Diskussion:Svenska kyrkans bekännelseskrifter

message: Svenska kyrkans bekännelse är Confessio fídei: Uppsala mötes beslut 20 mars 1593. Den utgavs under samma namn i Stockholm 1594 och i förändrade versioner 1675 för de Norska och Danska landskapens försvenskning, liksom till hundraårsjubileet 1693 (då Enväldets Statskyrka hyllades) och i Hildebrands Svenska Riksdagsakter 1893.
Därutöver har inkompletta versioner utgivits, senast till fyrahundraårsjubileet, i Confessio fídei, Uppsala mötes beslut 1593 om Svenska kyrkans bekännelse, Kommentarer av Lars Eckerdal och Per Erik Persson, Verbum 1993.
Confessio fídei, Uppsala mötes beslut 1593 omfattar sju artiklar i två avdelningar: 
A. Bibelsyn och Trosbekännelser:
1. ”Först at wij alle widh Gudz rehne och salighgörende Ord, hwilket j the helige Propheters, Euangelisters och Apostlers Skrifwelser författet är, samhålligen bllifwe wele, …”
 
[orden om de ”profeters, evangelister och apostlars skrivelser” är en markering mot Calvinismens ”Profeternas och Apostlarnas”, dvs. dess integristiskt förkortade Bibel: GT + NT utan GT:s ”apokryfer”. 
Svenska kyrkan har alltså 1:a årtusendets v i d a bibelsyn: hela GT och NT inklusive deutero-kanoniska skrifter],
2. ”Thernäst, bejake…” … ”wij oss aldeles wele hålle widh the 
Apostoliske [västlig, 200-700-tal],
 
Niceniske [Konstantinopel 381], och
 
Athanasij [Spanien, Frankrike, Tyskland 400-795] Symbola,
 
såsom ock widh then äldste rette och oförandrede Augzbugiske Confession” [1530],
[trosbekännelsernas text följer i en bilaga efter själva beslutet. De är senast ändrade 1894 (jag tror blev ”vi tror”, Köttets uppståndelse blev ”de dödas uppståndelse”) och 1986/7].
B. Kyrkoordning och församlingsdisciplin.
3. Återgång till ”salige Archiebiscop Lars Petri Nericiani” Kyrkoordning 1571 och 
liturgiska böcker; Mässbok och Handbok 1557 
[nu KO 2000 och HB 1986],
4. Exorcismum (den större?) dopexorcismen förklaras: 
a) ”icke så nödigh widh Dopet, at then föruthan, Dopet icke skulle wara fulkomligit, uthan efter thenne Ceremonien wäl öfwerehns stemmer medh Dopsens handel” att man ”efter Christen Frijheet” ”the orden, Fahr här uth, etc. lindre må. Och j then staden insättie, Wijk här ifrå, etc.”
 
b) och icke ”någen lekamligh besättielse skal ther medh mehnt warde”,
c) ”höge Personer här inrijkes”, dvs. den calvinistiske Hertig Carl, ges dispens helt och hållet för sitt hov: ”Dogh så, at man här medh icke thes heller fördömer the Församblinger j främmendeland, eller höge Personer här inrijkes, som thenne icke så bruke, uthan sigh hafwe then förbehållen, och elliest medh oss äre ehns j Trone.”
5. Förkastar: a) ”then Lithurgia” [Johan III 1575] ”och alt hennes onde medhfölie, j Läre, Ceremonier och Disciplin, ehwadh nampn thet helst hafwe kan, …” och
 
b) ”then Påweske Messe” [= transubstantiationsläran från Lateranum IV 1215], liksom
 
c) ”alle Sacramenterers, Zwinglianers och Calvinisters wilfarelser” så ock
  
d) ”Wederdöpere och alle andre Kättere, ehwadh nampn the helst hafwe kunne”
6. a) Bekräftar att ”Disciplin och skäligh Kyrkeaga” skall följa KO 1571,
b) Fastslår Domkapitlens kompetens i kyrkoordningsfrågor: ”Och ther som sielwe saken så kräfwe, må thet som ytermehre behöfwes, medh Bispernes och Capitelens gemene samtyckie, blifwe tillagdt och förmehret.”
c) Förlänar trosfrihet mot diskretion åt (i praktiken) Calvinister ”för handel och wandel skul”: ”Och ändogh them icke borde lidhne, eller efterlatit warde, sigh här j Rijket nedhsättie, som medh någen falsk Lärdom umgå, och medh oss uthi Lären icke ehns äre, på thet the andrer medh sigh icke förföre måtte: Lijkwäl efter sådant för handel och wandel skul icke wäl kan förhindret warde, så är så widt samtyckt, at them som någen Kättersk lärdom hafwe, icke skal tilstadt eller efterlatit ware, at hålle någre uppenbare Samqwemder j huus eller annerstädz, så frampt hwar någre ther medh befinnes, eller the som elliest försmädeligen tale om wår Religion, the skole tilbörligen straffede blifwe.”
[Confessio fídeis trosfrihet mot diskretion; alltså på villkor att inte störa samhällets lugn, kommer från Erik XVI:s öppna brev efter Liquorist-striden 1563. Denna princip, som numera kallas förbehållet ordre public, blev internationell rätt genom Westfaliska freden 1648 och ligger till grund för den utvidgade fri-, rättighets- och antidiskrimineringslagstiftningen i Europa efter 1945].
7. Beslut om mötesbeslutens publicering ”på thet, at allom må kunnigt och wetterligit warde”.
Stadfästelse Actum Upsaliae then 20 Martij, åhr etc. 1593
I 1594 års tryckta upplaga följs själva konciliebesluten av texten till de 3 gamla Symbola och den Augsburgska bekännelsen 1530 jämte dennas Artiklar om ”Påweska misbruk”, allt i Uppsala mötes egna reviderade versioner gjorda efter själva mötets avslutande, varefter kommer redaktionens efterskrift och namnen på 1734 Signatärer av alla stånd. Därtill lades en Copia av konciliebeslutet i Uppsala 1572, då Laurentius Petri Kyrkeordning antogs.
Kyrkoordningen 2000 anger i sin Första avdelning, Kap 1 §1 Svenska kyrkans bekännelse så: 
”Svenska kyrkans tro, bekännelse och lära,
 
som gestaltas i gudstjänst och liv,
 
är grundad i Guds heliga ord, såsom det är givet i Gamla och Nya testamentets profetiska och apostoliska skrifter,
är sammanfattad i den apostoliska, den nicenska och den athanasianska trosbekännelsen samt i den oförändrade augsburgska bekännelsen av år 1530,
är bejakad och erkänd av Uppsala mötes beslut år 1593,
är förklarad och kommenterad i Konkordieboken samt i andra av Svenska kyrkan bejakade dokument.”
I ”andra bejakade dokument” ingår Kyrkohandboken 1986, Den Svenska Psalmboken 1986 (som är ekumenisk och omfattar de flesta Kyrkor och samfund i Sverige), liksom ekumeniska och andra överenskommelser. GK.S 13 mars 2007 kl. 12.34 (CET)

message: Att jämställa situationen i Sverige med den i dessa nordiska grannländer är direkt missvisande. Fredrik II utfärdade ett direkt förbud mot läsning av Konkordieboken (och måste som konsekvens därav bränna det praktfulla exemplar han fick som gåva av sin svåger). Något sådant har aldrig existerat i Sverige. Tostarpadius (diskussion) 30 april 2018 kl. 09.15 (CEST)
thread_title:  Danmark och Norge