Diskussion:Ulfberht

message: Hur kan dessa svärd vara framställda genom en brännstålsprocess, när: Ce procédé a été utilisé en Europe du XVIIe siècle au XXe siècle. Luke (diskussion) 22 mars 2016 kl. 15.08 (CET)
replies: text: Ce procédé a été utilisé en Europe du XVIIe siècle au XXe siècle. syftar nog på degelstål. Brännstål är i princip samma sak som wootz, dvs det man får genom att packa kolpulver och järnmalm i ett slutet lerkärl och bränna det i en ugn. /ℇsquilo 22 mars 2016 kl. 16.27 (CET)
replies: text: : Så :fr:Acier de cémentation betyder inte brännstål, utan degelstål? Vad betyder då :fr:Acier au creuset? Det trodde jag var degelstål. Jag tror knappas wikidata kastat om termerna. Jag har svårt att tro att wootz är det samma som brännstål; källan säger att det är gjutstål. Det förstnämnda sägs vara kommet från Indien under 300-talet medan det sistnämnda användes i Europa från 1600-talet. Någon form av belägg behövs innan vi köper det. I texten är förövrigt länken död så det är omöjligt att kolla vad som sägs i filmen. Ingen av de andra wiki säger ett smack om vilket stål ulfbertharna är gjorda av. Luke (diskussion) 22 mars 2016 kl. 16.49 (CET)
replies: text: ::I filmen användes termen Crucible steel, men i den tillverkningsmetod som visades ingick inte degelgjutning utan det brända stålet gick direkt till smide. De svenska artiklarna om brännstål och degelstål är ganska klara på att det förstnämnda är en råvara till det sistnämnda, men interwikin verkar inte vara helt hundra för brännstål. /ℇsquilo 22 mars 2016 kl. 17.08 (CET)
replies: text: ::: Du bevisar inget av dina invändningnar eller besvarar några av de frågor jag ställer. Att brännstål är en råvara till degelstål förändrar väl inte termernas benämning på franska? Att brännstål endast användes från 1600-talets början gör den väl inte till wootz? Om du använder en annan term (brännstål) än den som finns i källan (degelstål), är det då inte både en felaktig källanvändning och egen forskning [ve och fasa!].  Det finns flera nätkällor som hävdar att ulfbertharna var gjorda av degelstål. Se: http://www.epochtimes.se/mystiskt-vikingasvard-tillverkat-med-teknologi-fran-framtiden/ Den enwpartikel som du länkar ovan säger att wootz var det samma som degelstål. Luke (diskussion) 22 mars 2016 kl. 18.10 (CET)
replies: text: ::::Den engelska artikeln gör ingen skillnad på brännstål och degelstål. Båda kallas för crucible steel. Det stål som visas i filmen har dock aldrig varit i närheten av någon degel/crucible. Eftersom svwp gör skillnad på degelstål och brännstål så har jag valt den som passar bäst in på beskrivningen. /ℇsquilo 22 mars 2016 kl. 21.36 (CET)
replies: text: ::::: Man måste ju komma ihåg, att det artikeln handlar om är de verkliga svärden, inte den rekonstruktion av deras tillverkning som visas i NOVA-filmen. Det är mkt möjligt att det som visas i filmen är en brännstålsprocess, men det är i så fall en slutsats som du drar [egen forskning]. Degelstål är crucible steel, hur du kan få detta till cementation process förstår jag inte. Diskussionssidan till enwp:s motsvarande artikel sågar NOVA-filmen ganska ordentligt: https://en.wikipedia.org/wiki/Talk:Viking_sword#Over-reliance_on_NOVA.27s_.22Secrets_of_the_Viking_Sword.22 Vetenskapligt publicerade källor använder termen crucible steel vilket är degelstål, inte brännstål. Luke (diskussion) 22 mars 2016 kl. 22.28 (CET)
replies: text: ::::::Det är inte jag som har skapat interwikin för brännstål. Den är troligen fel då den engelska artikeln handlar om den kemiska processen och inte materialet. Faktum kvarstår att degelstål är gjutgods och svärd är inte gjutna utan smidda. Degelstål uppfanns av Benjamin Huntsman runt 1740 medan brännstål är mycket äldre än så. /ℇsquilo 23 mars 2016 kl. 10.23 (CET)
replies: text: ::::::: Huntsman uppfann en modern industriell degelstålprocess, men degelstålsprocesser (wotz) skall ju ha funnits sedan 300-talet. Luke (diskussion) 23 mars 2016 kl. 15.37 (CET)
replies: text: ::::::::Brännstål. /ℇsquilo 23 mars 2016 kl. 19.16 (CET)
replies: text: :::::::::Degelstål Luke (diskussion) 23 mars 2016 kl. 21.20 (CET)
replies: text: ::::::::::Du har ingen aning om skillnaden, eller hur? /ℇsquilo 24 mars 2016 kl. 07.31 (CET)
replies: text: ::::::::::: Jag vann diskussionen, eftersom du gett upp argumentationen och börjat med personliga påhopp. Luke (diskussion) 24 mars 2016 kl. 10.50 (CET)
replies: text: ::::::::::::Ja men DET var ju ett övertygande argument! Du har gått in och ändrat brännstål, som är en urgammal uppfinning, till degelstål som inte har funnits sedan 1700-talet, efter vad det verkar helt baserat på tveksam interwikilänkning och språkförbistring. Du har helt och hållet ignorerat mitt argument att degelstål är gjutgods medan svärd är tillverkade av smidesgods. /ℇsquilo 24 mars 2016 kl. 13.32 (CET)
Kanske läge att ta ett steg tillbaka och vila på hanen ett slag...? Jag tror att källor och historik är viktigare än till vilken sida interwikilänken går... det vore ju inte första gången begreppsförvirring ställer till det i interwikisammanhang. Riggwelter (diskussion) 24 mars 2016 kl. 10.54 (CET)

text: Det är naturligtvis inte fråga om gjutna svärd. Svärden smiddes väl av en stelnad klump från det i en degel smälta järnet? Wvs (diskussion) 25 mars 2016 kl. 16.14 (CET)
replies: text: :Nu lyckas jag inte hitta mitt svenskspråkiga referensverk (Vi smälte järn av Harry Malmberg) så jag får hålls mig till engelsk terminologi. En degel/crucible är inte lufttätt, så det går inte att tillverka kolstål i en sådan. I stället används en hermetisk lerbehållare (pott eller coffin) för att tillverka brännstål (blister steel). Brännstålet kunde sedan antingen smidas (shear steel) eller smältas ånyo i en degel och gjutas (crucible steel). För att kolet i degeln inte skulle oxideras tillsattes flussmedel i form av t.ex. natriumkarbonat. Det var den metoden som Huntsman uppfann. Dessa termer är facktermer. På vanlig engelska används ofta crucible steel om alla dessa former av kolstål, även sådant som aldrig har smälts i en degel utan som går direkt till smide. /ℇsquilo 25 mars 2016 kl. 17.05 (CET)
replies: text: ::Jag citeterar en skrift från Tekniska museet ”Ferrum” (sid. 20) :”För att tillverka ett hårt stål måste kolhalten i det mjuka stångjärnet höjas. Kol och stångjärn blandades i en ugn och hettades upp. Stålet smiddes sedan ut till brännstål. I degelstålugnen höjdes kvaliteten ytterligare. Brännstålet smältes ned i deglar, på så vis blev kolhalten absolut jämn.” Samt att smälta brännstål i deglar ”gav ett stål av yttersta kvalitet för eggverktyg och fjädrar.”För mig som helt okunnig amatör säger detta alltså helt klart att degelstål användes för att smida svärd, knivar etc. av högsta kvalitet.Wvs (diskussion) 26 mars 2016 kl. 10.38 (CET)
replies: text: :::Tekniska museets redogörelse är helt korrekt. I den står det också "Konsten att tillverka stål genom att smälta brännstål i deglar uppfanns i Sheffield, England år 1740." Av det framgår inte bara att degelstål började tillverkas 1740, utan också att råvaran brännstål redan då fanns tillgänglig. Innan 1740 fanns inte degelstål. I stället var det brännstålet som kom direkt från brännugnen som man smidde till svärd. Degelstål är mer homogeniserat än brännstål och har därför högre kvalitet. Det gör det enklare att bearbeta, men dess största fördel var att det kunde gjutas direkt till den form man ville ha, något som man dittills bara hade kunnat göra med kolfattigt och mjukt gjutjärn. /ℇsquilo 26 mars 2016 kl. 14.45 (CET)
replies: text: ::::Jag är inte och tänker inte utbilda mig till metallurg, men jag har fått en annan uppfattning än du när jag läste artikelns referens 5. sid. 121-125 av Williams. (jag är heller inte kompetent att vidare diskutera ämnet).Hälsningar. Wvs (diskussion) 26 mars 2016 kl. 16.04 (CET)
Alan Williams som är metallurg har skrivit den vetenskapliga artikel utifrån hela Ulfberth-hitorien emanerar: http://gladius.revistas.csic.es/index.php/gladius/article/viewFile/218/222   Där kallar han stålet crucible steel och inget annat. Luke (diskussion) 29 mars 2016 kl. 15.58 (CEST)
thread_title:  Brännstål? 

message: Jag ser ingen anledning till att inte använda den, enligt SAOB, "ålderdomligare" stavningen replika eftersom 1) den stavningen fortfarande är i allmänt bruk, ålderdomlig eller ej, samt 2) Ordet "replika" har bara en betydelse medan "replik" har tre varav den vanligaste är den som inte avses i det här fallet. /ℇsquilo 3 februari 2023 kl. 17.54 (CET)
replies: text: Svwp är en encyklopedi där vi ska använda korrekta ord och inte ord som används i folkmun när det finns etablerade ord. Dessutom är ’replika’ en anglicism. Wvs (diskussion) 3 februari 2023 kl. 18.25 (CET)
replies: text: :Replika är ett korrekt ord. Att det är en anglicism är inget skäl att inte använda ordet, i synnerhet som den form du verkar föredra är en gallicism. /ℇsquilo 5 februari 2023 kl. 21.16 (CET)
replies: text: ::Även om det är en gallicism är det ett etablerat ord i svenska språket. Wvs (diskussion) 5 februari 2023 kl. 22.19 (CET)

text: ::Replika finns inte i SAOL eller SO och bör därför undvikas när ett ord finns att tillgå som finns i dessa båda. Kitayama (diskussion) 5 februari 2023 kl. 22.23 (CET)
replies: text: :::Svenska Akademin är ganska ensamma om att anse att "replika" är föråldrat. Högsta domstolen skriver replika och så gör även regeringen. Även auktoriteter i branschen som Stockholms auktionsverk, Södermanlands auktionsverk, Barnebys och Bukowsiks använder ordet replika. Bukowskis och Stockholms auktionsverk använder även "replik" i ett fåtal auktioner, men det gör inte Södermanlands eller Barnebys.  /ℇsquilo 6 februari 2023 kl. 21.16 (CET)
thread_title:  Replika eller Replik?