Diskussion:Spårtaxi

message: Jag har nu ägnat en kort stund åt att redigera den här artikeln, eftersom den mer har karaktären av en diskussionssida än en artikel i vad som är tänkt att vara ett uppslagsverk. Ange källor för era påståenden, vare sig de är för eller emot spårtaxi, och låt löptexten vara fri från personliga värderingar av huruvida andras påståenden är rätt eller fel. /Magnus Orest
thread_title:  Wikipedia är ett uppslagsverk, inte ett diskussionsforum 

message: Artikeln om spårbilar / spårtaxi utsätts nu oftare för "redigeringskrig", framför allt
är avsnitten om för- och nackdelar utsatta. Jag har tagit initiativ till att ha mer dialog
innan ändringar och höja kvaliteten på artikeln. Målet är att före utgången av 2009 ha en
avsevärt mer fyllig och tydlig artikel med öppen debatt för olika åsikter utan att för
den sakens skull gömma fakta som riskerar redigeras bort av en intressent på ena "sidan".
Arbetet kommer att reflekteras här på debattsidan. /Christer Lindström
Uppdatering december 2009: Oavsett vad man tycker om spårbilar måste informationen vara 
korrekt. Artikeln börjar bli löjeväckande. En mening om fördelarna, en hel A4-uppsats om
nackdelarna. Jag har svårt att förstå dem som redigerar på detta sätt, någonstans så måste
man ju förstå att om det satsas miljarder på denna teknik så skulle då om nackdelarna
verkligen övervägde på det sätt som visas i artikeln vara orimliga - alternativt så har
många en orimlig övertro på spårbilar/spårtaxi. Det arbete jag initierat som pågår just nu 
hoppas jag får en bättre respekt och förståelse.
thread_title:  Behov av moderering (uppdatering december 2009) 

message: Avsnittet om spårtaxins nackdelar är dåligt underbyggt.
Investeringkostnader (när man kommit förbi provstadium) är betydligt lägre än för t ex spårväg. Eftersom ett spårbilssystem är ordnat som ett nätverk, kan omdirigeringar lätt göras för att jämna ut höga belastningar. Tomkörning blir betydligt mindre än t ex spårvagn, tunnelbana buss. 
replies: text: Hur vet man det? Det finns ju inte några fungerande system mer än enstaka testanläggningar. Så man kan ju knappast veta varken kostnader eller kapacitets- och trafikegenskaper. Avsnittet borde helt ersättas med en fras som talar om att det ännu inte finns någon anläggning i skarp drift så det finns inga anläggnings- eller driftserfarenheter ännu. Om det finns det så vill jag gärna ha källa på det. /Anonym 16 April 2012 kl. 19.54 (CEST)
thread_title:  Nackdelar 

message: Kapacitetsbristen än nog inte i huvudsak en myt. Det som står om kapaciteten under fördelar är kanske sant, men det handlar nog enbart om linjekapaciteten. Sen ska man ha i åtanke att folk ska kliva av och på vagnarna/bilarna också. Det vill säga det krävs helt andra analysmetoder, vilket troligen ger helt andra resultat, för den totala kapaciteten.
replies: text: Även stationer har analyserats och studerats noggrant, bland annat av Prof Ingmar Andreasson. Man brukar komma fram till att en stor station klarar ca 1200 personer/timme. Vid t ex en järnvägsstation eller annan knutpunkt mot äldre kollektivtrafik kan man bygga flera stationer, t ex längs perrongerna, eller på tvären ovanför dem. En grundidé med spårtaxi är annars att genom att strukturen inte är radiell utan nätformad så blir det mycket färre "hotspots" som "alla" ska passera.
replies: text: :1,5 sekunders mellanrum låter ganska lite. Man brukar ju köra med 3 sekundersregeln på en vägbana. Blir det inte en hel del acceleration och inbromsningar? Det är säkert möjligt med en 1,5 sekunders regel på traditionell väg, men det kanske inte blir så säkert. Dessa spekulationer bör i alla fall tas bort, såvida de saknar källhänvisning.
replies: text: ::Hur ska man kunna få det? Det tätaste jag hör talas om för spårtrafik är var 90 sekund i tunnelbanor, och då används rörlig block, att det går att kontinerligt mäta verkligt avstånd mellan tågen och det dessutom är ungefär lika bromsprestanda mellan tåg. Om en spårtaxi ska stanna för i/urstigning förstörs ju ev. 1,5 sekunders regel då det snarare tar 30 sekunder om det är säg 2 personer. --BIL 28 september 2008 kl. 19.21 (CEST)
replies: text: :::I den förstudierapport som Uppsala kommun har släppt så räknar de med 3 sekunders intervall. Stationerna för av och påstågning är tänkta att ligga på sidospår för att inte hindra passerade trafik. --JNyberg 9 februari 2009 kl. 11.54 (CET)
replies: text: :::: Personligen så får jag inte ihop hur man kan ha hög kapacitet på ett sådant här system? Ett antagande man kan göra, utifrån ett liknande transportmedel som bas nämligen Bilen, så kommer det att åka i genomsnitt 1,2 personer per fordon. Fordonen kommer att trafikera platser som kommer att vara mer eller mindre populära, men när ett fordon stoppar för av/påstigning så kan man räkna med att headawayen på ett sådant är ca 15 sekunder, om man inte har bagage. En enskild hållplats kommer således ha en kapacitet på högst 4 st vagnar per minut, med i genomsnitt 1,2 personer i varje vagn, vilket ger 5*60 = 300 personer per timme och riktning. Varför ett spårtaxisystem inte skulle råka ut för köer när man börjar närma sig maxkapaciteten när vanlig biltrafik gör det förstår jag inte. Spårtaxisystem hör inte hella i lokaltrafiken som ett nät, möjligen som transport inom flygplatser och mellan flygplatsen och parkeringsplatser. /Anonym 16 April 2012 kl. 19.54 (CEST)
thread_title:  Kapacitet 

message: Hur långt har detta kommit, finns riktiga försöksanläggningar? Jag läser på engelska artikeln att det finns två mindre anläggningar, en i London Heathrow, dock endast ganska liten och ska byggas ut lite mer. En finns i Dubai. Om det är så bra som skrivs i ovanstående inlägg borde det satsas på mer.  / BIL 2 februari 2007 kl. 12.07 (CET)
replies: text: En intressant provbana finns i Uppsala http://www.vectus.se/testbanan.html  Det finns även något företag i USA som vill bygga testbana i Sverige. Visst borde det satsas mer, men det krävs politiskt stöd. Flera kommuner har spårtaxi på sin önskelista, t ex Värmdö.--Visulogik 2 februari 2007 kl. 18.51 (CET)
thread_title: Försöksanläggningar

message: Varifrån kommer antagandet att spårtaxin "snart lämnar experimentstadiet? Liknande saker har jag hört sedan 1960-talet. Referensen kommer ju mycket riktigt ur När Var Hur 1971! --Andhanq 14 mars 2007 kl. 23.52 (CET)
replies: text: Det mest konkreta jag hört talas om är spårbilsbanan på Heathrow terminal 5 som är under uppbyggnad. http://en.wikipedia.org/wiki/ULTra --JNyberg 9 februari 2009 kl. 11.59 (CET)
thread_title: Experimentstadiet

message: Hur är det tänkt att säkerheten vid olyckor och tillbud skall ordnas. Jag kan tänka mig flera situationer när det är en väldigt stor nackdel att hänga 6-7 meter ovanför marken i en liten kabin. Ex:
* Brand.
* Stopp i trafiken. Hur utrymmer man.
* Urspårning.
* Ledsagning. 
Hur skall det gå till när flera hundra personer samtidigt vill kontakta 
centralen via larmetelefonen? Klarar man att hantera folks panikreaktioner att vara instängda. 
replies: text: Utrymning måste väl kunna gå via kranbil om det bara är små fordon, och mindre än 10 meter upp. Brand är kanske inte ett lysande scenario ioförsig. -- BIL 13 maj 2007 kl. 18.18 (CEST)
replies: text: :Det förutsätter att man kan ta sig fram till platserna där vagnarna har stannat. Om de stannar på ställen man inte kan komma åt? Med spårväg/tunnelbana/buss kan man alltid utrymma längs spåret eller vägen i värsta fall.

text: Om det bara sitter ett par personer i varje spårbil är det väl inte så troligt att hundratals ringer larmcentralen? Om det ges tydlig information i alla vagnar som stannar på linjen om varför detta har skett så borde detta inte ge några problem.
thread_title: Säkerhet

message: Hur löser man av och påstigning? Skall vagnarna gå ner i gatunimå och lasta eller skall man ha trappor, hissar och rulltrappor. Blir inte det väldigt dyrt med täta stoppintervall. Enligt EU-direktiv skall all kollektivtrafik vara handikapptillgängligt från 2011. Klarar man ett sådant åtagande.
replies: text: Man får nog som idag ha hissar parallellt med trappor eller rulltrappor. Redan idag gäller nog reglerna om handikapptillgänglighet för nybyggda sträckor. -- BIL 21 september 2007 kl. 08.54 (CEST)
replies: text: :Om det finns plats så går det väl bra att dra ner stickspåret för hållplatsen till marknivå? Det kräver staket runt banan. --JNyberg 16 februari 2009 kl. 16.14 (CET)
thread_title: Tillgänglighet

message: Accepterar passagerarna att om de knappar in ett resmål så går spårtaxin en omväg för att en annan passagerare ska till ett visst ställe. Häromdan var det en arg insändare i GP från någon som åkte delad färdtjänst och den åkte en omväg och det gav en arg insändare (vederbörande hade varit på sjukhuset och fått vänta länge på vård och var hungrig och grinig). -- BIL 15 mars 2007 kl. 15.49 (CET)
replies: text: Man kan likna spårtaxi vid färdtjänst, en liknande uppbyggd tjänst, fastän det är bilar, inte spårfordon, och de är bemannade. På denna tjänst klagas det ofta, underkapacitet och väntetider. Om kollektivtrafiken har underkapacitet blir det trångt ombord, men folk kommer normalt med. Om spårtaxin har underkapacitet blir det lång väntan. -- BIL 16 mars 2007 kl. 09.00 (CET)

text: Det är inte meningen att man ska dela spårtaxi med andra sällskap, så detta är ett icke-problem.
replies: text: :Blir det inte lågt kapacitetsutnyttjande om man åker ensam ? Jag åker oftast på egen hand i kollektivtrafiken (och i bil). Det blir dyrare per person och sämre kapacitet om man inte åker med andra sällskap. Vanlig taxi kostar ju 100 kr/mil för taxin och 300 kr/timme för föraren. Om man inte behöver förare kostar det hela minst 100 kr/mil ändå, väldigt dyrt. -- BIL 16 maj 2007 kl. 12.02 (CEST)
replies: text: ::Driftkostnaden per fordonskilometer ligger på 0,8-1,3 kr. En taxi kostar väl inte mer än en annan bil för fordonet? 30-40kr kanske.
replies: text: :::Kan man få en referens/källhänvisning till siffran 0,8-1,3 kr/km, tack!
replies: text: ::::Taxi tar ut 100 kr/mil i pris ink moms. De har tomkörningar och sådant, så de anser sig behöva det. Det blir tomkörningar också med spårtaxi. Skulle också gärna vilja ha referens till siffran 8-13 kr/mil. Måste exkludera kostnader för fordonsinköp och liknande. Spårtaxiar måste kosta mycket mer än en bil antar jag. Ett motorvagståg av typ Regina kostar 50 milj, som 20 bussar. En spårtaxi kommer nog kosta flerdubbelt en bil, vilket torde utesluta iden att låta privatpersoner äga sådana.--BIL 14 februari 2009 kl. 21.58 (CET)

text: :Det är viktigt att inte underdimensionera kapaciteten. Men problemet brukar uttryckas omvänt: Det blir för få passagerare för att det ska löna sig. Att det blir underkapacitet är lite av ett lyxproblem, då har man pengar att bygga ut systemet, vilket normalt görs genom att man förtätar nätet, inte genom att man dubblerar linjer på samma ställe.
thread_title: Vad accepterar folk ?

message: Om jag inte minns fel stod det i förra veckan i Upsala Nya Tidning att testerna nu har inletts. Riggwelter 16 maj 2007 kl. 12.04 (CEST)
thread_title: Provbanan i Uppsala

message: Det var förvånansvärt få noteringar om tänkbara fördelar, och 
jag beslutade mig för att ge både fakta och teorier kring frågan.
En annan fråga är varför "spårtaxi" är synonyment med "spårbil".
Spårtaxi är en av formerna av spårbil. Rubriken skall vara
"Spårbil", med underrubriker "Varianter av spårbil är
spårtaxi (beställd resa), spårbuss (linjeresa) samt privat
spårbil med möjlighet till dual mode. En tänkbar term borde även
spårgodsbil eller bara spårgods kanke vara.
Christer Lindström
thread_title:  Kort kommentar om mitt eget inlägg på Wikipedia om spårbilar 

message: Jag plockade bort följande avsnitt då jag inte tyckte det var relevant för den gängse användningen av begreppet spårbilar. 
replies: text: Ett intressant exempel på energieffektivitet och miljövinster är soldrivna spårbilar. En soldriven vanlig bil har i tävlingar lyckats uppnå över 100 km/h i snitt under långa etapper, ofta i Australien. Solpanelen på en soldriven bil är begränsad av bilens storlek, oftast runt 2 x 5 meter = 10 m². En spårbil har inte den begränsningen. Med ett avstånd om 1,5 sek mellan spårbilar och en snittfart av 60 km/h kan ett soltak med 1,2 meters bredd över spårbilsbanan ha en total längd per spårbil om ca 25 meter vilket ger en yta 30 m² av solpanel. Med en snitteffekt av 0,2 kW/m² en normalsoldag har vi kontinuerligt 6 kW att mata fordonet med, eller ca 9 hk. Förutsatt att spåret inte stiger alltför brant räcker denna effekt till att framföra fordonet i billiknande hastighet. Detta gör att spårbilar med vind-, sol- och vattenkraft kan bli helt självförsörjande med förnyelsebar energi.
--JNyberg 14 februari 2009 kl. 19.20 (CET)
thread_title:  rensning 

message: Jag är mycket skeptisk till att använda ett privat fotomontage utan förankring i verkligheten som illustration. Det finns bättre bilder på Commons.--Ankara 11 maj 2009 kl. 15.15 (CEST)
thread_title: Bilden

message: Startar en föregreningssida av artikeln PRT. PRT är en vedertagen förkortning av hundrasnamnet Parson russell terrier.
Förslag på artikel:
Begreppet PRT kan ha flera innebörder, bland dem:
* Spårbil (eng: PRT Personal Rapid Transit)
* Parson russell terrier (hundras)
{{gren}}
-- Episcopus 6 juli 2009 kl. 00.42 (CEST)
thread_title:  [[PRT]] 

message: En tanke kring detta med spårbilar och tunnelbana. Man bör kunna kombinera dessa trafikslag. Med en viss ombyggnad (som självfallet kommer kosta en slant) i tunnelbanan så skulle man kunna köra med spårbilar där. I högtrafik kan man köra linjetrafik med stora vagnar liknande dagens tunnelbana, i lågtrafik eller när tunnelbanan normalt är stängt så skulle man kunna köra med enstaka mindra spårbilar som kommer på beställning. De som i högtrafik åker längre än tunnelbanans täckningsområde får helt enkelt byta till vanliga spårtaxibilar (eller andra trafikslag) där detta är lämpligt. På så vis skulle man kunna använda spårbilar i stadskärnor utan att behöva gräva nya tunnlar eller störa stadsbilden. Hubba 7 december 2009 kl. 14.29 (CET)
thread_title:  Tunnelbana kontra spårbilar 

message: Följande punkter är flyttade från artikeln:
* Ett spårtaxisystem fungerar liksom alla andra trafikslag bäst vid trafikbelastning som är relativt jämnt fördelat över tiden. Exempel på detta kan vara flygplatser, universitetsområden eller som matning från en central station till ett närliggande handel och kontorsområde.
Spårtaxisystem har exakt samma problematik som alla andra trafikslag... Ingen nackdel.
* Ett storskaligt spårbilssystem med flera filer och högre medelhastighet blir dyrare än ett mindre lokalt system, men kan kanske på allvar konkurrera med bilen som transportmedel. Det svensk-amerikanska GTS-projektet (The GTS Project, se  IST Institute for Sustainable Transportation, länk nedan) med start hösten 2007 försöker utröna den frågan.
Ett stort system är dyrare än ett mindre system, ingen nackdel. Den andra delen är väl snarast en fördel om den skulle visa sig vara sann?
Hubba 15 juni 2010 kl. 00.01 (CEST)
Ännu en utflyttad punkt (blev ej sparad i går).
* Infrastrukturen för spårbilar, kommer innebära ett väl utvecklat nät av metallstolpar och skenor högt över marken. Man skall inte underskatta det ständiga arbete som kommer krävas för att hålla spårbilarna igång, året runt, även i kyla, vind och snö. Ej heller den rent estetiska aspekten, här kan paralleller dras till debatten om vindsnurrorna och hur de påverkar vår stads- och landsbygdsbild. Om målet är en kostnadseffektiv just-in-time-lösning, att de finns till hands enbart när de behövs, kanske andra lösningar kan vara nog så effektiva, såsom mindre fordon, skötta av de regionala bussbolagen, som man ringer efter och förbeställer, en lösning som i Sverige redan har prövats med mycket gott utfall, en lösning som  dessutom inte i onödan tär på våra gemensamma mycket begränsade resurser. Just-in-time-bussar uppmuntrar dessutom till samåkning.
Kommentar:
#Skenor över marken är grundläggande i dom flesta spårbilssystem jag sett, inget nytt. Det står dessutom först i artikeln.
#Det kostar att hålla igång alla trafikslag på vintern.
#Jag flyttar in argumentet om estetik i artikeln igen, paralleller till vindsnurror anser jag passar bättre i en diskussion.
#Vad gäller "just in time bussar" så återkom gärna med en källa.
Hubba 15 juni 2010 kl. 22.04 (CEST)
thread_title:  Nackdelar? 

message: Gjorde denna redigeringen ogjord eftersom det delvis är en gissning. Det är möjligt att det inte blir nån spårtaxi i Södertälje för just detta ändamålet dom verkar inte ha släppt idéen med spårtaxi i Södertälje enligt denna artikeln.
Bortplockad text:
Det blir nog ingen spårtaxi i samband med dubbelspårbygget; SL kommer att ha vanliga bussar på linjen under byggtiden 2011-2012Dubbelspår till Södertälje centrum och ett nytt stationshus i Södertälje hamn
(Referens)
Hubba 5 juni 2011 kl. 01.23 (CEST)
replies: text: Då får du Hubba skriva något bättre, för den förutsägelse (skriven september 2008) som står i artikeln är ju fel. Själv är jag ju refuserad. --BIL 5 juni 2011 kl. 15.15 (CEST)
replies: text: :Möjligtvis dumt av mig att inte ändra informationen när jag plockade bort ditt påstående. Tänkte göra som du skrev och skriva något annat men ser att Användare:Maundwiki hann före. Hubba 5 juni 2011 kl. 20.38 (CEST)
thread_title:  Södertälje 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 3 externa länkar på Spårtaxi. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade  till http://www.uppsala.se/Upload/Dokumentarkiv/Externt/Protokoll/Kommunstyrelsen/KS_aktuella_handlingar/2012/KS_2012_06_13/KS%206.pdf
*Lade  till http://www.nvp.se/Arkiv/Artiklar/2005/12/Spartaxisystem-pa-Varmdo-studeras/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20101121043520/http://www.ultraprt.com/news/74/149/Oct-2010-Newsletter-Heathrow-Advances/ till http://www.ultraprt.com/news/74/149/Oct-2010-Newsletter-Heathrow-Advances/
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20101003065154/http://www.heathrowairport.com/portal/page/Heathrow%5EGeneral%5EOur%20business%20and%20community%5EMedia%20centre%5EPress%20releases%5EResults/a525d71adde52210VgnVCM10000036821c0a____/a22889d8759a0010VgnVCM200000357e120a____ till http://www.heathrowairport.com/portal/page/Heathrow%5EGeneral%5EOur%20business%20and%20community%5EMedia%20centre%5EPress%20releases%5EResults/a525d71adde52210VgnVCM10000036821c0a____/a22889d8759a0010VgnVCM200000357e120a____/
*Lade  till http://www.uppsala.se/Upload/Dokumentarkiv/Externt/Dokument/Bostad_o_byggande/sparbilsnat_i_bolanderna_uppsala.pdf
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20110109145541/http://www.sodertalje.se/Stad-miljo--boende/Nyhetsarkiv/Fragor-och-svar-om-sparbil/ till http://www.sodertalje.se/Stad-miljo--boende/Nyhetsarkiv/Fragor-och-svar-om-sparbil/
*Lade  till http://www.sodertalje.se/mainupload/dokument/Stad%20milj%C3%B6%20o%20boende/Bo%20o%20bygga/%C3%96versiktsplanering/Transport/Infrastrukturstrategi%20slutversion%20091120.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 29 juli 2017 kl. 21.19 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Spårtaxi. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://archive.is/20130418123549/http://www.nvp.se/Arkiv/Artiklar/2005/12/Spartaxisystem-pa-Varmdo-studeras/ till http://www.nvp.se/Arkiv/Artiklar/2005/12/Spartaxisystem-pa-Varmdo-studeras/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 11 september 2017 kl. 22.35 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Spårtaxi. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20070617045112/http://www.podcar.org/podcar/ till http://www.podcar.org/podcar/
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 29 juli 2018 kl. 04.43 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade