Diskussion:Forskning

message: Primär forskning och sekundär forskning är mig okända begrepp, ger inga träffar i Nationalencyklopedin och några skakiga googleträffar. Jag misstänker anglicism eller liknande, och tar bort. // habj 19 november 2007 kl. 14.54 (CET)
Eventuellt skulle originalforskning kunna infogas i denna artikel. Det förefaller mig som om den skulle komma bättre på plats i en större utredning om olika typer av forskning. // habj 19 november 2007 kl. 14.54 (CET)
replies: text: "Primärforskning" används i prismotiveringen av Hertig Karls pris, se  detta citat. Jag skulle dock tippa detta det är ett vanligare begrepp i sådana ämnen som historia än t.ex. biologi, eftersom många historiker ju mer nästan är romanförfattare som sammanställer andras forskningsresultat och redan etablerad fakta (dvs icke primärforskare).//--IP 19 november 2007 kl. 15.01 (CET)

text: Fastän Socialstyrelsen är också bekant med ordet: "... vilket kan bero på bristande primärforskning eller på områdets natur som medför svårigheter när det gäller att genomföra RCT-studier."  //--IP 19 november 2007 kl. 15.07 (CET)

message: Uppslagsordet research leder till denna artikel. Jag tolkar ordet som efterforskningar t.ex. inför ett nyhetsreportage, en rättegång, ett skönlitterärt verk, detektivarbete, mm. Det ordet är liksom släktforskning och privatforskning exempel på "forskning" som vanligen inte kan publiceras vetenskapligt, därför att det inte har vetenskapligt nyhetsvärde, eller inte ger upphov till ny generell eller teoretisk kunskap, och kanske inte heller baseras på vetenskaplig metod. 
Borde denna artikel ta upp icke vetenskapligt publicerad forskning? Mange01 2 januari 2012 kl. 19.20 (CET)
Man borde beröra olika "nivåer" av "vetande", där den kunskap som kommer från granskad, publicerad och verifierad (upprepad) forskning ligger i top och kunskap av typen "jag läste i Aftonbladet" ligger längst ner. Kanske kan man göra en "trappa" av olika metoder och kortfattat beskriva vad som skiljer dem åt och vad som är karaktäristiskt för respektive nivå. Kan på sikt leda till en kunskap/vetande-artikel.
Jag tror det är viktigt att få med detta så inte forskning blir devalverat och urholkat för att folk använder det i tid och otid. Det är då bra att kunna ge den kunskapsinhämtning som inte håller forskningsnivå ett eller flera begrepp (ord) att använda sig av.
Man borde kunna utgå från en lista av den här typen
==== Nivåer av kunskap och vetande ====
# Forskning: Verifierad och upprepad av andra.
# Forskning: Granskad & publicerad
# Forskning: Avslutad och dokumenterad forskning.
# Undersökning: Strukturerad inhämtning av kunskap baserat på vetenskapliga metoder (typ opinionsundersökning utförd enligt alla konstens regler, där resultat presenteras tillsammans med all relevant information som krävs för att kunna värdera undersökningen.).
# Undersökning: Ostrukturerad informationsinhämtning men med källhänvisningar. Ingen tydlig/bra problematisering och gjort på kort tid.
# Artikel från TT som är publicerad i sin helhet. (TT = Inrikes eller Utrikes redaktionerna på Tidningarnas Telegrambyrå. Absolut inget från sport eller TT-Spektra)
# Läst i artikel i Aftonbladet
# Jag har en kompis som känner någon som läst i Aftonbladet.
--84.55.110.220 12 mars 2015 kl. 09.25 (CET)
thread_title: Ickevetenskaplig "forskning"

message: # Forskning: Verifierad och upprepad av andra.
# Forskning: Granskad & publicerad
# Forskning: Avslutad och dokumenterad forskning.
# Undersökning: Strukturerad inhämtning av kunskap baserat på vetenskapliga metoder (typ opinionsundersökning utförd enligt alla konstens regler, där resultat presenteras tillsammans med all relevant information som krävs för att kunna värdera undersökningen.).
# Undersökning: Ostrukturerad informationsinhämtning men med källhänvisningar. Ingen tydlig/bra problematisering och gjort på kort tid.
# Artikel från TT som är publicerad i sin helhet. (TT = Inrikes eller Utrikes redaktionerna på Tidningarnas Telegrambyrå. Absolut inget från sport eller TT-Spektra)
# Läst i artikel i Aftonbladet
# Jag har en kompis som känner någon som läst i Aftonbladet.
--84.55.110.220 12 mars 2015 kl. 09.25 (CET)
thread_title:  Nivåer av kunskap och vetande 

message: Avsnittet forskningsmetoder verkar mest vara en uppräkning av olika lösrykta ord, huller om buller, som någon bedömt har med saken att göra (mer som förslag listade under ett brainstormmöte). I de områden som jag har erfarenhet från är det minst sagt tveksamt om t ex "erfarenhet" skulle kunna klassas som en forskningsmetod. Jag undrar vad man tänkt sig att läsaren ska kunna ha för nytta av denna uppräkningen som vare sig är uttömmande, informativ eller korrekt. Borde skrivas om eller strykas.
thread_title:  Forskningsmetoder 

message: Denna mening är kontroversiell: " Inom journalistik, författande och polisutredningar används ofta det engelska lånordet research.". Det borde nog vara "..används ofta felaktigt det engelska låneordet research när man egentligen menar efterforskningar eller undersökningar".  94.255.240.79 10 april 2023 kl. 13.20 (CEST)
thread_title:  "research"