Diskussion:Klassisk autism/Arkiv 2016

message: Hela avsnittet "Autism och kriminalitet" är felaktigt och oerhört stigmatiserande. Avsnittet försöker antyda att det finns en koppling mellan kriminalitet och autism. Tvärtom finns det inte en enda studie som påvisar ett signifikant samband mellan kriminalitet och autism. Däremot finns det ett antal studier som gjorts där man inte har kunnat påvisat en sådan koppling. Att då som i detta avsnitt ändå spekulera i att det finns en sådan länk, för att det har funnits exempel på våldsbrott gjorda av folk med Asperger, är ovetenskapligt. Bara för att en autistisk person begår ett brott, innebär det inte att det beror på autism (även autistiska personer kan begå brott). Det står vidare "korrelationens orsak är omtvistad", när det inte ens finns en korrelation och därmed inget orsakssamband. Vidare står det att "en teori är att det skulle bero på att personer med autism har problem med empati", vilket också är totalt felaktigt. Autistiska personer kan ha problem att läsa av andra människors känslor (det gäller dock inte alla), men de är i högsta grad empatiska och blir uppriktigt ledsna när de har sårat en människa. Avsnittet försöker dessutom felaktigt göra en koppling mellan Aspergers val av namn till sin artikel och kriminalitet. Att Asperger själv kallade det för "autistisk psykopati" beror på historien. Fram till 1900-talet användes ordet psykopati för en rad "mentala" avvikelser, dvs han använde det i en helt annan betydelse än vad det används till idag. Har man läst hans ursprungsartikel från 1944 (vilket jag har), inser man direkt att det han avser att beskriva inte har något med dagens "psykopati"-begrepp att göra. Av den anledningen används heller inte termen "autistisk psykopati" längre.  Avsnittet är så felaktigt och undermåligt att jag har valt att ta bort det. --Neosense (diskussion) 9 februari 2016 kl. 13.32 (CET)
replies: text: Tvärt emot vad du påstår finns studier som visat på sambandet. Några av dessa refereras till i artikeln.Klementin (diskussion) 9 februari 2016 kl. 17.40 (CET)

text: Länsförsäkringar har gjort en studie för brottsprevention angående ASD just för att dessa är överrepresenterade. Source har skrivit om fenomenet. Med mera.Klementin (diskussion) 9 februari 2016 kl. 17.49 (CET)

text: Läs också Kriminalvårdens utredning om detta. Artikeln här snarare nedtonar det samband som är vedertaget.Klementin (diskussion) 9 februari 2016 kl. 20.27 (CET)
replies: text: : Du börjar med att skriva "Flera studier har konstaterat ett samband mellan olika autismstörningar och kriminalitet.", men sedan är avsnittet i total avsaknad av studier som visar ett sådant samband. Första artikeln du länkar till (den av Ghaziuddin, Mohammad), visar inte alls ett sådant samband; tvärtom står det ju till och med i den artikeln följande: "In a clinical sample of 313 Danish adults with ASD (age 25 to 59) drawn from the Danish Register of Criminality, Mouridsen and colleagues found that persons with ASD had a lower rate of criminal conviction than matched controls". Ändå skriver du: "Korrelationens orsak är dock omtvistad, det vill säga vad det beror på att personer med autismstörningar oftare begår brott än andra.", när du inte har länkat till en enda artikel som påvisar ett sådant samband. --Neosense (diskussion) 9 februari 2016 kl. 23.39 (CET)

text: : Den andra artikeln du refererar till visar inte heller något samband mellan autism och brottslighet i allmänhet, utan tittar specifikt på ett antal case studies där de inkluderar fall som redan har problem (vilket inte ger en objektiv mätning utan har ett tydligt s.k. urvalsfel (selection bias)). Den artikeln är ingen case control studie från vilket du kan dra slutsatsen att det finns ett samband för populationen i sin helhet. Den danska studien är däremot en riktig case/control studie och har visat att det inte finns ett sådant samband. Den studien har en tillräckligt stor kohort för att kunna dra statistiska slutsatser. Se: Mouridsen, S.E., Rich, B., Isager, T. & Nedergaard, N.J. (2008). Pervasive Developmental Disorders and Criminal Behavour: A Case Control Study. Int J Offender Ther Comp Criminol 2008 52:196  --Neosense (diskussion) 9 februari 2016 kl. 23.39 (CET)

text: : Den tredje artikeln du refererar till tar upp problemet med autism i kombination med andra psykiska störningar. Även i den artikeln står det tydligt att det inte finns några bevis för att autistiska personer skulle ha större sannolikhet att begå kriminalitet än andra, utan artikeln handlar som sagt om komorbiditet så det är inte ens säkert att det beror på specifikt autism. Men det är inte det du skriver i din text. Du skriver att personer med autism i allmänhet begår oftare brott än andra, vilket alltså är falskt påstående. --Neosense (diskussion) 9 februari 2016 kl. 23.39 (CET)

text: : De länkar du ger i denna diskussion, den från Länsförsäkringar och den från Kriminalvården, pekar inte heller ut några studier som påvisar att autistiska personer skulle ha större sannolikhet att begå kriminella handlingar; helt enkelt därför att det inte finns en enda sådan studie. Då kan du ju inte heller skriva att flera studier har konstaterat ett samband mellan autism och kriminalitet. Slutligen insinuerar du på att Hans Asperger kallade autism för "autistisk psykopati" för att han fann en koppling mellan kriminalitet och autism, men då har du uppenbarligen inte läst hans artikel. Jag har tvärtom förklarat varför han använde det begreppet. --Neosense (diskussion) 9 februari 2016 kl. 23.39 (CET)

text: : Jag tog bort ditt avsnitt därför att den innehåller dessa felaktigheter. Att påstå att det finns ett samband mellan autism och kriminalitet när det inte finns en enda studie som stärker påståendet är stigmatiserande, dvs bygger på en stereotypisk nedsättande bild som dessutom inte är sann. Artikeln måste således antingen tas bort eller göras om i sin helhet så att dessa felaktigheter försvinner. --Neosense (diskussion) 9 februari 2016 kl. 23.39 (CET)

text: : Nu har du bara lagt dit samma text igen utan att redigera det. Eftersom du inte ens har redigerat om det tar jag bort avsnittet igen helt. Vi kan inte ha med ett avsnitt som felaktigt påstår att "personer med autismstörningar oftare begår brott än andra", när det inte är sant. --Neosense (diskussion) 11 februari 2016 kl. 11.51 (CET)
replies: text: ::Stycket ät relevant och skall inte tas bort. Kom med synpunkter hur det bör ändras enligt dig, men radera inte.Yger (diskussion) 11 februari 2016 kl. 12.31 (CET)
replies: text: :::Neosense har på ett föredömligt sätt förklarat varför det som står i artikeln inte stöds av angivna källor. Så länge inga nya källor tillkommer som styrker sambandet så tycker jag att stycket ska bort. /ℇsquilo 11 februari 2016 kl. 13.12 (CET)
replies: text: :::: Tack Esquilo. Jag har angivit en massa synpunkter på vad som är fel med avsnittet. Söker man på svenska Google om autism så går träff nummer 5 till denna Wikipedia-sida. Jag tycker Svenska Wikipedia ska hålla en hög nivå på sina artiklar, fri från felaktigheter. Det gör inte denna artikel så länge som detta avsnitt finns med här. Jag kan inte enkelt föreslå ändringar heller, för precis varenda rad utom den sista innehåller felaktiga påståenden. Ifall så krävs kan jag kommentera på varje rad i avsnittet för att visa alla felaktigheter, men jag tycker det är synd att det ska behövas när jag redan har förklarat i detalj att det inte finns en koppling. Jag har även refererat till en peer-reviewed case/control artikel att det tvärtom är LÄGRE risk hos de med autism att falla i brottslighet. Återigen, se: Mouridsen, S.E., Rich, B., Isager, T. & Nedergaard, N.J. (2008). Pervasive Developmental Disorders and Criminal Behavour: A Case Control Study. Int J Offender Ther Comp Criminol 2008 52:196   --Neosense (diskussion) 11 februari 2016 kl. 13.57 (CET)
replies: text: ::::::Föredömligt bara om man själv inte också läst dem. Bortsett från källorna som jag presenterat så träffar jag vardagligen personer yrkesmässigt som begått brott i barndomen OCH har antingen autism eller ADHD. Läs källorna också. Detta är verkligen elementär kunskap om bl.a. autism.Klementin (diskussion) 11 februari 2016 kl. 18.31 (CET)
replies: text: :::::::Jag har mer än bara elementär kunskap om autism. Däremot så tror jag att du Klementin inte har beaktat skillnaden mellan autism och annan autismspektrumstörning. Det är folk med Aspergers syndrom och ADHD som har våldstendenser, inte folk med autism. /ℇsquilo 11 februari 2016 kl. 18.45 (CET)
replies: text: :::::::::Kriminalvården skriver så här i länkad artikel: Det finns inga tidigare prevalensstudier av autismspektrumtillstånd i fängelser. Ginsberg och kollegor (2010) fann att 23 % av internerna med AD/HD på en högsäkerhetsanstalt uppfyllde kriterierna för AST. Tidigare studier har funnit att AST är tydligt överrepresenterat såväl bland unga på SiS-institution (Ståhlberg et al., 2010) som inom rättspsykiatrin (Anckarsäter et al., 2008). I dessa tidigare studier var det framför allt atypisk autism (PDD-NOS) som rapporterades. I föreliggande studie fann vi att 10 % av den totala gruppen hade en AST och Aspergers syndrom var den vanligast förekommande subtypen. Klementin (diskussion) 11 februari 2016 kl. 18.49 (CET)
replies: text: :::::::::: Klementin, du har säkert bra yrkesmässig erfarenhet om personer med diagnos som begått brott, men du kan inte ta den kunskapen och utgå ifrån att det därmed gäller populationen i sin helhet och att alla autistiska personer därmed har en större benägenhet att begå brott. När du skriver att "personer med autismstörningar oftare begår brott än andra" så drar du just en sådan felaktig slutsats, men det enda du tittar på är bland dem som redan begått brott, inte populationen i sin helhet. Jag har yrkesmässig erfarenhet i medicinsk vetenskap och epidemiologi samt statistisk prövning. Enda sättet att dra en slutsats om populationen är att jämföra från populationen huruvida autistiska personer som grupp har högre kriminalitet än andra, just det som den danska studien gjorde. Den studien konstaterade att personer med Asperger inte hade större sannolikhet än populationen i sin helhet att utföra brott, samt att de med atypisk autism samt klassisk autism hade lägre sannolikhet. Det finns inte en enda populationsbaserad kohortstudie som visar det du påstår, du pekar bara ut studier som inkluderar folk som redan är kriminella. Dr. Matthew Lerner säger: "These kinds of studies are considered "biased" because they only include people who already have legal troubles. They cannot answer the question of whether people with ASD as a group are any more or less likely to commit a crime than anyone else.": https://iancommunity.org/ssc/autism-crime --Neosense (diskussion) 11 februari 2016 kl. 21.47 (CET)
replies: text: ::::::::::::::För det första undrar jag om vare sig Neosense eller Esquilo diskuterar artikeln som faktiskt nedtonar dessa forskningsresultat, just av hänsyn. För det andra är Kriminalvården som källa den absolut bästa tänkbara, och att inte beakta den alls är emot alla regler på Wikipedia. Det är elementär kunskap, men ändå ganska ny. Personer med autism blev nämligen tills rätt nyligen sedan utan straff för brott eftersom tillhör de personkrets 1 och 2 i handikapplagen. Jag förstår att ni därför inte känner till hur pass vedertaget detta är. Dock innebär detta att undanhålla kunskapen att personerna blir utan denm hjälp de behöver för att inte börja med brottsliga beteendeneller för att upphöra med dem. Det hjälper inte dem.Klementin (diskussion) 12 februari 2016 kl. 05.29 (CET)
replies: text: ::::::::::::::Prevalensen av personer med autism i samhället är 1/100. Prevalensen av autister som döms för våldsbrott är 10/100. Populationsstudier behövs inte med den statistiken för att anse påståendet tämligen väl styrkt.Klementin (diskussion) 12 februari 2016 kl. 05.32 (CET)
replies: text: :::::::::::::::Källorna talar huvudsakligen om AST som är en mycket bredare diagnos än autism. Om stycket ska vara kvar öht så bör det flyttas till den artikeln eller till artikeln om Aspergers syndrom. /ℇsquilo 12 februari 2016 kl. 07.03 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::Jag tycker inte att AST är en bra paraplybeteckning eftersom den strikt taget bara är tillämplig i en amerikansk kontext. Om man med autism menar autism med debut i barndomen (ICD-10 F84.0) så håller jag med om flyttförslaget, men med autism brukar i svensk kontext avses stycket 84 i ICD-10 undantaget 84.2, 84.3 och 84.4. Svensk psykiatri ska öht inte tala om AST.Klementin (diskussion) 12 februari 2016 kl. 07.52 (CET)
replies: text: ::::::::::::::::Flyttförslaget till Aspbergers är jag däremot motståndare till efter det av allt att döma handlar om fler slags autismer. Kriminalvården nämner en studie som ffa utpekade atypisk autism inom rättspsykiatrin.Klementin (diskussion) 12 februari 2016 kl. 08.36 (CET)
Jag flyttar ner hit igen då det börjar bli trångt. Det framgår inte i kriminalvårdens forskningsrapport hur många av de med AST som också hade AD/HD. De redovisar bara siffrorna var för sig, 43% med AD/HD och 10% med AST. Men i en studie som de refererar till framgår det att 23% av internerna med AD/HD också uppfyllde kriterierna för AST. I kriminalvårdens rapport var det 26 stycken som hade AST och 116 som hade AD/HD som vuxen. Av dessa 116 kan vi då anta att ca 116*0.23=27 stycken lär kunna uppfylla kriterierna för både AD/HD och AST. Slutsats: I princip alla de som hade AST i denna studie hade sannolikt också AD/HD. Det är här problemet med selection bias uppstår, vi utgår ifrån de som redan är dömda och där väldigt många har AD/HD. Ska vi studera huruvida AST i sig ökar risken för kriminalitet, måste vi titta på de som är rena autister/aspies. Vi kan inte blanda med de som också har AD/HD, för då kan vi ju inte säga vad som är orsaken till kriminaliteten. Är det AD/HD eller är det AST? Sannolikt är det AD/HD. För det är väl ändå AST som stycket handlar om? Stycket heter "Autism och kriminalitet", och borde således just avhandla huruvida det finns ett samband mellan autism i sig och kriminalitet. --Neosense (diskussion) 12 februari 2016 kl. 11.13 (CET)
Populationsstudier behövs alltid för att styrka ett påstående på populationsnivå. Läste du vad Dr. Matthew Lerner sa? ""These kinds of studies are considered "biased" because they only include people who already have legal troubles. They cannot answer the question of whether people with ASD as a group are any more or less likely to commit a crime than anyone else.". Den danska studien var just en sådan populationsstudie och de hittade inget samband. Kanske exkluderades de med AD/HD? Det vore rimligt, eftersom man ville studera specifikt autism. --Neosense (diskussion) 12 februari 2016 kl. 11.13 (CET)

text: Frågan är inte vad som är "sanningen" utan om frågan uppmärksammats tillräckligt för att belysas i artikeln. Om frågan uppmärsakmmats är det relevant med ett avsnitt, där sedan argument (och expertis) för och emot kan belysas. Wikipedia skall förklara frågeställningar inte förtiga dem.Yger (diskussion) 12 februari 2016 kl. 12.42 (CET)
replies: text: :Men Yger, menar du verkligen det du skriver, att sanningen är en ointressant fråga? Att det är ointressant vad som är sant i ett påstående på Wikipedia? Vilken bra svensk Wikipedia vi har! Jag tycker det är inte är OK att skriva att "personer med autismstörningar oftare begår brott än andra", när det inte finns en enda populationsstudie som styrker påståendet. Det är inte en vedertagen sanning, utan baserat på studier där kriminella både hade AST och AD/HD. Är det denna standard du vill sätta på svenska Wikipedia? Tycker ni andra att det är OK? --Neosense (diskussion) 12 februari 2016 kl. 13.18 (CET)
replies: text: ::Vår uppgift är att återge vad som står i trovärdiga källor¨, inte beskriva någon abstrakt "sanning". Om det finns motstridiga uppgifter skall de olika synpunkterna föras fram, vi har inte att censurera bort någon av dem, men att ge läsaren rätt perspektiv på frågan. Och om en trovärdig källa skriver "personer med autismstörningar oftare begår brott än andra" är det relevant ha med det påståendet, men vi måste då samtidigt se till att ha med påståenden som motsäger detta.Yger (diskussion) 12 februari 2016 kl. 13.49 (CET)
replies: text: :::OK, i så fall håller jag med dig, och I det här fallet finns det ingen sådan trovärdig källa som skriver att "personer med autismstörningar oftare begår brott än andra". Kriminalvårdens forskningsrapport skriver det t.ex. inte, för de vet att de inte har gjort en populationsstudie. Samma sak med att avsnittet tar upp Virginia Tech massakern som exempel på ett våldsbrott. Man har konstaterat att Seung-Hui Cho som begick Virginia Tech-massakern inte var autistisk. Virginia Tech gjorde en rapport efteråt där man konstaterade följande: "The high school conducted a special assessment to rule out autism as an underlying factor": https://governor.virginia.gov/media/3772/fullreport.pdf Då kan man inte ha med det som exempel på våldsbrott. Det du skriver, att man inte ska beskriva någon abstrakt "sanning", är ju precis vad detta avsnitt gör. --Neosense (diskussion) 12 februari 2016 kl. 14.08 (CET)
replies: text: ::::Sakmässigt kan jag inte detta ämne tillräckligt väl  för att diskutera källor etc, men jag har stor respekt för användare Klementins kunnande, och bara ni två är överens är jag också nöjd.Yger (diskussion) 12 februari 2016 kl. 14.12 (CET)
replies: text: ::::: Jag skulle inte ha något emot avsnittet ifall det inte var så stereotypiskt och generaliserande. Ta t.ex. följande text: "Också flera omtalade brott har begåtts av personer som påståtts lida av autismstörningar, såsom Virginia Tech-massakern och andra skolmassakrer.[44] Aspergers syndrom, till exempel, kallades inledningsvis "autistisk psykopati" av Hans Asperger, redan 1944. ". Det är oerhört sårande för den som har en AST diagnos och dessutom är det falskt. Som jag skrev utfördes inte Virginia Tech-massakern av någon med autism och Hans Asperger hade inte brottslighet i åtanke när han skrev "psykopati", utan ordet på den tiden var ett samlingsnamn för alla möjliga sorters mentala funktionsnedsättningar. Ihopslaget blir detta oerhört stigmatiserande, som bygger på fördomar och okunskap. Jag har läst hela artikeln från 1944 och vet att det var inte det han menade. Tvärtom skriver Hans Asperger: "Till vår stora förundran har vi sett hur autistiska individer med god intellektuell förmåga så gott som alltid uppnår yrkesmässiga framgångar, oftast inom synnerligen specialiserade akademiska yrken och i mycket höga positioner och företrädesvis inom teoretiska områden." Knappast den bild som Klementin förmedlar här. --Neosense (diskussion) 12 februari 2016 kl. 14.41 (CET)
replies: text: ::::::Neosense har av allt att döma inte läst källorna. Hans Aspergers exempel är just personer som vanemässigt är normbrytande och regelbrytande. Man tonar ner sambandet idag, i mening att skydda personer mot diskrimiering, men det får motsata konsekvenser eftersom stödet minskar och blir felinriktat. Läs mitt inlägg som stödjer sig på Kriminalvårdens statistik, att 1/100 har autism och 10/100 döma för våldsbrott har autism. Det du göt är fel, Neosense, både faktamässigt och faktiskt också moraliskt.Klementin (diskussion) 12 februari 2016 kl. 22.45 (CET)
replies: text: :::::::Återigen, det gäller Asperger, inte autism. /ℇsquilo 13 februari 2016 kl. 08.11 (CET)
replies: text: ::::::::Nej det gör det inte. Det gäller autism oavsett vilken variant. Återigen citerar jag Kriminalvården:  Det finns inga tidigare prevalensstudier av autismspektrumtillstånd i fängelser. Ginsberg och kollegor (2010) fann att 23 % av internerna med AD/HD på en högsäkerhetsanstalt uppfyllde kriterierna för AST. Tidigare studier har funnit att AST är tydligt överrepresenterat såväl bland unga på SiS-institution (Ståhlberg et al., 2010) som inom rättspsykiatrin (Anckarsäter et al., 2008). I dessa tidigare studier var det framför allt atypisk autism (PDD-NOS) som rapporterades. I föreliggande studie fann vi att 10 % av den totala gruppen hade en AST och Aspergers syndrom var den vanligast förekommande subtypen. Klementin (diskussion) 13 februari 2016 kl. 10.21 (CET)
replies: text: :::::::::Och atypisk autism är ungefär alla varianter inom autismspektrumtillstånd utom just typisk autism, däribland Asperger. /ℇsquilo 13 februari 2016 kl. 13.12 (CET)
replies: text: ::::::::::jag tycker att det är meningslöst att diskuteramed någon som inte ens bryr sig om att styrka sina påståenden med källor. Autism och AST är synonymer. men eftersom den icke-amerikanska diagnosmanualen inte brukar benämningen AST är det bättre att säga autism. Jag förstår inte öht hur du kan svänga dig som dugör och ena stunden felaktigt påstå att mina källor talar om Aspergers när de uppenbarligen inte gör det, och dels inte skilja mellan uáutism som generell term och autism som uppkommer under barndomen, och nu hävda att autism inte ingår i AST..! Exakt vad i artikeln menar du är okällstyrkt? Jag menar nämlöigen att jag redan har gjort vadsom efterfrågats, och tonat ner sambandet, och påtalar komorbiditet som möjlig förklaring - ochdetta i strid mot flera svenska utredningar som ist hävdar att saken måste upp till ytan så att autister ska få adekvat hjälp. Vilket de är i skriande behov av. Också vad gäller brottsprevention och empatiträning.Klementin (diskussion) 13 februari 2016 kl. 13.52 (CET)

text: ::::::::::Eller som 1177 skriver: En vanlig form av autism kallas Aspergers syndrom. Klementin (diskussion) 13 februari 2016 kl. 13.58 (CET)
replies: text: :::::::::::Jag önskar att det vore so du skriver, men tyvärr så är verkligheten inte sådan, något som också avspeglas i artiklarna om autism, Asperger och autismspektrumtillstånd. Du hävdar att AST är en amerikanism, men så är det inte. Svensk psykiatri gör inte längre någon skillnad på olika autismspektrumtillstånd, vilket bland annat har lett till att de som har någon form av AST har fått svårare att få adekvat hjälp. Så nej, autism och AST är inte samma sak. AST omfattar förutom typisk  autism även atypisk autism och Asperger. Att sedan en del källor slarvar och kallar AST för autism gör att man få hålla ögonen öppna. /ℇsquilo 13 februari 2016 kl. 15.58 (CET)
replies: text: ::::::::::::Esquilo har rätt i det denne skriver. Jag delar också uppfattningen att förändringen lett till en väsentlig försämring, men än så länge används de olika namnen på de gamla diagnoserna parallellt med det nya autismspektrumstörning. Obelix (diskussion) 13 februari 2016 kl. 16.26 (CET)

text: ::::::::::::Det känns mycket märkligt att behövasägadetta till dig Esquilo, men du påstår saker, utan någon som helst källa. Emot dig har jag Kriminalvården, 1177, en förening för autism, Länsförsäkringar, med flera källor, beroende på vad du har påstått. Själv har du däremot inte brytt dig om att anföra en endaste källa. Bara påstått "nej så är det inte" eller som det ganska hårresande att infantil autism/klassisk autim/typisk autism/Kanners autism/autism i barndomen/autistiskt syndrom/infantil autism/you name it inte skulle tillhöra gruppen AST!Klementin (diskussion) 13 februari 2016 kl. 16.53 (CET)

text: ::::::::::::Och nej det är inte slarv att kalla AST autism, det är det historiskt korrekta. Typusk autism kallas Autism i barndomen av ICD-10, autistiskt syndrom av DSM-IV, och enligt Autism och Aspergerförbundet är numera autism den övergripande termen för AST. Den största förändringen på autismområdet i DSM-5 är att det är en enda gemensam autismdiagnos. I den svenska översättningen av DSM-5 (Mini D-5) heter den gemensamma diagnosen autism. I DSM:s arbetsgrupp har man menat att det idag finns tillräckligt med forskning som ger stöd för att autism är ett spektrum och inte skiljbara tillstånd. Arbetsgruppen har ansett att autismtillstånden skiljer sig tydligt från genomsnittlig utveckling och från andra utvecklingsrelaterade tillstånd, men inte självklart från varandra. Klementin (diskussion) 13 februari 2016 kl. 17.01 (CET)
replies: text: :::::::::::::Mina källor är Barn- och ungdomspsykiatrin och Autism- och Aspergerförbundet. Min egna erfarenheter autism och Asperger kan jag inte anföra som källa, men det ger mig den kunskap jag behöver för att kunna förkasta källor som inte är godtagbara. /ℇsquilo 15 februari 2016 kl. 08.47 (CET)
Jag har tagit bort stycket i brist på bättre källor som påvisar klart samband, där inte sambandet är slumpen utan att det är uteslutet annat än att orsakssamband mellan kriminalitet och autism föreligger. Den bevisbördan ligger på den som vill ha kvar stycket att påvisa. Enstaka studier är ett otyg att upphöja till sanning. Det går att hitta studier som påvisar det man vill ska påvisas om man letar tillräckligt noga. Obelix (diskussion) 13 augusti 2016 kl. 21.29 (CEST)

text: Källorna är från världsledande tidskrifter i ämnet och det är fråga om metastudier. Utan andra källor än dessa som också redovisas kan till och med mallen tas bort.Klementin (diskussion) 14 augusti 2016 kl. 08.33 (CEST)
replies: text: :Det fanns aldrig konsensus för stycket bibehållande och då ska det bort, även från AST-artikeln. Dessutom framstår detta som lite förvirrat " Korrelationens orsak är dock omtvistad, det vill säga vad det beror på att personer med autismstörningar oftare begår brott än andra. En teori är att det skulle bero på att personer med autism har problem med empati, med det finns flera andra möjliga förklaringar." Kan man t.ex. utesluta att det inte beror på medicinering med psykofarmaka? Människor som "lider" av autism/autismspektrumstörning har ofta psykiska besvär och det är vida känt att psykofarmaka har orsakat oförklarliga, mycket allvarliga våldsdåd. Obelix (diskussion) 14 augusti 2016 kl. 11.53 (CEST)
replies: text: ::De fall jag har personlig erfarenhet av så har våldsbrott hos personer med Aspergers orsakats av frustration över normalfungerande människors beteende som ofta uppfattas som både irrationellt, ologiskt och ogenomtänkt. (Inte sällan har de dessutom rätt, men det är en annan femma.) /ℇsquilo 14 augusti 2016 kl. 12.27 (CEST)
replies: text: ::::Två erfarna användare som ni vet att det är källor som gäller.Klementin (diskussion) 14 augusti 2016 kl. 13.15 (CEST)
replies: text: :::::Det ingår dock i vanligt redaktionellt arbete att vara källkritisk. Obelix (diskussion) 14 augusti 2016 kl. 13.18 (CEST)
replies: text: :::::::Det är också bra då att man vet vad källkritik är. Det är jag som diskuterat källorna.Klementin (diskussion) 14 augusti 2016 kl. 13.19 (CEST)
replies: text: ::::::::Men du besvarar inte mina funderingar. Jag upprepar ovanstående inlägg en gång till: Det fanns aldrig konsensus för stycket bibehållande och då ska det bort, även från AST-artikeln. Dessutom framstår detta som lite förvirrat " Korrelationens orsak är dock omtvistad, det vill säga vad det beror på att personer med autismstörningar oftare begår brott än andra. En teori är att det skulle bero på att personer med autism har problem med empati, med det finns flera andra möjliga förklaringar." Kan man t.ex. utesluta att det inte beror på medicinering med psykofarmaka? Människor som "lider" av autism/autismspektrumstörning har ofta psykiska besvär och det är vida känt att psykofarmaka har orsakat oförklarliga, mycket allvarliga våldsdåd.. Obelix (diskussion) 14 augusti 2016 kl. 13.20 (CEST)
replies: text: :::::::::Du får läsa källorna om du vill fördjupa din kunskap. Återigen, källorna är världsledande tidskrifter inom ämnet och metastudier. Jag har lagt till Läkartidningen och en svensk studie av Kriminalvården.Klementin (diskussion) 14 augusti 2016 kl. 13.21 (CEST)
replies: text: :::::::::: Frågan kvarstår dock ändå om det inte finns andra alternativa slutsatser om att människor med autism/AST/asperger bla bla är mer benägna att begå brott just för deras "störning" eller om det finns andra orsaker, t.ex. psykofarmaka? Texten du lägger in är svammel! Frågan besvaras icke, utan det står bara "med det finns flera andra möjliga förklaringar".Obelix (diskussion) 14 augusti 2016 kl. 13.27 (CEST)
replies: text: :::::::::::Enda gången jag tänker hjälpa dig att läsa källorna åt dig: alla artiklar fastslår att mekanismerna inte är förstådda, att mer forskning behövs, och flera källor säger att autister behöver mer riktad hjälp.Klementin (diskussion) 14 augusti 2016 kl. 13.35 (CEST)
replies: text: ::::::::::::Istället för att utgå från att vi varken kan läsa källorna eller vet något, så besvara mycket hellre de invändningar som läggs fram. Vi är tre som är emot stycket. Dessutom kan du inte bemöta att texten är svammel - "men det finns flera andra möjliga förklaringar". Är det t.ex. psykofarmaka som orsakar kriminaliteten eller är det "tillståndet"/"störningen" /(eller vad vi nu väljer att kalla det)? Det kan inte dina källor besvara utan består av luddiga slutsatser med lite på fötterna. Det kan inte vara ett uppslagsverks uppgift att fastslå en grupp människor som psykopater eller mer brottsbenägna än andra på så vagt underlag.Obelix (diskussion) 14 augusti 2016 kl. 13.44 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::::det där Obelix är inte källkritik utan forskningskritik, och den har säkerligen bedömts eftersom det är peer reviewade artiklar och Kriminalvårdens utvecklingsenhet som står för påståendena.Klementin (diskussion) 14 augusti 2016 kl. 16.11 (CEST)
Även jag stöder att texten får finnas med någonstans. Den kan behöva finslipning som mycket annat, men den är källbelagd och vi skall inte mörka. Tostarpadius (diskussion) 14 augusti 2016 kl. 15.15 (CEST)
thread_title:  Autism och kriminalitet 

message: --213.113.95.108 25 februari 2016 kl. 01.05 (CET)
Lägg in vad? Var? Med hänvisning till viken källa? - Tournesol (diskussion) 25 februari 2016 kl. 08.12 (CET)
thread_title:  lägg till kan både förekomma i födseln om psykiska svårigheter  

message: Varför vill inte lägga till under behandlings artikeln att det är Psykologin som också har hjälpt till mycket i historiens utveckling inom Autism --213.113.95.108 29 mars 2016 kl. 16.09 (CEST)
thread_title:  Varför? 

message: Denna artikel måste uppdateras. Det har tillkommit en diskussion om neurodiversitet och ableism som inte finns med i texten men som spelar en allt större roll i verkligheten; se en.wikipedias artikel här:[]. Flera inlägg på denna diskussionssida har påpekat behovet men fortfarande inga spår av detta i artikeltexten. Vilket är en stor brist. —Durruti
thread_title:  Modernisera artikeln!