Diskussion:Vörå

message: Artikelns nuvarande utformning är inte särskilt bra. Om man ska behandla "gamla Vörå" och "nya Vörå" i samma artikel borde man egentligen också beskriva Vörå-Maxmo i denna artikel, som med facit i hand blev ett övergående fenomen (jfr Pyhäjärvi), för att få en sammanhängande kronologi. Alternativet är att bryta ut "gamla Vörå" till en separat artikel. Så har fiwp gjort (:fi:Vöyri (entinen kunta)), men det diskuteras tydligen om det var en bra lösning. Apropå jämförelsen med Ackas som görs på :fi:Keskustelu:Vöyri (entinen kunta) kan påpekas att svwp nämner den gamla kommunen i artikeln om den nya, men det skulle bara bli en substub om den bröts ut. Generellt sett behandlas finländska kommuner som utökas genom sammanslagning och behåller en av de ingående kommunernas namn i samma artikel, även om sammanslagningarna ibland (men tydligen inte alltid) förvaltningstekniskt sett sker genom att de gamla kommunerna upplöses och en ny bildas. //Essin 29 september 2011 kl. 20.57 (CEST)
replies: text: På fi-wp diskuterades nyss flitigt artikeln om Pargas/Väståboland (den nya kommunen fick ett nytt namn men bytte genom Pargasbornas majoritet snart namn till Pargas). I en tidigare diskussion där hade man beslutit att den nya kommunens namn skulle vara avgörande: om namnet byts skulle man starta en ny artikel, annars inte. Väståboland är mer likt Vörå, där namnet senare byts tillbaka. I fallet Ackas var mellantiden såpass lång att man inte ansåg det vettigt att ha en enda artikel.

text: Förvaltningstekniskt finns det alltså en skillnad mellan kommuner som slås samman med en existerande kommun (ofta regionens centralort) och kommuner som slås ihop till en ny kommun. I fallet Väståboland/Pargas var man mycket noga med distinktionen - det är möjligt att man varit det i alla sådana fall, men jag har inte så noga följt andra kommunsammanslagningar.

text: Den främsta orsaken till att jag i fallet Väståboland bytte namnet till Pargas (kommun) var det som Mikael Reuter framför i sin spalt Namn på och i sammanslagna kommuner: att folk identifierar sig med de gamla kommunerna, medan de nya storkommunerna framförallt är administrativa enheter (åtminstone tillsvidare). Dessutom kan enheterna bli kortlivade och i så fall efter några år inte längre lämpliga som huvudartikel. Det är viktigt att kunna skriva om områden som folk identifierar sig med och frågan är då i vilken artikel man skall skriva om Vörå (eller Pargas) i den betydelsen om namnet är förbehållet kommunen. Centralorten kan förstås beskrivas i en ortartikel, men hur gör man med landsbygden?

text: --LPfi 17 januari 2012 kl. 10.49 (CET)
replies: text: :Har det förts någon generell diskussion om varför man låter namnet avgöra? Det vore intressant att få reda på vilka argument som använts. På andra sidan Bottenhavet kryllar det ju av separata artiklar om socknar, församlingar, landskommuner, kommundelar, köpingar och Gud vet allt (egentligen för många IMHO, vad är värdet av separata artiklar om Huskvarna köping och Huskvarna stad?), så att ha artiklar om "gamla Vörå", "gamla Pargas" etc är kanske inte för mycket begärt. Det blir många artiklar att skapa om man ska gå ända tillbaka till Reuters exempel Kronoby, men någonstans ska man ju börja.

text: :En annan möjlighet är kanske att man diskuterar den namngivande delen av kommunen mer detaljerat i huvudartikeln, och hänvisar till andra artiklar för de övriga delarna, men det kan bli förvirrande för läsarna, särskilt när det gäller area- och folkmängdsuppgifter. Beräknas förresten sådana uppgifter också för tidigare kommuner? //Essin 17 januari 2012 kl. 23.05 (CET)
replies: text: :: Jag har inte läst den tidigare diskussionen på fi-wp, återkommer om det. Statistik publiceras i första för existerande kommuner, men jag antar att valdistrikt, postnummerområden, stadsdelar med flera områden ofta följer de gamla kommungränserna vilket kunde göra det möjligt att hitta uppgifterna också utan tillgång till folkbokföringens rådata (som torde vara konfidentiellt). --LPfi 18 januari 2012 kl. 08.16 (CET)
replies: text: ::: Enligt Statistikcentralen verkar det tyvärr vara så att man måste betala för att få tillgång till statistik för delområden (och tätorter!), och jag undrar vad Statistikcentralen skulle säga om WP systematiskt skulle börja publicera dessa uppgifter. Skulle det vara värt att lobba för att Statistikcentralen, likt SCB, ska släppa uppgifterna fria? //Essin 24 januari 2012 kl. 21.17 (CET)
replies: text: :::: Så länge vi inte använder Statistikcentralens databas (eller någon annan med villkor som förbjuder det) får de tycka vad de vill - om vi hittar uppgifterna. Om till exempel kommunerna publicerar uppgifter de fått av Statistikcentralen och vi sammanställer dem så är det inget problem juridiskt.

text: :::: Om någon tror att de kunde släppa uppgifterna och orkar lobba, desto bättre. Att Lantmäteriverket släppt mycket av sitt data verkar mycket hoppingivande, det är kanske något på gång bakom kulisserna. I så fall kunde arbetet bära frukt.

text: :::: --LPfi 24 januari 2012 kl. 21.32 (CET)
replies: text: :::::Det har du i och för sig rätt i. Jag tänkte göra ett par stickprov för att se hur vanligt det var att sammanslagna kommuner publicerar dessa uppgifter på sina webbsidor, men det spårade ur litegrann och det slutade med att jag gick igenom hela Svenskfinland:

text: :::::*Pedersöre kommun har den tydligaste informationen, med både byar och kommundelar.

text: :::::*Åbo stad och Nykarleby stad har statistik för delområden som nog går att räkna ihop till gamla kommuner om man har lokalkännedom.

text: :::::*Även Helsingfors stad, om nu distrikten stämmer med de kommuner som införlivades 1946.

text: :::::*Korsholms kommun har statistik för delområden, där alla utom Replot-Björköby täcker max en gammal kommun.

text: :::::*Pargas stad uppger ungefärliga befolkningssiffror på sina infosidor om de olika "kommunområdena".

text: :::::*Ingå kommun har siffror för olika orter, men hur definieras de? Det finns en "Övrigt"-post, så det går nog inte att räkna ihop till tidigare kommuner.

text: :::::*Lojo stads indelning i delområden verkar inte följa de tidigare kommungränserna alls.

text: :::::*Närpes, Malax, Vörå, Kronoby, Karleby, Kimitoöns, Borgå och Lovisa städer/kommuner har bara fakta för hela kommunen.

text: :::::*Kristinestads och Raseborgs städer verkar inte publicera kommunfakta alls.

text: :::::Sammanlagt 6/18 kommuner tillhandahåller användbara siffror på Internet. Dessutom kan det ju finnas trycksaker som inte är utlagda på hemsidorna. Resultatet är lite bättre än jag hade hoppats på, men långtifrån heltäckande – speciellt för just den här artikelns vidkommande! Jag gissar att fördelningen är liknande för finsktalande kommuner (även om Österbotten kanske är överrepresenterat när det gäller kommuner som slogs samman på 1970-talet). //Essin 28 januari 2012 kl. 01.17 (CET)
replies: text: ::::::Den nya upplagan av Svenska ortnamn i Finland följer Mikael Reuters råd och skiljer på tidigare kommuner (med "naket" namn) och nuvarande kommuner (som skrivs som X stad eller X kommun). Sammanslagningar före 1969 räknas till kommunen efter sammanslagningen även för tidigare kommuner, liksom uppenbarligen landskommuner som uppgått i staden med samma namn (Ekenäs landskommun och Ekenäs stad före 1977 räknas båda till Ekenäs). Utifrån detta skulle man kunna argumentera för en artikelserie om orterna enligt kommunindelningen 1968 och en om kommunerna enligt nuvarande indelning, med gemensamma artiklar med "nakna" artikelnamn där ingen kommunsammanslagning har skett (med undantag för landskommuner?), annars med X stad eller X kommun som huvudform för kommunartiklarna. Men utöver detta verkar det också finnas en opinion för separata artiklar om tätorterna (se t ex diskussion:Sankt Andree) och vilka av dessa och de gamla kommunerna som man skulle ge företräde till det "nakna" artikelnamnet ser jag ingen självklar lösning på. En utveckling som den för Sveriges geografi, där samma geografiska område behandlas i tre-fyra artiklar, är knappast önskvärd. //Essin (disk) 9 januari 2013 kl. 12.10 (CET)
replies: text: :::::::Efter mejlkontakt med Svenska ortnamn i Finland-redaktionen har jag fått veta att utelämnandet av landskommuner är en avsiktlig förenkling för att minska förvirring. Om det motsvarar det allmänna bruket lokalt vet jag inte, men det är hur som helst off-topic för Vörås del. //Essin (disk) 6 augusti 2013 kl. 22.05 (CEST)
thread_title: Uppdatering, delning eller sammanslagning av artikeln?