Diskussion:Självskadebeteende

message: Vad är det här för påhittade uppgifter? Om Wikipedia ska försöka upprätthålla någon som helst trovärdighet, kanske sådant här borde undvikas? En och annan källa kan ju kitscha upp den coolaste artikel, menar jag... Uppslagsverk? /HJ-C
replies: text: Har du hört talas om möjligheten att själv skriva till, ta bort och ändra uppgifter? Det är inte vidare konstruktivt att bara mena på att en artikel behöver utvidgas och förses med källor. Det behöver nästan alla artiklar. Steinberger 3 november 2007 kl. 06.59 (CET)
Har just varit inne och läst om externa länkar och skulle gissa på att mitt tillägg av länken "zebraforum" sågs som spam? Men då zebraforum är ett vedertaget forum med växande aktivitet, och som framförallt riktar sig specifikt gentemot själskadebeteende och ätstörningar tycker jag att information om sidan är relevant för de två ämnena. Med tanke på att det inte finns mycket information och stöd utanför psykiatrisk vård om just självskadebeteende kanske desto mer relevant. På sidan finns vidare information om bägge dessa ämnen samt förmedling av hjälp och stöd. Fick tipset att ta upp frågan här på sidan istället för att eventuellt kunna redigera senare om ingen opponerar mot länken.
thread_title: 2007

message: Jag är inte helt säker på att det är lika många killar som tjejer som sysslar med självskadde betende jag tror tyvärr att det är mer tjejer i alla fall bland unga. --Fanny SImplePlan 12 oktober 2010 kl. 17.01 (CEST)
replies: text: Det lär vara fyra gånger vanligare bland kvinnor enligt vad som refereras till i denna rapport från Storbritannien. Men då påpekar de att den skillnaden förmodligen är för stor - av olika orsaker. Bland annat för att män skadar sig på andra sätt än kvinnor - sätt som är enklare att dölja. I en enkätstudie bland ungdomar i USA var 57% av de som skadade sig själva kvinnor. Så visst, det är fel att påstå att det är lika många män som kvinnor. Steinberger 12 oktober 2010 kl. 22.22 (CEST)
thread_title:  osäker 

message: Jag blev väldigt förvånad när jag idag upptäckte att självskadebeteende saknas som diagnos i DSM-IV och ICD-10. Beteendet skulle med ICD-10 klassificeras antingen som 
*Avsiktligt självdestruktiv handling (X60-X84) i Kapitel XX. Yttre orsaker till sjukdom och död (V01-Y98), eller
*Medveten självskada eller simulering av fysiska eller psykiska symtom (F68.1) i Kapitel V Psykiska sjukdomar och syndrom samt beteendestörningar (F00−F99).
Det senare är alltså bara självskade som ett led i en avsiktlig simulering/lurendrejeri. Det förra ska enligt ICD-10 också innefatta självmordsförsök.
Det som normalt kallas självskadebeteende kommer däremot att få en egen diagnos i DSM-V Non-Suicidal Self Injury. 
Artikeln saknar i nuläget källor, men frågan är om hela artikeln borde ses över. Artikeln fastslår att det skulle vara ett symtom på depression, medan den engelska artikeln påstår att det oftast men inte alltid är detta, det kan också vara t.ex. stress och dissociation, vilket stämmer med symtombeskrivningarna i ICD-10 (men det skulle också kunna vara borderline).--78.78.197.137 27 juni 2012 kl. 18.42 (CEST)
thread_title:  Angående innehåll och källor 

message: Artikeln har fel iw, Self harm. Self harm är företeelsen att skada sig oavsett om det är av klumpighet eller avsiktligt, psykiskt, religiöst eller kulturellt betingat. Det psykiska beteendet att skada sig heter nonsuicidal self-injury.Klementin (diskussion) 3 april 2014 kl. 05.47 (CEST)
replies: text: (Svar till bortplockat inlägg) Skulle vi göra likadant så skulle artikeln flyttas till självskada, där man både tar upp klumpighet, självskadebeteende och kanske för den delen självmordsförsök. Självskadebeteende är definitionsmässigt en psykisk "diagnos" - jag sätter det inom citationstecken eftersom det som diagnos inte är vedertaget trot att det är en etablerad term inom psykiatrin och väl spridd i media.Klementin (diskussion) 3 april 2014 kl. 05.57 (CEST)
Nu har jag infogat självskadebeteende utan avsikt att dö och skrivit om inledningen samt standardiserat olika saker. Jag har också skrivit en liten artikel självskada.Klementin (diskussion) 3 april 2014 kl. 14.46 (CEST)
thread_title:  Fel iw 

message: Det hade varit mycket intressant om någon lagt till ett avsnitt om självskadebeteende hos djur (det är ganska vanligt).Klementin (diskussion) 3 april 2014 kl. 14.57 (CEST)
thread_title:  Självskadebeteende bland djur 

message: Jag tar bort avsnittet då wp inte är skall innehålla råd och då avsnittet är helt sverigeorienterat och mycket dåligt underbyggt.Yger (diskussion) 2 december 2015 kl. 17.02 (CET)
thread_title:  Förebyggande åtgärder 

message: Har gjort en liten omarbetning av artikeln, utökat en del utifrån "Borderline personlighetsstörning: uppkomst, symptom, behandling, prognos" av Görel Kristina Näslund (1998). Upplevde att det fanns en del originalforskning i artikeln, och jag tog bort en del material som jag upplevde att jag beskrev på ett mer lättbegripligt sätt. Jag tog inte bort all "originalforskning", till viss del kan nog all form av redovisning av enskilda studier anses vara originalforskning om man så vill vinkla det åt det viset... Men jag tycker inte man ska vara så strikt gällande det - men när det blir åt hållet att man drar slutsatser eller skriver "flera studier har visat" etc. då blir det lite farligt - då antyder man att ens urval av studier är representativt för hela forskningsläget. Att redovisa enskilda studier vars resultat inte är så uppseendeväckande ser jag dock inte som något problem. I alla fall... Många har bidragit till artikeln, men främst  har gjort stora utökningar. Du får gärna ta en titt på mina ändringar och tycka till. Vänligen, Skottniss (diskussion) 27 april 2017 kl. 23.07 (CEST)
replies: text: Det stora sjoket text längst ner kanske råkar förefalla ha mig som upphov men det var en infogning av en artikel. Jag tycker att dina ändringar är bra.Klementin (diskussion) 29 april 2017 kl. 07.55 (CEST)
replies: text: :Antar att du syftar till "samband med drogmissbruk" texten. Det flög inte bort för att jag uppfattade det som originalforskning, utan snarare för att det känns väldigt svårbegriplig och irrelevant. Studien i sig kändes väldigt konstig, förstår inte riktigt syftet (resultatet känns närmare självklart). Men jag vet inte, jag kanske missförstår någonting. Tack för att du kollade till i alla fall. Skottniss (diskussion) 29 april 2017 kl. 22.52 (CEST)
replies: text: ::Allting under rubriken Orsaker till självskadande utan avsikt att dö skrevs av en ny användare, men texten fick det att framstå som att det alltid saknades samband mellan självmord och självskadebeteende.Klementin (diskussion) 30 april 2017 kl. 05.05 (CEST)
 vad är det som är "fel och oacceptabelt"? Enwp påstår t.o.m. att skärande är den vanligaste formen av självskadebeteende. Att påstå att det är "en av de vanligaste" är väl knappast fel? Ansåg/anser du att förra bilden var för "extrem" eller vad? Skottniss (diskussion) 15 juni 2017 kl. 19.42 (CEST)

text: DSM-5 påstår (s. 804: "The injury is most often inflicted with a knife, needle, razor, or other sharp object" likt enwp att skärande med vassa objekt är den vanligaste formen av självskadebeteende. Stycket förtydligar sedan att det är just skärande som avses: "A single session of injury might involve a series of superficial, parallel cuts". Nästkommande stycke behandlar att hugga sig själv/bränna sig själv/skada sig själv med suddgummin... o.s.v. [Användare:Skottniss|Skottniss]] (diskussion) 15 juni 2017 kl. 19.53 (CEST)
replies: text: : Det gäller specifika typer av självskadebeteende. Det är mycket ovanligt med skärande. Jag ser ingenstans att det står att det är den vanligaste eller ens en vanlig form. Carl Fredrik 💌 📧 15 juni 2017 kl. 20.02 (CEST)
replies: text: ::Se förslagsvis: . NSSI ≠ självskadebeteende Carl Fredrik 💌 📧 15 juni 2017 kl. 20.05 (CEST)
 Jag hade fel, däremot måste jag säga att bilden knappast är representativ, och vi bör hålla oss till en mildare variant. Carl Fredrik 💌 📧 15 juni 2017 kl. 20.12 (CEST)
replies: text: :::Vad menar du? Vilka grunder har du för att säga att det är mycket ovanligt? Den studie du länkar till tycks inte undersöka vilken metod som är vanligast, men du får gärna citera om den tar upp det. Det citerade partiet ur DSM-5 är under rubriken/diagnosen (i dsm-5 har de infört det som en diagnos) "Non-suicidal self-injury", tveklöst påstår APA att skärande är den vanligaste formen av självskadebeteende. Skottniss (diskussion) 15 juni 2017 kl. 20.10 (CEST)
replies: text: ::::NSSI ≠ självskadebeteende? Ska vi ha en till artikel alltså? Vad berör den här artikeln om inte självskadebeteende utan avsikt att dö? Redan i första meningen menar ju den här artikeln att artikeln berör NSSI. Skottniss (diskussion) 15 juni 2017 kl. 20.12 (CEST)
replies: text: :::::Nej, vi bör absolut inte ha fler än en artikel. Däremot beskriver den att det inte är ett enhetligt begrepp. Jag har sett källor som påstår att skärande inte alls är en vanlig form, utan att det är endast för att det ger tydliga symptom som det kan diagnosticeras. Har inte nu möjligthet att skriva mer, återkommer senare. Carl Fredrik 💌 📧 15 juni 2017 kl. 20.15 (CEST)
replies: text: ::::::Ja det låter rimligt, teoretiskt i alla fall. Har svårt att se hur det skulle undersökas dock, om man inte intervjuade kolossalt många personer, om det inte är så att dessa mer osynliga former av självskadebeteende leder till sjukhusinläggningar och dokumenteras i journaler. Tordes vara betydligt enklare att undersöka/dokumentera/se självskadebeteenden som syns. Skottniss (diskussion) 15 juni 2017 kl. 20.33 (CEST)
replies: text: :::::::Det verkar dock stå i de flesta översikter att det är den vanligaste eller en av de vanligaste formerna av självskadebeteende. Däremot är bilden jag bytte ut inte acceptabel då den varken tillför mer för läsaren eller är unik i att kunna förklara självskadebeteenden i form av skärande. Att jag skrev så kraftigt i redigeringssammanfattningen beror till större delen på att jag reagerade på bilden. Vi bör alltid eftersträva att beskriva fenomen sakligt, men i den mån det är möjligt att illustrera någonting utan att shocka läsaren bör vi göra detta. Av någon anledning drar den här artikeln till sig underliga bilder. Det fanns en riktigt hemsk (men inte verklig) bild förut som gjorde att hela artikeln såg oproffsig ut och glorifierande av självskadebeteenden. Carl Fredrik 💌 📧 16 juni 2017 kl. 10.28 (CEST)
replies: text: ::::::::Ja, jag vet... Det var ju du som förut argumenterade för motsatsen, men men. Skottniss (diskussion) 16 juni 2017 kl. 15.04 (CEST)
thread_title:  Ändringar 

message: Jag tog bort länken till den svenska stödorganisationen eftersom detta är en artikel om beteendet/diagnosen och inte om föreningen. I hela världen finns säkert många stödorganisationer, och vi har ju inte med dem alla. Länken ifråga kan däremot platsa i en artikel om organisationen, i det fall den är relevant för en egen artikel. Riggwelter (diskussion) 16 juni 2017 kl. 11.42 (CEST)
replies: text: Jag håller inte alls med om detta, och anser att vi bör ha med en länk till en av de största svenska stödorganisationerna på svenska Wikipedia. Det spelar ingen rolla att det finns flertalet utländska stödjeorganisationer, detta innehåll läses huvudsakligen av svenska läsare. Finns det någon policy-anledning till att man inte skall ha med en sådan länk? Om inte anser jag att den bör läggas tillbaks. Carl Fredrik 💌 📧 16 juni 2017 kl. 11.45 (CEST)
replies: text: :Wikipedia på svenska skrivs av svenskspråkiga för svenskspråkiga oavsett var de än bor, inte av svenskar för svenskar bosatta i Sverige. Det är därför mindre relevant att ha med just den länken i just denna artikel, men i högsta grad relevant att ha med i en artikel om stödorganisationen, under förutsättning att den möter våra relevanskriterier. Till detta kommer praxis att vi är mycket restriktiva med externa länkar eftersom Wikipedia inte är en länksamling, se WP:INTE. En ändring är i så fall något att diskutera på Wikipediadiskussion:Externa länkar. Riggwelter (diskussion) 16 juni 2017 kl. 11.49 (CEST)
replies: text: ::Jag ser ingenting i de sidorna som avråder från att länka till stödjeorganisationer. Inte heller är det ett argument att ett fåtal läsare inte kommer att se länken som relevant — då över 90% av läsare befinner sig i Sverige. Snarare skulle jag förslå för dig att föreslå en ändring i policyn om du vill förbjuda denna typ av länk. Jag har ingetsomhelst intresse av att skriva en artikel som organisationen, men ser det fortfarande som alldeles lämpligt att ha med en länk till denna stödorganisation. Carl Fredrik 💌 📧 16 juni 2017 kl. 14.14 (CEST)
replies: text: :::Det finns många föreningar som ämnar "sprida kunskap", men deras faktiska inverkan på någonting känner jag mig tveksam inför, likväl SHEDO. Ska det länkas till aldrigensam överallt också? Det är i princip samma sak, han far runt och föreläser om "psykisk ohälsa", delar bilder på facebook som får massympati, och så vidare... men hur mycket allt detta spelar någon faktisk roll för drabbade eller i övrigt vette tusan. Vet inte heller vad syftet är med att länka till sådana sidor härifrån. SHEDO, aldrigensam o.s.v. tycks ju fokusera på att "sprida kunskap". Om man läst wikipediaartikeln, som förhoppningsvis är någorlunda heltäckande, vet jag inte vad dessa föreningar har mer att tillägga. Visst, om man förutsätter att de som läser sådana här artiklar är "drabbade" är det kanske av värde för några individer. Skottniss (diskussion) 16 juni 2017 kl. 15.04 (CEST)
replies: text: ::::Som du säkert noterar nämner jag ordet "praxis" och den är inte så lätt detaljreglera i en riktlinje eller policy. Ingenting är egentligen förbjudet på Wikipedia (och jag vill inte förbjuda någonting heller...), men faktum kvarstår: vår praxis är att ha så få externa länkar som möjligt och att i detta fall länka till en enskild organisation i ett visst land tycker jag blir ganska missriktat ur en global synvinkel. Den som är i behov av att finna en stödorganisation kommer sannolikt ändå att googla sig fram till detta, eller få det genom andra vårdkontakter, men inte genom att läsa på Wikipedia som ju skall hållas så globalt som möjligt. Riggwelter (diskussion) 16 juni 2017 kl. 15.07 (CEST)
Min mening med att fråga om policyn var att reda ut ifall det var öppet för diskussion eller inte. Jag är helt emot ditt synsätt att Wikipedia inte alls bör kopplas till geografisk lokalitet – då vi vet att de allra flesta läsare befinner sig i Sverige, och det blir ganska oärligt att påstå något annat. WP:Global handlar om att ge världsomfattande perspektiv, inte att vi bör undvika Sverige-specifikt innehåll.
Vad gäller trams som "aldrigensam" är det knappast en adekvat jämförelse – utan snarare någon slags halmdocka, där bara för att en sak är fel blir de facto alla liknande situationer fel. 
Vad jag inte förstår är varför en prominent stödorganisation inte bör länkas från Självskadebeteende-artikeln, men ingen har något emot att vi länkar till Astma och allergiförbundet eller ens Astma vid sjukvårdsrådgivningen på artikeln om Astma. Eller att vi länkar till reumatikerförbundet från artikeln om Reumatism. Jag förstår inte alls hur självskadebeteende på något sätt är unikt och inte bör länka till större, erkända stödorganisationer ? Carl Fredrik 💌 📧 16 juni 2017 kl. 18.05 (CEST)

text: Jag menade inte att göra aldrigensam till någon halmdocka (d.v.s. att anta att du stötte aldrigensam), jag ser de bara som jämförbara organisationer - jag har inte deltagit i vad det nu är SHEDO gör, men jag har varit på en föreläsning av Charlie och följt honom på facebook ett tag. Men ja, nu när du påpekar det så blev det nog någon slags halmdockeretorik, omedvetet givetvis - beklagar. Som sagt var så tycker jag egentligen inte det här är så viktigt för artikeln, alltså på så vis att jag inte tycker det spelar så stor roll om länken är med eller inte. Har ingen större insikt i hur riktlinjer/policys ska tolkas i detta fall men... http://nationellasjalvskadeprojektet.se/ kanske vore "bättre" att länka till? SHEDO tycks delta i projektet, som initierades av socialdepartementet och SKL. Fast det kanske man skulle kunna skriva om i artikeln egentligen, projektet d.v.s. Skottniss (diskussion) 16 juni 2017 kl. 18.23 (CEST)
replies: text: :Okej, men det jag motsatte mig var egentligen inte att någon tog bort SHEDO, utan att man ansåg att det var opassande med länkar till nationella stödorganisationer överhuvudtaget. För all del, är Nationella Självskadeprojektet mer etablerat så tycker jag att vi bör länka dem istället. Men jag tycker att SHEDO eller dyl. borde ha stått kvar tills dess att det fått en ersättare. Det finns inga indikationer att SHEDO lagts dit otillbörligt eller att det vore på något sätt opassande att länka dem. Carl Fredrik 💌 📧 16 juni 2017 kl. 20.02 (CEST)
replies: text: ::Vad avser reumatism och länken till Reumatikerförbundet är det inte en extern länk, utan en intern länk till en artikel som vi har om just organisationen Reumatikerförbundet. Samma lösning kan tillämpas i denna artikel, om någon skriver en artikel om SHEDO och påvisar dess relevans för en egen artikel. Vad beträffar "Astma vid sjukvårdsrådgivningen" är det en länk som följer praxis, det vill säga en extern länk till en officiell, statlig instans. I den här artikeln länkar vi ju till Socialstyrelsen och SBU, likaledes två statliga, officiella instanser. Även det följer praxis. Riggwelter (diskussion) 16 juni 2017 kl. 22.23 (CEST)
replies: text: :::Hur spelar det någon roll att det är en intern länk till en artikel om förbundet? Vari ligger den skillnaden? Att vi endast skulle länka till förbund med artikel är ett ganska underligt sätt att se på saken, och jag ser varken praxis eller policy som stödjer detta. Att vi skulle ha praxis till att länka statliga aktörer rimmar inte alls med dina argument att vi inte bör länka svenska aktörer. Sen länkar vi varken socialstyrelsen eller SBU i den här artikeln, de används som källor, det är inte alls samma sak. Jag kommer att lägga in en länk till nationella självskadeprojektet om du inte kommer med något starkare argument än så. För mig är det talade att du undviker att nämna att astma & allergiförbundet är länkade på astma (något jag för övrigt tycker är helt adekvat). Carl Fredrik 💌 📧 17 juni 2017 kl. 11.06 (CEST)
replies: text: ::::Jag skall försöka svara så gott jag kan:

text: ::::#Jag tycker att du argumenterar på ett tämligen aggressivt sätt, CFCF. Sluta med det, för det behövs inte. Du behöver nämligen inte ägna dig åt att skjuta på mig eller Skottniss som budbärare.

text: ::::#Vad beträffar ditt argument att det skulle vara "talande" att jag undviker frågan om Astma- och Allergiförbundet är det snudd på en halmdocka i detta sammanhang. Man kan inte alltid svara på allt vid varje enskilt tillfälle.

text: ::::#Jag har endast givit dig de argument vi brukar använda ifråga om externa länkars vara eller icke vara och det är upp till dig att acceptera dem som argument eller ej. Om det är extremt viktigt för dig att dessa länkar måste vara med i artiklarna, och att du absolut vill ha en praxis och/eller en policy till stöd för det vet du ju hur du skall göra.

text: ::::#Vi länkar till såväl Socialstyrelsen som SBU i denna artikel. Se under rubriken "Externa länkar". Om de används som källor, vilket i sig är bra, bör de stå under rubriken "källor" istället.

text: ::::Jag har nu sagt mitt. Men som sagt: jag föreslår en något mer ödmjuk inställning än den du visat upp för mig och . Riggwelter (diskussion) 17 juni 2017 kl. 16.07 (CEST)
thread_title: Externa länkar

message: Hur och varför är det kontroversiellt att påstå att det kan bli ett beorende? Att påstå att det är ett beroende må vara att ta i för mycket, men att det kan bli ett... Jag har mycket svårt att tro att den uppfattningen är kontroversiell inom psykiatrin. Jag förstår heller inte varför det är av relevans hur gammal källan är i det här fallet. Här finns en nyare källa, men 2002 är "för gammalt" också... "Affect Regulation and Addictive Aspects of Repetitive Self-Injury in Hospitalized Adolescents", doi: https://doi.org/10.1097%2F00004583-200211000-00015 10.1097/00004583-200211000-00015. 
"Repetitive SIB has been recognized as having addictive
qualities, with the essential feature being “the recurrent
failure to resist impulses” to self-injure (Favazza and
Rosenthal, 1993). Faye (1995) reviewed the SIB literature,
citing addictive characteristics of this behavior and
noting in particular the reinforcing aspects of its tensionreleasing
properties. Specifically, some patients feel mounting
tension, creating a drive to self-injure as the only
means of obtaining relief. Over time, increased frequency
and severity of self-injury occurs in order to achieve the
same effect. A case report of a female adolescent psychiatric
inpatient with the diagnosis of BPD used modified
DSM-III-R substance dependency criteria to illustrate
SIB as an addictive behavior (Karwautz et al., 1996). The
addiction model of repetitive SIB, to our knowledge, has
not been empirically tested."
och en annan, men säkert från ditt perspektiv "för gammal" också:
"Although superficial or moderate self-mutilation often occurs sporadically as a symptom of the disorders previously noted, it may become an overwhelming preoccupation in some persons who describe themselves as being addicted to the behavior and who may adopt an identity as a “cutter” or “burner. “ In such perSons the self-mutilative behavior seems to assume an autonomous course. Typically it begins in early adolescence and may persist for decades interphased with periods of quiescence, eating disorders, episodic alcohol and substance abuse, or kleptomania. We have labeled this pattern of behavior the syndrome of repetitive self-mutilation. Two historical problems have delayed the identification of this syndrome. The first was the tendency, until recently, to lump all “cutters” together. The second was the tendency to regard self-mutilation as a suicide attempt." Diagnostic Issues in Self-Mutilation, Armando R. Favazza, M.D., M.P.H. Richard J. Rosenthal, M.D. (1993). doi:10.1176/ps.44.2.134 .
Skottniss (diskussion) 19 juni 2017 kl. 16.39 (CEST)
thread_title:  Beroende