på området för att lösa även detta problem. Tillsvidare lagras avfallet i huvudsak i djupliggande bergrum men med möjligheten att ta upp avfallet och oskadliggöra detta i ett senare skede när teknik finns framme för detta.
thread_title: något att ha?

message: Kärnkraften är den energikälla som kan ge den största mängden energi per investerad krona under ett kraftverks livstid. Liksom med fossila bränslen är det fråga om användning av energi som annars ligger bunden i jordskorpan, i detta fall i form av atomär energi i exempelvis uran, dock med den skillnaden mot förbränning av fossila bränslen, att den inte ger något tillskott till den globala koldioxidbalansen och under normal drift och heller inga andra utsläpp som kan rubba balansen i naturen. Den energi som utvinns ur uranet försvinner dock inte utan övergår i slutänden till värme i någon form och bidrar därför till en onaturlig uppvärmning av jordens atmosfär och vattnet i världshaven. Kärnkraften i formen fusion har den stora nackdelen att den vid en s.k. härdsmälta i reaktordelen kan ge mycket stora miljökonsekvenser för allt biologiskt liv över stora områden under 1000-tals år. Moderna kärnkraftsverk konstrueras dock idag med en teknik som gör att en härdsmälta i praktiken är näst intill omöjlig. Det radioaktiva avfallet från kraftverken är en stor fråga som man ännu inte hittat en definitiv lösning på även om intensiv forskning pågår på området för att lösa även detta problem. Tillsvidare lagras avfallet i huvudsak i djupliggande bergrum men med möjligheten att ta upp avfallet och oskadliggöra detta i ett senare skede när teknik finns framme för detta.
thread_title: Kärnkraft

message: Skummat igenom fyra av artiklarna om kärnkraft och undrat hur det kommer sig att allt inte finns med. Politiskt känsligt kanske.
* Ni har kanske undrat varför svenska kärnkraftverk har så höga skorstenar? För säkerhets skull förmodligen. Jo mycket riktigt så har det gjorts mätningar på utsläppen av radioaktiva ämnen från svenska kärnkraftverk - både i kylvattnet som släpps ut i havet och ångan.
* Ekonomin - hur mycket statsbidrag tas emot per producerad elmängd.
* Försäkringsfrågan - varför ingen vill (eller rättare sagt kan) försäkra kärnkraftverken.
Dessa ämnen berörs inte alls vad jag kunde se vid en skumning.
Chaan 12 mars 2008 kl. 04.35 (CET)
replies: text: Eftersom alla artiklar på wikipedia skrivs av användare på deras eget initiativ, är inte alla artiklar kompletta. Det har ingenting med politik att göra. --Ace90 13 juli 2008 kl. 23.00 (CEST)
thread_title:  Några saker som fattas 

message: Innehåller under rubrikerna kärnkraftsfrågan och historia går i mångt och mycket in i varandra. Vore det kanske en god idé att slå ihop dessa under historie rubriken? --Mr. G 4 maj 2008 kl. 18.40 (CEST)
thread_title:  Rubriker 

message: Varför har kärnkraftverk så höga skorstenar om vattenångan är "ren"? Och vad händer med kylvattnet?
...Tycker även att informationen under rubriken "utsläpp" är partisk, då den börjar med att ta upp "miljövänligt utsläpp" och det kärnkraften inte släpper ut, istället för vad det faktiskt släpper ut! Ta bort biten om koldioxid m.m. Annars borde ju även andra rubriker och sökord innehålla det dom inte släpper ut, t.ex: "Förbränning av fossila bränslen släpper inte ut radioaktiva ämnen". Något irrelevant för ämnet, eh? Eller kan det vara dold retorik??
replies: text: Om du med skorsten syftar på kyltornen så är höjden i stor utsträckning för att skapa självdrag. Sen är väl vattenånga i de här mängderna, oavsett hur ren den är, inte så trevlig att ha i marknivå. Kylvattnet, det som inte förångas, återförs till ån eller havet det tagits från. Jag håller med om att det är onödigt att under utsläpp ta upp vad som inte släpps ut.  Carnot 26 maj 2008 kl. 22.06 (CEST)
Det finns skilda uppfattningar ang vattenångans och kylvattnets renhet:
http://www.gunnarlindgren.com/karnkraft.PDF

text: Den där Gunnar Lindgren var mig en riktigt lustigkurre. 100% av det som står i dokumentet ovan är fria fantasier, siffrorna är tagna ur luften, SSI-rapporten som han hänvisar till finns inte, osv. Dessutom verkar han inte inse orimligheten i sina egna påståenden. OM svenska kärnkraftverk regelmässigt skulle släppa ut vattenånga från primärslingan i atmosfären så skulle Europa vara avfolkat ner till alperna vid det här laget. Kemikungen 31 oktober 2009 kl. 21.19 (CET)
replies: text: :Litet post festum konstaterar jag att Kemikungen inte verkar att ha letat särskilt systematiskt. Det tog några minuter men krävdes ingen större list för att konstatera att "SSI-rapporten som han hänvisar till", d. v. s. rapport 2002:21, visst finns, och med angivet namn. På http://www.stralsakerhetsmyndigheten.se/Publikationer/Rapport/Stralskydd/2002/200221/ hittar man den. Jag citerar direkt från denna SSIsida:
replies: text: :::"2002:21 Utsläpps- och omgivningskontroll vid de kärntekniska anläggningarna 2001
replies: text: :::Rapporten innehåller en utvärdering av de kärntekniska anläggningarnas utsläpps- och omgivningskontroll. Dessutom finns SSI:s kontrollmätningar av stickprover med som en kvalitetskontroll av verksamheten.

text: :::De doser som utsläppen orsakar har under 2001 legat lägre än SSI: s begränsningsmål. Utsläppen till luft domineras av ädelgaser som inte ger upphov till markbeläggning vilket visar sig i att de omgivningsprover som tas i landmiljön mer sällan visar halter av radionuklider. Utsläppen till vatten domineras av tritium och kobolt-60 varav den senare kan räknas som en markör för kärnkraftsanläggningarna...."

text: :Hela rapporten finns för nedladdning vid ovannämnda URL; jag skall nog göra det, och skulle föreslå andra som vill värdera "lustigkurrens fria fantasier" att göra detsamma.

text: :Ytligt sett ser det ju klart ut som att det är "lustigkurren" och inte Kemikungen som har bäst grepp om verkligheten. Jörgen B 10 mars 2011 kl. 22.22 (CET)
replies: text: ::Jag kan inte finna något i Johanna Sandwalls rapport som stödjer Gunnar Lindgrens påståenden. Lindgrens påståenden verkar snarare vara baserade missförstånd (avsiktliga eller oavsiktliga), rädsla och okunskap. Johannas rapport däremot framstår som betydligt mer trovärdig. /Kemikungen 11 mars 2011 kl. 09.37 (CET)
replies: text: :::I ett avseende stödjer Sandwalls rapport helt uppenbart Lindgrens påståenden. SSI-rapporten handlar om regelbundna radioaktiva utsläpp till luft och vatten, och stödjer därför Lindgrens påstående om att det förekommer regelbundna radioaktiva utsläpp till luft och vatten. Detta torde vara mycket svårt att förneka, eller hur?

text: :::Lindgren påstår också en hel del annat, som varken stöds eller motsägs av Sandwall. Lindgrens farhågor delas dock uppenbart inte av Sandwall.

text: :::Det verkar dock inte att vara helt klart vad vi diskuterar här. De första inläggen (av Carnot och Kemikungen och möjligen flera) behandlar "vattenånga". Sandwalls rapport talar om "luftutsläpp" eller "avgaser", men jag hittar vid en snabb genomläsning ingenting om hur mycket eller litet av "luftutsläppen" som är i form av föroreningar av ånga. Lindgren talar om "gasformigt kärnavfall", och gör inte heller klart i vilken mån detta släpps ut tillsammans med ånga. Kemikungen, i ditt svar på din diskussionssida verkar det som om du fortfarande mest tar fasta på ångan, och utsläpp via "kyltorn", medan både Lindgren och Sandwall skriver om utsläpp via "skorstenar". Är det som SSI-rapporten kallar "skorstenar" samma sak som det du kallar "kyltorn"?

text: :::Jag öppnar en ny tråd, för frågan om atmosfäriska utsläpp över huvud taget, utan hänsyn till om de är i form av "föroreningar i ånga" eller inte. Jörgen B 11 mars 2011 kl. 18.10 (CET)

text: Jag tycker nog absolut att koldioxidutsläppen bör tas upp då de är en av de största fördelarna med kärnkraft. Under vilken rubrik de tas upp är en annan fråga. För övrigt kan förbränning av fossila bränslen nog ge utsläpp av radioaktiva ämnen. --Ace90 13 juli 2008 kl. 23.00 (CEST)
...NOG ge utsläpp. Även om Wikipedia är ett öppet uppslagsverk, så kan nog alla skriva under på att information och artiklar bör försöka hållas så sakliga som möjligt, fria från värdeladdade uttryck och åsikter. Dessutom är huvudrubriken kärnkraft, inget annat.
thread_title:  "Ren" vattenånga? 

message: Trots att det tidigare bestämdes att denna artikel inte slås ihop med kärnkraftverk, förespråkar jag nog ändå en sammanslagning. Det är så gott som omöjligt att separera ämnena, och alla andra energiformer (solenergi, vattenkraft, vindkraft, kolkraftverk) behandlas i en artikel. Tidigare påstods det att denna artikel skulle handla om fysik och kärnkraftverk om teknik, men så är det ju inte, båda handlar om tekniken medan kärnkraftsfrågan handlar om politik. Den enda skillnaden är att kärnkraftverk fokuserar en aning mera på själva anläggningen. Det vore dock kanske bättre om specifik information om tekniken kunde finnas i en artikel med namnet kärnreaktor eller liknande. Hur skall vi annars bestämma vart ämnen som historia, bränsle, anrikning, uppbearbetning och miljö hör? 
Både engelska och tyska wikipedia behandlar kärnkraften i en artikel. Jag skulle gärna utveckla och rensa artiklarna, men det är svårt då det finns så mycket parallellet innehåll. --Ace90 13 juli 2008 kl. 23.00 (CEST)
replies: text: Jag tror inte att tillräckligt många läser denna sida för att kunna besluta om sammanslagning på länge, men ett mindre kontroversiellt förslag till omorganisering skulle vara:

text: Känkraft - Rubriker

text: *Fysikalisk bakgrund (huvudartikel: Kärnenergi)

text: *Historia (huvudartikel: Kärnkraftens historia, som består av historiedelarna från kärnkraft och kärnkraftverk)

text: *Kärnkraftverk (huvudartikel: Kärnkraftverk, behandlar endast tekniken vid ett kärnkraftverk, slås ihop med kärnreaktor)

text: *Bränsle
replies: text: :*Anrikning (huvudartikel: Urananrikning)

text: :*Upparbetning (huvudartikeln upparbetning är en stubbe som kan slopas tills vidare)

text: :*Avfall (huvudartikel: Radioaktivt avfall, slås ihop med Slutförvaring av radioaktivt avfall)

text: *Miljöpåverkan

text: *Kärnkraftsfrågan (huvudartikel: kärnkraftsfrågan)

text: Något måste i alla fall göras, för som det är nu finns det mängder med artiklar med parallelt innehåll eller alltför smalt fokus. --Ace90 15 juli 2008 kl. 00.26 (CEST)
Jag håller med om ovanstående förslag till omorganisering och har börjat utveckla texten under Fysikalisk bakgrund. Avser även komplettera under Kärnkraftverk och eventuellt Bränsle då detta är områden som jag har kunskap om. /Andersrg
thread_title: Sammanslagning trots allt?

message: I tråden om "ren" vattenånga ovan förekom hänvisningar till en artikel och en rapport från SSI, som bland annat handlar om "utsläpp till luft och vatten". Där finns såvitt jag kan se ingen begränsning till bara utsläpp av "vattenånga" till atmosfären. Däremot omtalas i rapporten bara "kylvatten" i samband med utsläpp till havet.
Rapporten är SSI-rapport 2002:21, alltså utgiven av Statens strålskyddsinstitut. Den är författad av Johanna Sandwall, och handlar om SSI:s mätningar från de svenska kärnkraftsanläggningarna år 2001.
Artikeln är Kärnkraftverkens höga skorstenar, av Gunnar Lindgren, civilingenjör, jazzmusiker och miljödebattör, samt emeriterad lektor i musikvetenskap vid Göteborgs universitet. Lindgren citerar Sandwalls rapport som en huvudkälla vad gäller hans sifferunderlag, men kommer också med många påståenden som inte direkt täcks av SSI-rapporten, och som han inte bestyrker med andra källor.
Lindgrens artikel innehåller som sagt också mycket mer påståenden än de som omedelbart går att bekräfta som hämtade från SSI 2002:21. Bland annat hävdar han att den bild av helt slutna kretslopp vi normalt får av kärnkraftsdrift är oriktig, och att det atmosfäriska kärnavfallet uppstår genom att reaktoranläggningen "vädras". Användare:Kemikungen har i kraftiga ordalag tagit avstånd från denna utsaga. H*n hävdar bland annat att om Lindgren hade rätt, så skulle de atmosfäriska utsläppen från de svenska kärnkraftverken redan ha "avfolkat Europa norr om Alperna".
replies: text: Jag skrev att om vattenånga från primärslingan regelmässigt skulle släppas ut i atmosfären skulle de svenska kärnkraftverken ha avfolkat Europa norr om Alperna. Detta baserade jag inte på sifferuppgifterna utan på tilläggen i figur 2. Att vädra vattenånga direkt från reaktorn ut i atmosfären görs bara vid nödkylning om reaktorn skulle drabbas av t.ex. en härdsmälta. /Kemikungen 11 mars 2011 kl. 22.10 (CET)
Det jag inte förstår är varifrån de "normala" radioaktiva utsläppen i luften kommer. Jag har läst Lindgrens förklaring; men den är inte särskilt detaljerad, och saknar källhänvisning. Jag skulle mycket gärna vilja höra Kemikungens förklaring. Sandwall förklarar inte; hennes uppgift är i första hand att sammanställa mätvärden, inte att presentera reaktorkonstruktioner. Både Sandwall och Lindgren talar om utsläpp via kärnkraftverkens "skorstenar"; Kemikungen har däremot resonerat om utsläpp av ren vattenånga via "kyltorn", men detta verkar inte att helt stämma in på vad Sandwall beskriver. H*n skriver att denna vattenånga inte till någon del har varit i kontakt med reaktorhärden; men de utsläpp som SSI-rapporten beskriver innehåller ju radioaktiva ädelgaser med mera. Avser Sandwall här samma "ånga" som Kemikungen talar om; och, i vilket fall, varifrån kommer radioaktiviteten?

text: Jag skulle tro att det rör sig om inducerad radioaktivitet. Kylvattnet i primärslingan som kommer från reaktorn är radioaktivt. Därför släpps det inte ut, utan hålls i ett slutet system. Att det är radioaktivt betyder dock att det sker sönderfall som skickar ut olika former av strålning, bl.a. neutroner. Neutronerna kan tränga igenom metallen i värmeväxlaren och träffa atomer utanför kylslingan och bilda radioaktiva isotoper. Det kan också komma ut när den primära kylslingan öppnas för service. Då brukar reaktorn ha varit avstängd i ett par veckor för att radioaktiviteten ska hinna avklinga. /Kemikungen 11 mars 2011 kl. 22.25 (CET)
replies: text: :Nja, numera tror jag att jag förstår bättre; och åtminstone vad gäller kokarreaktorerna verkar det definitivt att handla om det primära systemet, se nedan; den knallgas som sugs ut bildas enligt rapportbeskrivningen genom radiolys i reaktorhärden. Det handlar dock där inte heller om att släppa ut all ånga direkt i atmosfären, som du kan se.Jörgen B 12 mars 2011 kl. 00.08 (CET)
replies: text: ::Att utsläppen rör sig om knallgas bildad genom radiolys tycker jag verkar vara märkligt. Den knallgas som bildas ska återvinnas som vatten i katalysatorn. Fast med tanke på mängden tritium (100 TBq/år motsvarar 0,28 gram/år) så kan det knappas röra sig om all knallgas. Om det skulle vara möjligt att utvinna tritium ur knallgasen är jag säker på att man skulle göra det. Tritium är värt 30 000 USD per gram. Det är 650 gånger dyrare än guld. /Kemikungen 12 mars 2011 kl. 11.40 (CET)
replies: text: :::Tja. Har du läst Mats Ullbergs SKI-rapport (länken i avsnittet nedan)? Jag tycker att den verkar rätt entydig på den här punkten; men jag är förstås inte ingenjör och inte kemist. Du får gärna se efter om jag skulle ha missuppfattat något!

text: :::Nu handlade ju Ullbergs rapport i huvudsak om oväntade problem med knallgas, alltså knallgas som ansamlas på andra ställen än "planerat". Han börjar dock med att ge en beskrivning av den "normala" gången. Jag får nog intrycket att han avser "vanlig" knallgas, inte tritiumbemängd; men radiolys är ett helt nytt begrepp för mig. Emellertid hittar jag inte heller något om isotopbildning i :en:Radiolysis.
replies: text: ::::Radiolys är när t.ex. vatten dissocieras av joniserande strålning. Tritium bildas när väteatomer träffas av neutroner. Det är två helt olika reaktioner, men båda inträffar i kylvattnet i en reaktor. Därför kommer den knallgas som bildas att innehålla en liten mängd tritium.

text: :::En annan (fast besläktad) fråga: Jag tycker nog att vi borde skriva  en artikel om radiolys på svwp, gärna med Ullbergs rapport som en källa, och gärna med en del material översatt från enwp. Kemikungen, jag lade som en förberedelse in en undran på Wikipediadiskussion:Projekt kemi#Synonymer? (vilket projekt du dock inte tycks ha valt att vara med i), och frågar gärna dig om samma sak: Skulle du normalt använda termen spjälkning, dissociation, eller något tredje, för att övergripande beskriva "uppdelande processer" som exempelvis elektrolys, fotolys, radiolys och diverse enzymkatalyserade "uppdelningar" av organiska molekyler? Jörgen B 12 mars 2011 kl. 18.53 (CET)
replies: text: ::::Jag skulle använda dissociation som gemensamt namn. Och nej, jag är inte med i projekt kemi. Mitt nick här är en smula missvisande.  /Kemikungen 12 mars 2011 kl. 19.11 (CET)
Jag har försökt utläsa utsläppens ursprung ur Sandwalls rapport, men inte lyckats särskilt väl. Vad gäller Ringhals skriver hon att de (åtminstone i huvudsak) sker i "respektive blocks skorsten". Det framgår av rapportens diskussion av Ringhals att hon ser en positiv korrelation mellan "bränsleskador" och nivåerna av radionukleotidutsläpp till luften. I diskussionen av Barsebäck ges avfallshantering som en förklaring till atmosfäriska utsläpp. Hon beskriver också i allmänna ordalag en negativ korrelation mellan utsläppens storlek (räknat i Bq) och "fördröjningstiden i avgassystemet" (sid. 9); detta stämmer EMRÅ dåligt med att Sandwall här skulle avse utsläpp av ånga via "kyltorn".
Är det någon som vet mer om detta? Jörgen B 11 mars 2011 kl. 20.26 (CET)

text: Om det handlar om utsläpp från svenska verk så kan det absolut inte vara utsläpp från kyltorn – sådana har man bara när man kyler med flodvatten (jag vet inte om man kyler med sjövatten någonstans), och alla svenska verk kyls med havsvatten.

text: andejons 11 mars 2011 kl. 21.11 (CET)
replies: text: :I kyltorn kyler man med luft. Antingen genom konvektion eller genom evaporation (vilket dessutom kräver vatten) /Kemikungen 11 mars 2011 kl. 22.06 (CET)
replies: text: ::Myndighetsförordningen (SSI FS 2000:12) använder ordet "skorsten":
replies: text: :::"13 § Utsläpp till luft via kärnkraftsreaktorers huvudskorsten skall kontrolleras genom kontinuerliga nuklidspecifika mätningar av flyktiga radioaktiva ämnen såsom ädelgaser, genom nuklidspecifika mätningar av kontinuerligt uppsamlade prover av jod och partikelbundna radioaktiva ämnen samt genom mätning av kol-14 och tritium."

text: ::Observera att förordningen (enligt §1) avser "verksamheten under normaldriftsförhållanden", alltså inte extraordinära utsläpp i samband med härdsmältor e. d..

text: ::Faktum är att jag nu har hittat en uppsättning referat till radioaktiva utsläpp genom "skorstenar" i dessa SSI- och SKI-publikationer, men ännu ej träffat på beteckningen "kyltorn". Var hittar man den? Jörgen B 12 mars 2011 kl. 00.56 (CET)
=== Avgaser från kokarreaktorer. ===
Jag har hittat en beskrivning av hanteringen av "avgaser" från kokarreaktorer, i en rapport som primärt handlar om knallgas, SKI 2003:44. I avsnittet Knallgasansamling i kokarreaktorer Förutsedda problem med knallgas i kokarreaktorer, sid. 12, beskrivs hur det fungerar både i äldre och nyare kokarreaktorer. Enligt texten är syftet inte att suga ut ånga, men däremot luft som läcker in i de delar av turbinsystemet som är i undertryck i förhållande till omgivningen, för att medelst bättre vakuum effektivisera ångkondenseringen. Enligt artikeln läcker luft in i storleksordningen 10 m^3/h, och jag förmodar att i princip lika mycket luft sugs ut. Dessutom sugs knallgas, som bildats genom spjälkning av vatten i reaktorn, ut. I både äldre och nyare kokarreaktorer leds avgaserna till en stor, sandfylld tank, vars "primära uppgift är att fördröja gasen, så att små mängder av kortlivad radioaktivitet hinner klinga av". I äldre kokarreaktoranläggningar leds avgaserna (varav knallgas utgör en stor andel) dit direkt, men i modernare förbränns först knallgasen till vattenånga (vid relativt låg temperatur, under inverkan av en katalysator), vilket leder till att avgaserna upptar relativt mindre volym, vilket gör att de kan fördröjas längre innan "[de] leds... ut genom anläggningens skorsten".
Detta ger, tycker jag, en fullt rimlig förklaring av varifrån ädelgaserna i utsläppen genom skorstenarna från våra kokarreaktoranläggningar kommer. Jörgen B 11 mars 2011 kl. 22.45 (CET)

text: Jag kände inte till att de äldre kokreaktorerna saknade katalysator. Det förklarar hur det kommer sig att tritium läcker ut. /Kemikungen 12 mars 2011 kl. 19.19 (CET)
replies: text: :Den process Ullberg beskriver leder ju enligt Ullberg till utsläpp av avgaser genom skorstenen. Jag håller med om att katalysen i nyare kokarreaktorer borde rimligen återföra även den lilla del av förbränningsprodukten (vattenånga!) som innehåller tritium till reaktorns innersta kylsystem. Ullberg skriver ju att katalysen sker innan ångan avskiljs.

text: :Det som ansamlas i den sandfyllda tanken är alltså i gasform, både i äldre och nyare anläggningar. Även utan tritium behöver detta fördröjas före utsläpp, för att riktigt kortlivad radioaktivitet skall hinna klinga av. Jag får inte alls intrycket att han här avser tritium, utan förmodar att han talar om samma sak som Sandwall (som ju också talar om behovet att fördröja utsläppet). Huvuddelen av radioaktiviteten i de utsläpp till luft Sandwall redovisar härstammar ju från ädelgaser; och de (fysiskt jämförelsevis mycket små) mängder av dessa vi talar om fångas inte upp av katalysatorer e. d..

text: :Jag påminner om att ädelgasers mest utmärkande egenskap är att de inte reagerar kemiskt med andra ämnen (eller bara med största svårighet). Så mycket minns jag från skolkemin:-). Jag tror egentligen inte att tritiumdiskussionen har så mycket med detta att göra; handlar inte den i huvudsak om utsläpp av tritium i havet? Jörgen B 12 mars 2011 kl. 19.57 (CET)
thread_title:  Regelbundna radioaktiva utsläpp till luft och vatten. 

message: Jag har hittat en beskrivning av hanteringen av "avgaser" från kokarreaktorer, i en rapport som primärt handlar om knallgas, SKI 2003:44. I avsnittet Knallgasansamling i kokarreaktorer Förutsedda problem med knallgas i kokarreaktorer, sid. 12, beskrivs hur det fungerar både i äldre och nyare kokarreaktorer. Enligt texten är syftet inte att suga ut ånga, men däremot luft som läcker in i de delar av turbinsystemet som är i undertryck i förhållande till omgivningen, för att medelst bättre vakuum effektivisera ångkondenseringen. Enligt artikeln läcker luft in i storleksordningen 10 m^3/h, och jag förmodar att i princip lika mycket luft sugs ut. Dessutom sugs knallgas, som bildats genom spjälkning av vatten i reaktorn, ut. I både äldre och nyare kokarreaktorer leds avgaserna till en stor, sandfylld tank, vars "primära uppgift är att fördröja gasen, så att små mängder av kortlivad radioaktivitet hinner klinga av". I äldre kokarreaktoranläggningar leds avgaserna (varav knallgas utgör en stor andel) dit direkt, men i modernare förbränns först knallgasen till vattenånga (vid relativt låg temperatur, under inverkan av en katalysator), vilket leder till att avgaserna upptar relativt mindre volym, vilket gör att de kan fördröjas längre innan "[de] leds... ut genom anläggningens skorsten".
Detta ger, tycker jag, en fullt rimlig förklaring av varifrån ädelgaserna i utsläppen genom skorstenarna från våra kokarreaktoranläggningar kommer. Jörgen B 11 mars 2011 kl. 22.45 (CET)
replies: text: Jag kände inte till att de äldre kokreaktorerna saknade katalysator. Det förklarar hur det kommer sig att tritium läcker ut. /Kemikungen 12 mars 2011 kl. 19.19 (CET)
replies: text: :Den process Ullberg beskriver leder ju enligt Ullberg till utsläpp av avgaser genom skorstenen. Jag håller med om att katalysen i nyare kokarreaktorer borde rimligen återföra även den lilla del av förbränningsprodukten (vattenånga!) som innehåller tritium till reaktorns innersta kylsystem. Ullberg skriver ju att katalysen sker innan ångan avskiljs.

text: :Det som ansamlas i den sandfyllda tanken är alltså i gasform, både i äldre och nyare anläggningar. Även utan tritium behöver detta fördröjas före utsläpp, för att riktigt kortlivad radioaktivitet skall hinna klinga av. Jag får inte alls intrycket att han här avser tritium, utan förmodar att han talar om samma sak som Sandwall (som ju också talar om behovet att fördröja utsläppet). Huvuddelen av radioaktiviteten i de utsläpp till luft Sandwall redovisar härstammar ju från ädelgaser; och de (fysiskt jämförelsevis mycket små) mängder av dessa vi talar om fångas inte upp av katalysatorer e. d..

text: :Jag påminner om att ädelgasers mest utmärkande egenskap är att de inte reagerar kemiskt med andra ämnen (eller bara med största svårighet). Så mycket minns jag från skolkemin:-). Jag tror egentligen inte att tritiumdiskussionen har så mycket med detta att göra; handlar inte den i huvudsak om utsläpp av tritium i havet? Jörgen B 12 mars 2011 kl. 19.57 (CET)
thread_title:  Avgaser från kokarreaktorer. 

message: Jag förbryllades av de första meningarna i avsnittet Kärnkraft#Utsläpp:
replies: text: Uppvärmt vatten är det största utsläppet direkt från driften. Fissionen  producerar även gaser som jod-131 och krypton-85, vilka är miljöfarliga utsläpp, som måste lagras i flera halveringstider  innan strålningen har avtagit till en säker nivå.
De verkade inte helt logiska. Dessutom är det en viss skillnad mellan jod-131, med en halveringstid på 8 dygn, och ädelgasisotopen krypton-85 med en halveringstid på 10 år. De sandfyllda tankar som beskrivs i dokumenten ovan är knappast tänkta att fördröja avgasutsläppen med mer än 20 år.
Källan till andra meningen i avsnittet är 2006-09-06, som redovisas som en översättning från enwp. Den då gällande enwpversionen bör ha varit denna. Den första meningen i både dessa gamla versioner syftar på vattenånga, inte kylvatten; men detta torde bero på lokala förhållanden. I USA ligger tydligen en betydligt mindre andel av kärnkraftverken vid havet.
Jag följde dock också den länk som gavs i enwpversionen. Den ledde till denna sida. Sidan är en av ett antal av en enda person vid namn Joseph Gonyeau (verkar det som); han uppger att han står oberoende från intressenter och försöker ge en balanserad framställning; han uppger emellertid också att han har eller har haft konsultuppdrag för IAEA, och sidan har en htmltitel som inleds "Nuclear Energy Information Centre" (observera den brittiska stavningen). Jag konstaterar att enwpartikeln - och därmed svwpartikeln - bara har återgivit valda delar av denna källa. Likaså finns där ett resonemang om kyltorn kontra skorstenar, som är rätt likt det Kemikungen fört ovan, men kompletterat med mer uppgifter. Jörgen B 13 mars 2011 kl. 00.27 (CET)

text: Jag har helt enkelt direkt frågat Gunnar Lindgren, som bland annat tipsat om denna pedagogiska utredning av filosofin och regelverket bakom de radioaktiva avgasutsläppen från svenska kärnkraftverk. Den bör vara direkt användbar, särskilt i en diskussion om avgasutsläpp från svensk kärnkraftsindustri. Jörgen B 19 mars 2011 kl. 23.57 (CET)
replies: text: :Uppgiften att Krypton-85 sulle lagras "i flera halveringsperioder" kom till enwp här, år 2003, från ett IP som inte längre redigerar (som IP). Uppgiften är sedan länge borttagen från enwpartikeln. Jörgen B 21 mars 2011 kl. 21.20 (CET)
replies: text: ::Jag har nu redigerat bort uppgiften att Kr-85 skulle lagras i flera halveringsperioder, och i stället lagt in uppgifter baserade på Sandwalls och Ullbergs rapporter. Jörgen B 23 mars 2011 kl. 23.04 (CET)
=== Kommentarer: ===
Gonyeaus (eller kärnenergicentrets?) beskrivning är betydligt mer "både-och" än de texter som baseras på eller liknar delar av dem. Gonyeau skriver att kkv både har ickeradioaktiva och radioaktiva utsläpp.
# Vad gäller de atmosfäriska utsläppen börjar han med att ta upp vattenånga. Han skriver där om sammanblandningen av kyltorn med skorstenar, och hävdar att i kyltornen släpps bara ren vattenånga ut. Han tar senare upp de radioaktiva utsläppen, och hävdar då bland annat att det är en skillnad mellan kokarreaktorer och tryckvattenreaktorer. I kokarreaktorer är (skriver han) luftutsuget från huvudångsystemet radioaktivt, men detta gäller normalt inte för tryckvattenreaktorer. (Detta verkar mycket logiskt för mig, efter att jag har läst Ullbergs rapport; se ovan.) Efter att fördröjning fått ned radioaktiviteten till lagligt godkända nivåer, och vätet återförts släpps de radioaktiva avgaserna ut genom de mycket höga skorstenar man ibland ser vid kokarvattenreaktorer ("the very tall stack that you sometimes see at BWRs"). Observera att Gonyeay mycket noga skiljer mellan kyltorn ("cooling towers") och industriskorstenar ("stacks"). Detta är en förkortad framställning; han tar totalt upp sex typer av atmosfäriska utsläpp.
# Gonyeau skiljer på två sorters akvatiska utsläpp: Ickeradioaktivt vatten och lätt radioaktivt vatten. De "vanliga" kylvattenutsläppen är ickeradioaktiva, med undantag möjligen för litet läckage från inneslutningen; men inte större läckage än vad lagen tillåter. Vätska från de radioaktiva delsystemen är däremot radioaktiva, men får inte släppas ut förrän radioaktiviteten avklingat tillräckligt för att lagar och förordningar skall acceptera utsläppen.
Oavsett hur oberoende eller inte han är, tycker jag att det han skriver verkar att vara väl förenligt med det mesta annat jag har hittat under några dygns skummande av kärnkraftsartiklar. Han har vidare en källförteckning, som förhoppningsvis innehåller mer acceptabla källor.
Oavsett att jag uppskattar hans text, kan man nämligen inte bortse från att detta närmast har blogg- eller personlig hemsidekaraktär, och därför inte är idealiskt som "tillförlitlig källa". Jörgen B 13 mars 2011 kl. 01.02 (CET)

text: Om analysgruppens vid Kärnkraftsäkerhet och Utbildning AB (KSU) rapport:  Observera att gruppen var bildad av svensk kärnkraftsindustri och hade det tydliga syftet att förmedla saklig och lugnande information om kärnkraft - jag tror inte att deltagarna såg någon skillnad i detta. Lindgren är av åsikten att kärnkraftsindustrin utåt ligger rätt lågt med existensen dessa utsläpp. Det verkar EMRÅ inte helt orimligt; de var ju tydligen inte särskilt bekanta för Kemikungen. I fallet ovan fanns dock alldeles utmärkta skäl att pedagogiskt förklara avfallshanteringen för allmänheten: Sverige hade från ett internationellt organ (:en:UNSCEAR) "beskyllts" för större radioaktiva utsläpp än genomsnittligt, och ända upp i riksdagen hade man förmodat att dessa utsläpp måste röra sig om läckage. Detta var en god orsak för tekn. dir. Gustaf Löwenhielm från Forsmarks kärnkraftsgrupp att lugnt förklara att de rapporterade utsläppen inte på något sätt handlade om läckage:
replies: text: :"Alla utsläpp sker således på kontrollerade vägar och under ständig mätning, som redovisas till Statens strålskyddsinstitut".

text: Han fortsätter sedan med att redogöra för principerna för de svenska mätningarna, till skillnad från de vanliga mätningarna i andra länder, och varför de enligt hans åsikt inte är direkt jämförbara.

text: Jag rekommenderar speciellt bilden i slutet av rapporten. Det som finns med där - utsuget från kondensorn, sandtanken, utsläppet via skorstenen - stämmer utmärkt med den sammantagna bild jag har fått från Sandwalls och Ullbergs rapporter; men en illustration säger ju ofta mer. Gissningsvis kan vi dock tyvärr av upphovsrättsliga skäl inte använda den i wp. Jörgen B 19 mars 2011 kl. 23.57 (CET)
thread_title:  Några äldre versioner och använda källor. 

message: Gonyeaus (eller kärnenergicentrets?) beskrivning är betydligt mer "både-och" än de texter som baseras på eller liknar delar av dem. Gonyeau skriver att kkv både har ickeradioaktiva och radioaktiva utsläpp.
# Vad gäller de atmosfäriska utsläppen börjar han med att ta upp vattenånga. Han skriver där om sammanblandningen av kyltorn med skorstenar, och hävdar att i kyltornen släpps bara ren vattenånga ut. Han tar senare upp de radioaktiva utsläppen, och hävdar då bland annat att det är en skillnad mellan kokarreaktorer och tryckvattenreaktorer. I kokarreaktorer är (skriver han) luftutsuget från huvudångsystemet radioaktivt, men detta gäller normalt inte för tryckvattenreaktorer. (Detta verkar mycket logiskt för mig, efter att jag har läst Ullbergs rapport; se ovan.) Efter att fördröjning fått ned radioaktiviteten till lagligt godkända nivåer, och vätet återförts släpps de radioaktiva avgaserna ut genom de mycket höga skorstenar man ibland ser vid kokarvattenreaktorer ("the very tall stack that you sometimes see at BWRs"). Observera att Gonyeay mycket noga skiljer mellan kyltorn ("cooling towers") och industriskorstenar ("stacks"). Detta är en förkortad framställning; han tar totalt upp sex typer av atmosfäriska utsläpp.
# Gonyeau skiljer på två sorters akvatiska utsläpp: Ickeradioaktivt vatten och lätt radioaktivt vatten. De "vanliga" kylvattenutsläppen är ickeradioaktiva, med undantag möjligen för litet läckage från inneslutningen; men inte större läckage än vad lagen tillåter. Vätska från de radioaktiva delsystemen är däremot radioaktiva, men får inte släppas ut förrän radioaktiviteten avklingat tillräckligt för att lagar och förordningar skall acceptera utsläppen.
Oavsett hur oberoende eller inte han är, tycker jag att det han skriver verkar att vara väl förenligt med det mesta annat jag har hittat under några dygns skummande av kärnkraftsartiklar. Han har vidare en källförteckning, som förhoppningsvis innehåller mer acceptabla källor.
Oavsett att jag uppskattar hans text, kan man nämligen inte bortse från att detta närmast har blogg- eller personlig hemsidekaraktär, och därför inte är idealiskt som "tillförlitlig källa". Jörgen B 13 mars 2011 kl. 01.02 (CET)
replies: text: Om analysgruppens vid Kärnkraftsäkerhet och Utbildning AB (KSU) rapport:  Observera att gruppen var bildad av svensk kärnkraftsindustri och hade det tydliga syftet att förmedla saklig och lugnande information om kärnkraft - jag tror inte att deltagarna såg någon skillnad i detta. Lindgren är av åsikten att kärnkraftsindustrin utåt ligger rätt lågt med existensen dessa utsläpp. Det verkar EMRÅ inte helt orimligt; de var ju tydligen inte särskilt bekanta för Kemikungen. I fallet ovan fanns dock alldeles utmärkta skäl att pedagogiskt förklara avfallshanteringen för allmänheten: Sverige hade från ett internationellt organ (:en:UNSCEAR) "beskyllts" för större radioaktiva utsläpp än genomsnittligt, och ända upp i riksdagen hade man förmodat att dessa utsläpp måste röra sig om läckage. Detta var en god orsak för tekn. dir. Gustaf Löwenhielm från Forsmarks kärnkraftsgrupp att lugnt förklara att de rapporterade utsläppen inte på något sätt handlade om läckage:
replies: text: :"Alla utsläpp sker således på kontrollerade vägar och under ständig mätning, som redovisas till Statens strålskyddsinstitut".

text: Han fortsätter sedan med att redogöra för principerna för de svenska mätningarna, till skillnad från de vanliga mätningarna i andra länder, och varför de enligt hans åsikt inte är direkt jämförbara.

text: Jag rekommenderar speciellt bilden i slutet av rapporten. Det som finns med där - utsuget från kondensorn, sandtanken, utsläppet via skorstenen - stämmer utmärkt med den sammantagna bild jag har fått från Sandwalls och Ullbergs rapporter; men en illustration säger ju ofta mer. Gissningsvis kan vi dock tyvärr av upphovsrättsliga skäl inte använda den i wp. Jörgen B 19 mars 2011 kl. 23.57 (CET)
thread_title:  Kommentarer: 

message: Jag läser igenom texten om uran och finner att stora delar är utformade av kärnkraftsmotståndare som inte har en aning om hur uranbrytning går till i verkligheten. Texterna är partiska och verklighetsfrånvända. 
Inte ett ord nämner att urangruvor, liksom andra anläggningar i bränslekedjan, är hårdbevakade och kontrollerade av såväl myndigheter och andra kontrollorgan, kärnkraftverk och media. Detta innebär att gruvbolagen håller sig på tå och ofta ligger i framkant i många frågor rörande personal, CSR-arbete etc. Arbetsmiljön i gruvorna god, oftast bättre än i andra "vanliga" gruvor. Radongaser och damm ventileras bort och gruvorna är välupplysta. Allt mindre gruvdrift sker i dagbrott (som självklart innebär en påverkan på landskapet). Många gånger används moderna metoder som ger minimal påverkan på landskapet och på miljön överhuvudtaget. Det går att, och är nyttigt, att äta fisk från närliggande sjöar.
Alla kraftslag ger miljöpåverkan. Även för vindkraft krävs brytning av metaller, framtaging av cement till betongfundament etc. För kärnkraften ger bränslekedjan störst miljöpåverkan, men sett i ett livscykelperspektiv, som tillåter en objektiv jämförelse mellan olika kraftslag, där alla ingående värden beräknas såsom uranbrytning, transporter, ingående material för byggnation etc. så ger kärnkraften mycket låga utsläpp av växthusgaser - ofta mindre än exempelvis vindkraft. Något för Greenpeace att fundera på?--
thread_title:  Partisk text 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 5 externa länkar på Kärnkraft. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20090806080151/http://www.iaea.org/Publications/Reports/ntr2008.pdf till http://www.iaea.org/Publications/Reports/ntr2008.pdf
*Lade  till https://en.wikipedia.org/wiki/Nuclear_energy_in_Poland%281990
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100822125017/http://www.energiochmiljo.se/abonnemang.asp?cat=abo_mall&sid=182 till http://www.energiochmiljo.se/abonnemang.asp?cat=abo_mall&sid=182
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070929102713/http://www.barsebackkraft.org/index.asp?ItemId=1793&OItemID=1546 till http://www.barsebackkraft.org/index.asp?ItemId=1793&OItemID=1546
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070927033135/http://www.skb.se/templates/SKBPage____8051.aspx till http://www.skb.se/templates/SKBPage____8051.aspx
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100307223534/http://www.iaea.or.at/programmes/a2/ till http://www.iaea.or.at/programmes/a2/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 6 september 2017 kl. 09.30 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Kärnkraft. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070410165316/http://www-formal.stanford.edu/jmc/progress/cohen.html till http://www-formal.stanford.edu/jmc/progress/cohen.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 26 februari 2018 kl. 18.31 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Kärnkraft. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20131203005815/http://www.stralsakerhetsmyndigheten.se/Publikationer/Rapport/Stralskydd/2002/200221/ till http://www.stralsakerhetsmyndigheten.se/Publikationer/Rapport/Stralskydd/2002/200221/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20131203011402/http://www.stralsakerhetsmyndigheten.se/Global/Publikationer/SKI_import/040503/a755dfb147636326b48121edc74db5f8/2003_44.pdf till http://www.stralsakerhetsmyndigheten.se/Global/Publikationer/SKI_import/040503/a755dfb147636326b48121edc74db5f8/2003_44.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 8 mars 2019 kl. 21.37 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade