Diskussion:H-index

message: Diskussion flyttad från Diskussion:Åsa Wikforss / Anhn (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 08.32 (CEST)
Obs - en identisk diskussion initierades på Diskussion:Jayne Svenungsson men i allt väsentligt finns all info här.Anhn (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 17.01 (CEST)
Är detta om den vetenskapliga 
publiceringen verkligen en relevant uppgift? Tostarpadius (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 12.54 (CEST)
replies: text: Tveksamt. Det är ju en förgänglig uppgift. Riggwelter (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 13.06 (CEST)
replies: text: : Precis. Tostarpadius (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 14.36 (CEST)
replies: text: ::Så som varande upphovsmannen till artikeln H-index samt lejonparten av de i dag (2019-10-12) 58 länkarna till artikeln så har jag naturligtvis en annan uppfattning, men ska försöka motivera den.

text: ::H-index är en förgänglig uppgift, - nej - det stämmer inte. Den försvinner inte, utan kan per definition bara öka med tiden. Det normala är kanske att värdet planar ut när personen slutar publicera sig och slutligen när den avlider, men för personer som citeras mycket kan h-index fortsätta att öka långt efter deras död. Ett exempel på detta (som jag nämner i h-index-artikeln) är Paul Erdos som dog 1996 innan h-index ens var uppfunnet, och vars h-index ökar alltjämt denna dag. Idag 2019-10-12 är Erdos h-index 117, men senast jag uppdaterade H-index-artikeln i mars 2018 så var det 116).

text: ::H-index är inte en relevant uppgift, nej - det stämmer inte. Vid akademiska tillsättningar eller då man på annat sätt vill få ett hum om en persons publicering så har man traditionellt tittat på "antal publicerade artiklar" och "antalet citeringar", men bägge dessa har svagheter som h-index i viss mån kompenserar för. Till exempel så kan "antalet publiceringar" bli högre genom att publicera artiklar i lågt rankade tidskrifter "som ingen läser", och antalet citeringar kan bli skyhögt genom någon enstaka artikel som fått många citeringar. H-index uttrycker på ett elegant och enkelt sätt att personen har skrivit många artiklar där många av dessa har fått många citeringar. Fortfarande finns det inga enkla riktvärden, men här är till exempel "Beskrivning av bedömningsgrunder vid anställning som professor vid Medicinska fakulteten, Umeå universitet" där man nämner som ett riktmärke h-index för de befintliga professorer som anställdes 2013-2018.

text: ::En kan naturligtvis  ifrågasätta hur ingående wikipedia ska försöka beskriva en persons vetenskapliga publicering, men jag menar att om det överhuvudtaget finns text typ "personen har en omfattande vetenskaplig publicering" eller liknande så vinner sådana "weasle words" på att bytas ut mot h-index. En artikel där jag fört in omnämnande av h-index är Jordan Peterson - en kontroversiell person där wikipedia-artikeln böljade fram och tillbaka med att framhålla honom som (lite överdrivet) "geni eller charlatan". När jag då förde in att han har ett h-index på 51 så skrev jag först lite oförsiktigt att han har "en betydande vetenskaplig publicering med ett h-index på 51", det var dumt gjort, det åkte bort, men att han har ett h-index på 51, det kan ingen ta bort, och att ha publicerat 51 artiklar där den 51:a är citerad 51 gånger, och de 50 första betydligt fler gånger - det gör inte en charlatan om hen inte är väldigt skicklig.

text: ::Något som jag noterat (och också påtalat i h-index-artikeln) är att det är svårt (eller omöjligt) att jämföra h-index mellan olika discipliner. Jag har till exempel fört in h-index i denna artikel Åsa Wikforss och i Hans Ruin den yngre och det kan ju se ut som väldigt låga siffror, men kanske är det så att filosofer inte skriver så många artiklar, och att det är en begränsad krets som läser och citerar till dem.

text: ::Ja, för att sammanfatta så tycker jag det är en kortfattad uppgift som jag tycker säger rätt mycket om en forskares vetenskapliga publicering, och som har kommit för att stanna. / Anhn (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 14.53 (CEST)
replies: text: ::: Det är en uppgift som kräver uppdatering, i den meningen är den förgänglig. Som jag ser det är det dessutom information som är av värde inom den akademiska världen, men inte i en encyklopedi. Artikeln kan ha en funktion men den bör inte länkas till på det sätt som nu sker. Tostarpadius (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 17.17 (CEST)
replies: text: ::::Jag håller inte med om förgängligheten - så speciellt volatilt är inte detta mått. Det är som att det i en artikel för en författare kan stå "har skrivit över 10 böcker" och några år senare får det uppdateras till säg 15, eller antalet språk som författaren är översatt till. Det är inga exakta mått, men ger en hint om hur produktiv eller internationellt känd en författare är. H-index förändras långsamt, och kan bara öka (ung som antal böcker av en författare).

text: ::::Sen kommer frågan om det är encyklopediskt intressant. Jag tycker det ger en hint om en forskares "avtryck" och på köpet får man via referensen en länk till google scholars publikationsförteckning. /Anhn (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 17.40 (CEST)
replies: text: ::::: Jag kan möjligen tänka mig att uppgiften och länken placeras i en not. Exakt vad som bör stå i brödtexten i anslutning till detta har jag dock inte klart för mig ännu. Helst vill jag ha bort det helt som oencyklopediskt material. Tostarpadius (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 17.45 (CEST)
replies: text: ::::::Jag måste hålla med Användare:Anhn. Uppgiften är inte mer förgänglig än en verkförteckning eller hur många språk någon översatts till, dessa uppgifter måste också uppdateras. Jag tycker detta också är relevant för akademiker, det är ett vedertaget mått på deras betydenhet. Kanske kan uppdateringen rentav föras över till WD och skötas med bot från ursprungskällan? /Ascilto (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 18.42 (CEST)
replies: text: ::::::: Den stora frågan är, som sagt, om detta har något som helst intresse utanför universiteten. Jag har själv varit med i beredningen av tjänstetillsättningar och det mesta vi beaktade där anser jag vara totalt irrelevant i ett uppslagsverk. I Wikidata gör uppgifterna dock ingen skada. Tostarpadius (diskussion) 12 oktober 2019 kl. 19.12 (CEST)
replies: text: :::::::: Hur ska vi avgöra om detta "har något som helst intresse utanför universiteten"? Jag vet att  inte är så begeistrad i visningsstatistik, men jag tycker det är _ett_ svar på den nyss ställda frågan, och noterar då att artikeln "h-index" senaste året har en rätt stadig visningsstatistik med ett medelvärde på 13 vilket är 13 gånger mer än medelartikeln. Här är en biblioteksguide från SLU som nämner att "Det har blivit vanligt att ange h-index som ett enkelt och kortfattat mått på publiceringsaktivitet", och här är en skrift från IFN som anger att "citeringsmått – både absolut antal och h-index –inte kan ersätta kvalitativa utvärderingar men att de bidrar med viktig information om en forskares kompetens och meriter". Här är en läsvärd essä som reflekterar över hur Google Scholar sedan sin start 2004 blivit "den överlägset största söktjänsten för vetenskaplig litteratur", "revolutionerat det sätt på vilket vi söker litteratur" samt "starkt bidragit till populariserande av bibliometriska mått på författarnivån". Däremot måste jag medge att det är svårt att hitta det i dagspressen ("googlat" utan större framgång i DN o SvD). / Anhn (diskussion) 13 oktober 2019 kl. 05.14 (CEST)
replies: text: :::::::::Låt mig förtydliga: det jag menade med förgänglighet är alltså inte att uppgiften skulle försvinna. Givetvis utökas den med tiden (under förutsättning att publiceringarna fortsätter), utan att uppgiften ganska snabbt riskerar att bli inaktuell, och det är inte så bra i en biografisk artikel. Riggwelter (diskussion) 13 oktober 2019 kl. 15.22 (CEST)
replies: text: ::::::::::  Jag tryckte också på länken av ren nyfikenhet. Det betyder inte att jag personligen tycker att det är ett dugg intressant. Hade jag fortfarande varit inblandad i befordringsärenden och haft sakkunnigutlåtanden att värdera hade jag haft nytta av den men nu tillför den ingenting av värde för personens biografi. Tostarpadius (diskussion) 13 oktober 2019 kl. 20.40 (CEST)
Vilken av länkarna - jag lade upp minst tre stycken. Jag är inte så intresserad av vad du personligen tycker, men gärna lite bra argument. / Anhn (diskussion) 13 oktober 2019 kl. 20.46 (CEST)

text: Jag syftar på länken till artikeln vars besöksstatistik Du lyfte fram som bevis för att detta är av allmänt intresse. Min personliga uppfattning är givetvis inte avgörande, men Du har inte framfört några argument som styrker att informationen är encyklopedisk. Biografier av detta slag har aldrig innehållit den typ av uppgifter som detta index ersätter. De har så gott som uteslutande använts inom forskarvärlden, som ju till viss del är en klubb för inbördes beundran. Tostarpadius (diskussion) 13 oktober 2019 kl. 20.53 (CEST)
replies: text: : Först: Kvantitativa argument är också argument. Många av wikipedias relevanskriterier är egentligen kvantitativa argument. Att en författare ska ha gett ut 2 böcker innebär, för tryckta böcker på erkända förlag, implicit säg åtminstone 2000 sålda böcker. Att en musiker har gett ut ett album betydde på vinyltiden definitivt åtminstone en förvissning hos skivbolaget om ett hyfsat antal sålda ex, beroende på fasta kostnader för inspelning, framställning av press-matriser, marknadsföring osv. Mitt argument om antalet visningar av artikeln h-index är därför ett argument för läsarintresse = encyklopediskt intresse.

text: :Mycket av detta förändras i vår tid pga ändrad teknik, och då menar jag att vi måste börja titta i andra ändan: Hur många tittar på detta, hur många talar om det osv.

text: :När det gäller h-index så kan jag medge att det är lite personlig rundgång - det är jag som skrivit den svenska h-index-artikeln, och det är jag som har gjort de flesta länkningarna till den. Sen menar jag att det väckt ett visst intresse med ett genomsnittligt antal visningar på 13/dag eller cirka 5000/år.

text: :Men för att vidga vyerna litegranna så kan vi gå till engelska wikipedia. Där länkas artikeln :en:H-index från cirka 650 andra sidor. Jag har inte kunnat göra en detaljerad statistik, men lejonparten av dessa är personartiklar där man som självklar information lyfter fram akademikers h-index. Jag ska vara uppriktig och säga att de flesta av dessa personer känner jag inte till, men jag kan plocka några (företrädesvis svenskar) ur listan: Den svenske forskaren :en:Claes-Göran Granqvist, välkänd för sin forskning om nanomaterial och ytor med selektiv emission. H-index en självklar del av den engelska encyklopediartikeln. Den kände (ökände?) kärnkraftsmotståndaren :en:Benjamin K. Sovacool ‎ - samma sak. Den svenske neurologen och läkaren :en:Henrik Hagberg, den svenske filosofen :en:Sven Ove Hansson, den svenske psykologen :en:Gerhard Andersson.

text: : Du kommer att säga att "detta är svenska wikipedia" där vi bestämmer vad som är relevant i Sverige, men jag håller inte med om det - forskning är internationellt och engelska ett dominerande forskningsspråk - därför är det relevant hur forskning beskrivs på enwp.

text: :Kortfattat är mina argument följande:

text: :*h-index är ett betydelsefullt mått för att värdera en forskares "avtryck", speciellt vid tjänstetillsättningar men även i mera allmänna sammanhang

text: :*h-index är ett kompakt, väldefinierat och lättförståeligt mått som inte tar stor plats i en encyklopedisk artikel

text: :*h-index förekommer i ett stort antal av enwp:s artiklar om akademiker

text: :*h-index har ett inte försumbart läsarintresse på svenska wikipedia vilket jag tror kommer från läsningar av personartiklar där h-index nämns

text: : / Anhn (diskussion) 13 oktober 2019 kl. 22.30 (CEST)
replies: text: :: Du har framfört Dina argument. De imponerar inte på mig. Låt nu fler röster höras! Tostarpadius (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 00.32 (CEST)
replies: text: ::: Vilka är dina argument? Du kan väl punkta upp dom ungefär som jag gjort. / Anhn (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 05.55 (CEST)
replies: text: :::: Jag har redan anfört mina argument mer än en gång. Jag vet att Du inte kommer att övertygas, så jag ser ingen anledning att upprepa dem. Min huvudinvändning är att detta är ett verktyg som är av stort värde inom den akademiska världen men saknar allmänintresse. Jag hoppas att gemenskapen instämmer. Om Du inte får stöd för inläggandet kommer jag att avlägsna informationen efterhand. Tostarpadius (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 06.32 (CEST)
replies: text: :::::Kan man tänka sig en kompromiss, d.v.s. att H-index tas med där så låter sig göras, men att den anges som en källbelagd uppgift bland alla andra, till exempel i en mall, och att uppgiften datumsätts så att det framgår hur gammal den är? Det jag egentligen har problem med är formuleringen "Hennes vetenskapliga publicering har 2019 ett h-index på 13 enligt Google Scholar, det vill säga hon är medförfattare till minst 13 vetenskapliga artiklar som vardera citerats minst 13 gånger.". Det känns inte riktigt som ett uppslagsverk att formulera sig i stil med "enligt XXX..." och sedan förklara vad det betyder "det vill säga..". En sådan formulering känns mera som något jag skulle finna i en tidningsartikel där journalisten både informerar och förklarar. Alltså: det är bra att ha med H-index som uppgift, men vi behöver inte förklara vad H-index är och vad det innebär i varenda artikel där begreppet förekommer, när det ändå finns en artikel om H-index. Riggwelter (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 07.18 (CEST)
replies: text: ::::::Kan man tänka sig att bara ha den som parameter i infoboxen? Ungefär som imdb för filmer. Ska den stå i brödtexten tycker jag att den korta förklaringen är bra. Jag är också tveksam till förgängligheten, i analogi med imdb, blir det som att ange betyget därifrån för en film? Då är jag än mer tveksam. Jag är inte bekant med h-index, men jag tycker jag känner igen det från Wikipediadiskussioner. Finns det tidigare diskussion.--LittleGun (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 08.40 (CEST)

text: ::::::  Förslaget att lägga in uppgiften i Wikidata ställer jag mig bakom. Då kan det också finnas med i faktarutan. Där passar det bättre än i brödtexten. Som  säger passar inte den anförda formuleringen i ett uppslagsverk. Tostarpadius (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 08.43 (CEST)
replies: text: :::::::Den här typen av mått används definitivt inom forskarvärlden såsom  beskriver det. Men det är inte ett okontroversiellt mått. När jag jobbade på Universitet så fanns det en diskussion om att fördela forskningsmedel efter ett liknande mått. Det ratades. Problemet är att kriterierna för att vara medförfattare är väldigt olika inom olika discipliner och sannolikt även mellan olika tidskrifter. Bland de forskare jag jobbade med såg jag sällan fler än tre namn och aldrig fler än fem. Inom andra discipliner var det ovanligt med så få medförfattare. Titta bara på denna artikel som har över 5000 författare! Så jag skulle säga att det här är värdelöst mått för att jämföra Erdös med Hawking. Men det kan fungera när man ska tillsätta en akademisk tjänst där man söker inom ett ganska smalt område. IP 62.20.170.74 (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 08.47 (CEST)
Mina argument för att ha med H-index är redan framförda, däremot så tycker jag det är helt OK att trimma ner texten när det finns wiki-länk till artikeln h-index. Jag tycker att avsnittet som beksriver publicering för :en:Sven Ove Hansson kan vara en förebild, där det står "Hansson has contributed to the development of belief revision theory, in particular, analysis of application of the AGM postulates.[1][6] His work is also cited in discussions of ethics in institutional decision-making.[7][8] Google Scholar lists 6,244 citations of his work and gives his h-index as 42 and i10-index as 133.[9] As of 2014 he continues to publish on ethics, logic and public health in major journals.[9]".Att H-index har svagheter vid jämförelse mellan olika discipliner är ingen nyhet, men om vi får in det i fler artiklar tror jag att fler kommer att vänja sig och bilda sig en uppfattning, till exempel att ha ett H-index över 100 är få förunnat, t.ex. Stephen W. Hawking som idag har 121 och Erdös har 117. / Anhn (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 09.47 (CEST)

text: Det tycker jag illustrerar perfekt varför det passar mycket bättre i löptext än i en infobox. Det är ett relativt värde, inte ett absolut. IP 62.20.170.74 (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 09.59 (CEST)
replies: text: :Inser så här i efterhand att de orden kan tolkas olika. Att Hawking har 121 och Erdös har 117 visar i mina ögon att måttet inte fungerar för att jämföra Hawking med Erdös. Där vill jag lägga Erdös gärning inom sina ämnen en bra bit över Hawkings. IP 62.20.170.74 (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 15.15 (CEST)
replies: text: ::: Jag vill fråga : om vi nu är överens om att detta är ett mycket trubbigt verktyg, vore det då inte bättre att gömma undan det i en faktaruta än att låta det ingå i själva artikeln? Tostarpadius (diskussion) 15 oktober 2019 kl. 00.03 (CEST)

text: ::Jag ser h-index som en (men inte ensamt allenarådande) bra indikation på betydenhet (relevans). Den är inte perfekt och kan kanske maniplueras, men det ser liknande uppblsning ser vi på många platser somm medeverka i filmer (är det en vikig roll och prestation eller närmast en biroll). Länk till artiklen är själklar när indexet nämns, och jag tycker den har sin plats både i Wikidata och löptexten.Yger (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 15.22 (CEST)
replies: text: ::: I faktarutor, som jag personligen aldrig läser, gör de ingen skada. I brödtexten är informationen direkt störande. Biografiska artiklar har aldrig innehållit motsvarande uppgifter, varken i allmänna uppslagsverk eller sådana som enbart presenterar personer. Varför skall vi avvika den punkten? I så fall borde även historiska gestalter kunna förses med någonting liknande, annars får man intrycket att nutida forskare är mer betydelsefulla än giganter inom vetenskapen från förr. Tostarpadius (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 16.22 (CEST)
replies: text: :::: Ska vi avstå från detta för att man "får intrycket att nutida forskare är mer betydelsefulla än giganter inom vetenskapen från förr". Vad är detta för argument? Ska vi sluta skriva om datateknik, rockmusiker och Youtubers? Nu går det ju iochförsig att beräkna h-index för "giganter från förr", här kan man t.ex. se att Isaac Newton hade 65. Ska vi avstå från detta för att "biografiska artiklar har aldrig innehållit motsvarande uppgifter" - men det är väl många typer av uppgifter som har utvecklats. Det är naturligtvis svårt att hitta h-index i tryckta verk före 2005 eftersom det var då det "uppfanns", men enwp är väl ett uppslagsverk - och där har jag ovan visat att man redovisar h-index för åtminstone 650 biografiska artiklar. Jag blir faktiskt inte klok på argumenten ovan. / Anhn (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 17.20 (CEST)
replies: text: ::::: Jag skrev "motsvarande uppgifter", vilket syftar på de metoder man använde före 2005. Tostarpadius (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 18.10 (CEST)
replies: text: ::::::Min personliga åsikt är att i verkliga livet är den här sortens statistik och försök till jämförelser är en pest som akademin borde försöka att motverka så mycket det bara går. Vad gäller Wikipediaartiklarna är jag helt inne på Tostarpadius spår. Det är en typ av starkt specialiserad statistik som möjligen används av byråkrater, men för de flesta vanliga läsare är det bara en godtycklig siffra som är svår att göra något vettigt med. Av artikeln h-index kan man tillsammans med denna få intrycket att Wikforss är en forskare som inte blir speciellt läst, när det egentligen bara kan röra sig om att humanister generellt har lägre index än naturvetare och matematiker.

text: ::::::andejons (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 20.15 (CEST)
replies: text: :::::::Att en artikel är citerad många gånger ger bilden av att man gjort en viktig vetenskaplig insats. Att man gjort det många gånger ger intryck av att man är ledande i sitt område. Ett h-index på 13 betyder alltså att 13 artiklar var och en har citerats åtminstone 13 gånger. Bara det som ryms inom den siffran är alltså 170 omnämnande av "Å Wikforss" i andras artiklar. Då finns med all säkerhet många fler citat av de mest citerade artiklarna och även citat till artiklar som citerats färre än 13 gånger. I mina öron låter det som mycket långt ifrån kattskit. Hon når inte upp till Erdös siffror, men det gör i princip bara historiska legender. Ingen svensk ishockeyspelare har förmodligen vunnit lika många OS och VW-medaljer som Vjatjeslav Fetisov. Men det är ett dåligt skäl att inte ta med de uppgifterna i våra artiklar. IP 62.20.170.74 (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 20.42 (CEST)
replies: text: ::::::::Jag vet vad h-index är. Vanliga läsare, som inte gör det, och som läser den här artikeln och h-index, får sig till livs att Wikforss är bara något "bättre" än en nybakad docent (h-index ca 10), men ljusår från en "professor med en betydande men ändå [...] 'normal' publicering" (42). Vi talar inte om att jämföra svenska ishockeyspelares VM-medaljer med Fetisovs. Vi talar snarare om jämförelser mellan ishockeyspelare generellt och svenska fotbollsspelare.

text: ::::::::andejons (diskussion) 14 oktober 2019 kl. 22.41 (CEST)
replies: text: ::::::::: Jag vill inte gå så långt som  att jag kallar detta en pest, men jag förstår vad användaren menar. Även i den akademiska världen kan dylikt få en felaktig användning. Om det exempelvis – det Gud förbjude – är avgörande för lönesättning uppmuntrar det verkligen till missbruk, så att forskare som tillhör samma kretsar hjälper varandra att förbättra statistiken av rent pekuniära skäl, medan sådana som står utanför kotterier missgynnas. Detta gäller givetvis också vid tilldelning av anslag från vetenskapsråd och stiftelser. Vid tjänstetillsättning kan det dock vara ett redskap bland många att värdera meriterna. Då kan man också gå bakom statistiken och sätta in det i sitt sammanhang, något våra genomsnittliga läsare omöjligen kan göra. Tostarpadius (diskussion) 15 oktober 2019 kl. 00.03 (CEST)
replies: text: ::::::::::Det är just för att vi jämför hockey-, handbolls-, fotbolls- och basketspelare som jag tycker den här datan är värdelös i en infobox. (Att Tostarpadius inte läser infoboxar är ett uselt skäl att lägga dem där. Samma sak kan sägas om motiveringen att den inte finns i Nordisk familjebok.) Gå bakom statistiken kan vi göra om vi har bra källhänvisningar. Då framgår skillnaden mellan Newton (som skrev på latin och ofta tjocka böcker) med en modern matematiker (som skriver engelska artiklar på några sidor var). IP 62.20.170.74 (diskussion) 15 oktober 2019 kl. 08.20 (CEST)
replies: text: :::::::::::Ska de stå i artikeln behöver de en lång förklaring, mycket mer än bara till hur man räknar fram h-indexet (eftersom det i sig inte säger någonting), eftersom egentligen ingen utom de som sysslar med just den disciplinen kan förväntas ha en känsla för vad som är högt eller lågt index. Siffran blir lika värdelös i inboxen, men där lägger man i alla fall inte till en "förklaring" som missar att förklara att det skiljer sig ordentligt mellan olika grenar. Det vore också fullt konsekvent med hur vi behandlar andra tekniska uppgifter som bara vissa läsare kan ha utbyte av, som t.ex. deplacement och tonnage, domän, rike, division, klass, ordning, släkte, eller parallax och en hel massa annat.

text: :::::::::::andejons (diskussion) 15 oktober 2019 kl. 08.55 (CEST)
replies: text: :::::::::::: Min hållning är att den antingen hänvisas till Wikidata och faktarutor eller helt utelämnas. Tostarpadius (diskussion) 15 oktober 2019 kl. 12.14 (CEST)

text: Jag anser inte att h-index är någon relevant uppgift. Det finns många sätt att mäta bibliometri och h-index är bara ett i mängden. Den angivna listan med publicerade artiklar ger betydligt bättre information. /ℇsquilo 15 oktober 2019 kl. 15.44 (CEST)
===Försök till sammanfattning===
Jag tolkar ovanstående som att det finns ett spretigt konsensus för att ha med en kort information om en akademikers h-index, men att den ska vara fri från värderande information samt förklarande text. På "prov" har jag t.ex. uppdaterat Ellen Moons från "Moons har en omfattande vetenskaplig publicering med ett h-index (2019) på 32 enligt Google Scholar, det vill säga hon är medförfattare till minst 32 artiklar som vardera citerats minst 32 gånger." till "Hennes vetenskapliga publicering har (2019) ett h-index på 32.". Indikera gärna kort om detta är rätt uppfattat så avser jag inom kort uppdatera övriga cirka 57 artiklar på liknande sätt. Jag skulle också samtidigt kunna tänka mig att flytta denna diskussion till disk-sida för H-index. / Anhn (diskussion) 15 oktober 2019 kl. 03.19 (CEST)

text: Jag anser att det är för tidigt att summera diskussionen. Frågor som inte besvarats har ställts ovan. Tostarpadius (diskussion) 15 oktober 2019 kl. 03.28 (CEST)
replies: text: : Ok, diskussionen fortsätter, men i vart fall finns det ett förslag ovan att avvisa ... / Anhn (diskussion) 15 oktober 2019 kl. 03.40 (CEST)
replies: text: :: Jag avvisar förslaget ovan och kan inte heller se att det har tillräckligt stöd i gemenskapen för att böra genomföras. Tostarpadius (diskussion) 17 oktober 2019 kl. 08.33 (CEST)
replies: text: ::: Om vi skall försöka sammanfatta de olika synpunkterna ovan anser vissa att det bör ligga i brödtexten, därför att man där kan förklara det hela närmare. Vissa anser att det kan stå i faktarutan i likhet med en del andra uppgifter av mer teknisk natur. Det finns alltså inte två alternativ som kan ställas mot varandra utan det spretar åt olika håll. Skall det vara med i brödtexten föredrar jag den korta varianten, trots att mycket få har nytta av informationen i den formen. Tostarpadius (diskussion) 17 oktober 2019 kl. 09.13 (CEST)
Jag tycker diskussionerna ovan har nämnt 4 alternativ:
*1 Informationen är kvar i brödtext med en förklaring - det är ungefär vad vi har nu - brödtexten rymmer kortfattat definitionen, och sen innehåller den wikilänk till artikeln "h-index" som rätt så utförligt beskriver möjligheter och begränsningar med måttet, bland annat att det är vanskligt att jämföra mellan olika discipliner
*2 Informationen är kvar i brödtext, men kortfattat, enligt vad som angavs ovan omedelbart under "Försök till sammanfattning". Wikilänken ger möjlighet till fördjupad info
*3 Informationen är enbart med i faktaruta
*4 Informationen utelämnas helt
Själv tycker jag alternativ 1 eller 2. Påståendet om att "mycket få har nytta av informationen" motsägs av visningsstatistiken för H-index - nära 5000 visningar senaste år eller 13 per dag, 13 gånger mer än för genomsnittsartikeln. / Anhn (diskussion) 17 oktober 2019 kl. 19.23 (CEST)

text: Genomsnittsartikeln på svwiki är en botskapad stubbe om någon geografisk plats ingen hört talas om. Medelvisningar per år och artikel är ett totalt godtyckligt mått, för de flesta artiklar har knappast någon större betydelse när det gäller att dra läsare. Och frågan är inte om läsaren har nytta av en uppgift, utan om den kan tolka och ha utbyte av den. Jag menar att h-index bara är relevant för jämförelser mellan forskare verksamma inom samma område och som skriver på samma språk. Utan sådant jämförelsematerial är siffran poänglös.

text: andejons (diskussion) 17 oktober 2019 kl. 21.18 (CEST)
replies: text: ::  Ungefär det finns utförligt diskuterat i H-index-artikeln, sen får väl läsaren göra sina egna jämförelser. Angående läsintresse för artiklar: Har du förslag på något annat mått? Invändningen om bot-artiklar är naturligtvis korrekt, men om vi då tex säger "2/3-delar av svwp består av bot-artiklar som _ingen_ läser och som späder ut möjliga jämförelsetal" så är det bara att exkludera dem och säga att det är "4 ggr genomsnittsartikeln" istället för 13 - en faktor fyra är också en inte helt försumbar skillnad. Wikipediaartiklar är naturligtvis till för att läsas, om ingen läste någon av våra artiklar fick vi lägga ner projektet, om inte annat för att inga läsare skulle skicka in pengar. / Anhn (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 07.09 (CEST)
replies: text: :::Anhn: Det är kul att bli läst, men det är inte huvuduppgiften för Wikipedia, eller en Wikipedia-artikel. Då skulle vi inte skriva encyklopediska artiklar utan clickbaits. Enligt mig är huvuduppgiften för en Wikipedia-artikel att existera. Och det viktiga är att den finns när den blir läst. Mitt typiska exempel är Eyjafjallajökull. Den artikeln fanns när den blev relevant.--LittleGun (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 07.36 (CEST)
replies: text: :::: Inte huvuduppgiften för en enskild artikel, men för wikipedia som helhet menar jag att huvuduppgiften är att den ska bli läst. Jag kan som sentillkommen skribent ana "stub-mödan" när man för ca 15 år sedan skrev massor med stub-artiklar för att uppnå en "kritisk massa" eller en användbar bredd. En artikel med få läsare ska inte avfärdas, den kan vara av stort intresse för utvalda läsare, den kan också vara betydelsefull för helheten (vulkaner var ett bra exempel, lika kul är det att t.ex. årets nobelpristagare i litteratur hade hyfsade artiklar i förväg). Dock vill jag vidhålla att när  artikeln "h-index" har (4 eller 13) gånger antalet visningar för medelartikeln (ca 5000/år), så kan en inte (som gjorts ovan) hävda att "mycket få har nytta av informationenen". Tvärtom är det så att det är mycket få (närmare bestämt en enda person) som har störts av informationen om h-index genom att explicit föreslå att den ska flyttas till Wikidata för att där  "gör uppgifterna dock ingen skada", och jag tycker antalet visningar är ett bra argument för att denna uppfattning är i minoritet. / Anhn (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 08.39 (CEST)

text: :Som akademiker, statistiker och f.d. medlem av befodringskommittén på en väletablerat universitet, föredrar jag alternativ #4. I artiklar om akademiker är det viktigast att beskriva personens forskning och ett H-index är bara en ovidkommande distraktion. Skall man ha med citeringsstatistik är det värdefullare att nämna vilka av forskaren två eller tre publikatoner som blivit mest citerade. Om vi jämför med musiker, är det mer intressant att nämna att en av deras deras populäraste låtar legat 24 veckor på svensktoppen, eller att de haft fyra låtar som alla legat minst fyra veckor på svensktoppen? Är det mer intressant att nämna att deras populäraste CD sålt i 360000 exemplar, eller att de haft sju CD skivor som alla sålt i minst 70000 exemplar? Däremot skall vi givetvis ha en wikipediaartikel om H-index, och jag får säga att den är mycket välskriven med bra förklaringar och exempel. Så Anhn, stort tack för det arbetet. Martinogk (diskussion) 17 oktober 2019 kl. 21.44 (CEST)
replies: text: ::H-index var som sagt helt okänt för mig innan den här diskussionen, men:

text: ::@andejons: Om h-index anges på Wikipedia så skapas/finns ju ett jämförelsematerial.

text: ::Martinogk: Skillnaden mellan h-index och de båda index, "svensktoppsindex" och "föräljninsindex", som du lanserade är att h-index finns som mått och de båda andra gör det inte. Där används istället antal veckor respektive antal sålda skivor som etablerade "mått". Helt oförklarat vad de säger om jämförelser mellan olika genrer t ex. Min poäng är alltså att de båda fiktiva måtten inte gör det etablerade mätetalet ointressant. (Helt off-topic skulle jag nu vilja veta hur ett "svensktoppsindex" skulle kunna se ut och vilket resultat det skulle ge för våra folkkära artister gentemot mest sålda, flest på listan, längst på listan...)

text: ::Jag tror vi kan, och tycker vi ska, lita på våra läsare, särskilt om h-index problematik förklaras i h-index artikeln.--LittleGun (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 03.55 (CEST)
replies: text: :::Tycker  sammanfattar det ganska bra. Det här är ett svårgreppligt mått. Det har ingen förnekat. Turligt nog har vi en god artikel om ämnet. Men svårgreppliga mått har vi gott om i många artiklar om sport, musik, film med mycket mera. Ingenstans där har jag sett det användas det som ett skäl att inte ta med dem i artiklarna. IP 62.20.170.74 (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 07.51 (CEST)
replies: text: ::::instämmer också. H-index är ett etablerat mått och då relevant ange.Yger (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 08.33 (CEST)
replies: text: :::::Att ett visst antal personer söker upp artikeln h-index innebär inte att samma personer vill läsa om h-index i samtliga våra forskarartiklar. Att jämföra läsare av den här artikeln med argument på diskussionssidan är att jämföra äpplen med päron.

text: :::::Vad gäller att h-index är ett etablerat mått så finns det många sådana inom diverse olika områden, som vi dock ändå inte anger eftersom de inte får någon spridning utanför dessa. Att vi skulle ange sådana för "sport, musik, film" är nyheter för mig (baseball är möjligen ett undantag, men där är sådan statistik mycket framträdande i rapporteringen). "Veckor på svensktoppen" är något som omnämns i samband med mycket populära låtar. Har någon sett någon ta upp vilket h-index årets nobelpristagare har?

text: :::::andejons (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 10.48 (CEST)
replies: text: ::::::Det förslag som ligger närmast att lägga in det här i "alla artiklar" är det som går ut på att vi lägger in det på Wikidata och sedan hämtar det genom faktamallarna. Det stöder inte jag. Och vad gäller parallellen till svensktoppen, så anger vi det i för ämnet relevanta musik- och artist-artiklar. Det är absolut inget vi lägger in i alla musik- och artist-artiklar. Vi har inte uppgifter i artikeln om Zlatan om hur många homerun han gjort i NBL, vilken viktklass han tävlar i inom Brottning och inte heller om han är tenor eller bas. IP 62.20.170.74 (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 11.29 (CEST)
replies: text: ::::::: Jag har ingenting emot att uppgifterna inte finns i Wikidata heller. Jag föredrar ett kortfattat omnämnande av det i själva artikeln, enligt förslaget ovan, framför en lång utläggning om antal artiklar som citerats av andra. Jag kan alltså tänka mig alternativ 2, 3 eller 4, men inte 1. Tostarpadius (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 13.55 (CEST)
Diskussionen verkar ha avtagit utan något tydligt konsensus varesig för att ta bort information, trimma ner eller lägga till info. Jag vill här lyfta fram den senaste redigeringen ovan (Göran Larsson (religionshistoriker)) som ett förslag på ett tänkbart sätt att relativt diskret presentera bibliometriska mått på publicering. / Anhn (diskussion) 1 november 2019 kl. 10.55 (CET)
thread_title:  H-index 

message: Jag tolkar ovanstående som att det finns ett spretigt konsensus för att ha med en kort information om en akademikers h-index, men att den ska vara fri från värderande information samt förklarande text. På "prov" har jag t.ex. uppdaterat Ellen Moons från "Moons har en omfattande vetenskaplig publicering med ett h-index (2019) på 32 enligt Google Scholar, det vill säga hon är medförfattare till minst 32 artiklar som vardera citerats minst 32 gånger." till "Hennes vetenskapliga publicering har (2019) ett h-index på 32.". Indikera gärna kort om detta är rätt uppfattat så avser jag inom kort uppdatera övriga cirka 57 artiklar på liknande sätt. Jag skulle också samtidigt kunna tänka mig att flytta denna diskussion till disk-sida för H-index. / Anhn (diskussion) 15 oktober 2019 kl. 03.19 (CEST)
replies: text: Jag anser att det är för tidigt att summera diskussionen. Frågor som inte besvarats har ställts ovan. Tostarpadius (diskussion) 15 oktober 2019 kl. 03.28 (CEST)
replies: text: : Ok, diskussionen fortsätter, men i vart fall finns det ett förslag ovan att avvisa ... / Anhn (diskussion) 15 oktober 2019 kl. 03.40 (CEST)
replies: text: :: Jag avvisar förslaget ovan och kan inte heller se att det har tillräckligt stöd i gemenskapen för att böra genomföras. Tostarpadius (diskussion) 17 oktober 2019 kl. 08.33 (CEST)
replies: text: ::: Om vi skall försöka sammanfatta de olika synpunkterna ovan anser vissa att det bör ligga i brödtexten, därför att man där kan förklara det hela närmare. Vissa anser att det kan stå i faktarutan i likhet med en del andra uppgifter av mer teknisk natur. Det finns alltså inte två alternativ som kan ställas mot varandra utan det spretar åt olika håll. Skall det vara med i brödtexten föredrar jag den korta varianten, trots att mycket få har nytta av informationen i den formen. Tostarpadius (diskussion) 17 oktober 2019 kl. 09.13 (CEST)
Jag tycker diskussionerna ovan har nämnt 4 alternativ:
*1 Informationen är kvar i brödtext med en förklaring - det är ungefär vad vi har nu - brödtexten rymmer kortfattat definitionen, och sen innehåller den wikilänk till artikeln "h-index" som rätt så utförligt beskriver möjligheter och begränsningar med måttet, bland annat att det är vanskligt att jämföra mellan olika discipliner
*2 Informationen är kvar i brödtext, men kortfattat, enligt vad som angavs ovan omedelbart under "Försök till sammanfattning". Wikilänken ger möjlighet till fördjupad info
*3 Informationen är enbart med i faktaruta
*4 Informationen utelämnas helt
Själv tycker jag alternativ 1 eller 2. Påståendet om att "mycket få har nytta av informationen" motsägs av visningsstatistiken för H-index - nära 5000 visningar senaste år eller 13 per dag, 13 gånger mer än för genomsnittsartikeln. / Anhn (diskussion) 17 oktober 2019 kl. 19.23 (CEST)

text: Genomsnittsartikeln på svwiki är en botskapad stubbe om någon geografisk plats ingen hört talas om. Medelvisningar per år och artikel är ett totalt godtyckligt mått, för de flesta artiklar har knappast någon större betydelse när det gäller att dra läsare. Och frågan är inte om läsaren har nytta av en uppgift, utan om den kan tolka och ha utbyte av den. Jag menar att h-index bara är relevant för jämförelser mellan forskare verksamma inom samma område och som skriver på samma språk. Utan sådant jämförelsematerial är siffran poänglös.

text: andejons (diskussion) 17 oktober 2019 kl. 21.18 (CEST)
replies: text: ::  Ungefär det finns utförligt diskuterat i H-index-artikeln, sen får väl läsaren göra sina egna jämförelser. Angående läsintresse för artiklar: Har du förslag på något annat mått? Invändningen om bot-artiklar är naturligtvis korrekt, men om vi då tex säger "2/3-delar av svwp består av bot-artiklar som _ingen_ läser och som späder ut möjliga jämförelsetal" så är det bara att exkludera dem och säga att det är "4 ggr genomsnittsartikeln" istället för 13 - en faktor fyra är också en inte helt försumbar skillnad. Wikipediaartiklar är naturligtvis till för att läsas, om ingen läste någon av våra artiklar fick vi lägga ner projektet, om inte annat för att inga läsare skulle skicka in pengar. / Anhn (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 07.09 (CEST)
replies: text: :::Anhn: Det är kul att bli läst, men det är inte huvuduppgiften för Wikipedia, eller en Wikipedia-artikel. Då skulle vi inte skriva encyklopediska artiklar utan clickbaits. Enligt mig är huvuduppgiften för en Wikipedia-artikel att existera. Och det viktiga är att den finns när den blir läst. Mitt typiska exempel är Eyjafjallajökull. Den artikeln fanns när den blev relevant.--LittleGun (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 07.36 (CEST)
replies: text: :::: Inte huvuduppgiften för en enskild artikel, men för wikipedia som helhet menar jag att huvuduppgiften är att den ska bli läst. Jag kan som sentillkommen skribent ana "stub-mödan" när man för ca 15 år sedan skrev massor med stub-artiklar för att uppnå en "kritisk massa" eller en användbar bredd. En artikel med få läsare ska inte avfärdas, den kan vara av stort intresse för utvalda läsare, den kan också vara betydelsefull för helheten (vulkaner var ett bra exempel, lika kul är det att t.ex. årets nobelpristagare i litteratur hade hyfsade artiklar i förväg). Dock vill jag vidhålla att när  artikeln "h-index" har (4 eller 13) gånger antalet visningar för medelartikeln (ca 5000/år), så kan en inte (som gjorts ovan) hävda att "mycket få har nytta av informationenen". Tvärtom är det så att det är mycket få (närmare bestämt en enda person) som har störts av informationen om h-index genom att explicit föreslå att den ska flyttas till Wikidata för att där  "gör uppgifterna dock ingen skada", och jag tycker antalet visningar är ett bra argument för att denna uppfattning är i minoritet. / Anhn (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 08.39 (CEST)

text: :Som akademiker, statistiker och f.d. medlem av befodringskommittén på en väletablerat universitet, föredrar jag alternativ #4. I artiklar om akademiker är det viktigast att beskriva personens forskning och ett H-index är bara en ovidkommande distraktion. Skall man ha med citeringsstatistik är det värdefullare att nämna vilka av forskaren två eller tre publikatoner som blivit mest citerade. Om vi jämför med musiker, är det mer intressant att nämna att en av deras deras populäraste låtar legat 24 veckor på svensktoppen, eller att de haft fyra låtar som alla legat minst fyra veckor på svensktoppen? Är det mer intressant att nämna att deras populäraste CD sålt i 360000 exemplar, eller att de haft sju CD skivor som alla sålt i minst 70000 exemplar? Däremot skall vi givetvis ha en wikipediaartikel om H-index, och jag får säga att den är mycket välskriven med bra förklaringar och exempel. Så Anhn, stort tack för det arbetet. Martinogk (diskussion) 17 oktober 2019 kl. 21.44 (CEST)
replies: text: ::H-index var som sagt helt okänt för mig innan den här diskussionen, men:

text: ::@andejons: Om h-index anges på Wikipedia så skapas/finns ju ett jämförelsematerial.

text: ::Martinogk: Skillnaden mellan h-index och de båda index, "svensktoppsindex" och "föräljninsindex", som du lanserade är att h-index finns som mått och de båda andra gör det inte. Där används istället antal veckor respektive antal sålda skivor som etablerade "mått". Helt oförklarat vad de säger om jämförelser mellan olika genrer t ex. Min poäng är alltså att de båda fiktiva måtten inte gör det etablerade mätetalet ointressant. (Helt off-topic skulle jag nu vilja veta hur ett "svensktoppsindex" skulle kunna se ut och vilket resultat det skulle ge för våra folkkära artister gentemot mest sålda, flest på listan, längst på listan...)

text: ::Jag tror vi kan, och tycker vi ska, lita på våra läsare, särskilt om h-index problematik förklaras i h-index artikeln.--LittleGun (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 03.55 (CEST)
replies: text: :::Tycker  sammanfattar det ganska bra. Det här är ett svårgreppligt mått. Det har ingen förnekat. Turligt nog har vi en god artikel om ämnet. Men svårgreppliga mått har vi gott om i många artiklar om sport, musik, film med mycket mera. Ingenstans där har jag sett det användas det som ett skäl att inte ta med dem i artiklarna. IP 62.20.170.74 (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 07.51 (CEST)
replies: text: ::::instämmer också. H-index är ett etablerat mått och då relevant ange.Yger (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 08.33 (CEST)
replies: text: :::::Att ett visst antal personer söker upp artikeln h-index innebär inte att samma personer vill läsa om h-index i samtliga våra forskarartiklar. Att jämföra läsare av den här artikeln med argument på diskussionssidan är att jämföra äpplen med päron.

text: :::::Vad gäller att h-index är ett etablerat mått så finns det många sådana inom diverse olika områden, som vi dock ändå inte anger eftersom de inte får någon spridning utanför dessa. Att vi skulle ange sådana för "sport, musik, film" är nyheter för mig (baseball är möjligen ett undantag, men där är sådan statistik mycket framträdande i rapporteringen). "Veckor på svensktoppen" är något som omnämns i samband med mycket populära låtar. Har någon sett någon ta upp vilket h-index årets nobelpristagare har?

text: :::::andejons (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 10.48 (CEST)
replies: text: ::::::Det förslag som ligger närmast att lägga in det här i "alla artiklar" är det som går ut på att vi lägger in det på Wikidata och sedan hämtar det genom faktamallarna. Det stöder inte jag. Och vad gäller parallellen till svensktoppen, så anger vi det i för ämnet relevanta musik- och artist-artiklar. Det är absolut inget vi lägger in i alla musik- och artist-artiklar. Vi har inte uppgifter i artikeln om Zlatan om hur många homerun han gjort i NBL, vilken viktklass han tävlar i inom Brottning och inte heller om han är tenor eller bas. IP 62.20.170.74 (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 11.29 (CEST)
replies: text: ::::::: Jag har ingenting emot att uppgifterna inte finns i Wikidata heller. Jag föredrar ett kortfattat omnämnande av det i själva artikeln, enligt förslaget ovan, framför en lång utläggning om antal artiklar som citerats av andra. Jag kan alltså tänka mig alternativ 2, 3 eller 4, men inte 1. Tostarpadius (diskussion) 18 oktober 2019 kl. 13.55 (CEST)
Diskussionen verkar ha avtagit utan något tydligt konsensus varesig för att ta bort information, trimma ner eller lägga till info. Jag vill här lyfta fram den senaste redigeringen ovan (Göran Larsson (religionshistoriker)) som ett förslag på ett tänkbart sätt att relativt diskret presentera bibliometriska mått på publicering. / Anhn (diskussion) 1 november 2019 kl. 10.55 (CET)
thread_title: Försök till sammanfattning