Diskussion:Hatbrott

message: Försökte genom uttrycket "icke-juridisk term" förtydliga att hatbrott inte existerar som brottsrubricering. Tanken att det finns ETT brott som verkligen heter "hatbrott" i brottsbalken är en vida spridd missuppfattning som wikipedia kan hjälpa i till att stävja. 
Tydligen misslyckades jag med min avsikt,att döma av Ezaus editeriung. Hoppas det blev mer begripligt nu.--Godfellow 28 juni 2007 kl. 01.09 (CEST)
replies: text: Jag har gjort samma försök, samma benämning, med källa, men det hade tydligen också tagits bort, eftersom du också skrivit så.//--IP 28 juni 2007 kl. 12.13 (CEST)
thread_title:  Ej brottsrubricering 

message: ::Även detta städades bort av samme raderare:
replies: text: :Som hatbrott kan förutom våld även räknas förolämpningar, klotter, fientliga email o.dyl, vilket gör att med denna klassifiering kan förhållandevis eller ibland helt oskyldiga människor som bara uttryckt kritik mot en företeelse buntas ihop med mördare och förföljare.
replies: text: :Brottsförebyggande rådet, BRÅ, säger att hatbrott är ett konstruerat begrepp http://www.bra.se/extra/faq/?module_instance=2&action=question_show&id=404&category_id=0.

text: :Vilka som konstruerat begreppet får man en uppfattning om i och med att det bara är personer som befinner sig till höger på den politiska skalan som kan begå hatbrott. När motsvarande brott begås av personer på andra sidan, är det enligt konstruktionen inte hatbrott och bedöms därför lindrigare, oavsett hur grova de är.—föregående osignerade inlägg skrevs av Leos Vän (diskussion • bidrag) 12 juli 2007 kl. 19.31
replies: text: ::Vilket var en helt korrekt radering, eftersom du försökte få det att se ut som om lagen skyddar vänsterextremister från högerextremister, en uppfattning du inte belägger och knappast skulle få någon jurist att hålla med om..--Godfellow 16 juli 2007 kl. 21.47 (CEST)
replies: text: :::Raderingen må vara korrekt i detta läge, och det var Ezeu som gjorde den och inte du. Men vad jag skrev var att lagen prioriterar och som hatbrott definierar gärningar som bara kan begås av personer på högerkanten. Vilket de flesta väl skulle tycka framstår som orättvist, såvida man inte lever i ett land där vänsterns världsbild upphöjts till statsreligion. /Leos Vän 17 juli 2007 kl. 00.30 (CEST)
thread_title:  Radering 

message: Ovanstående är ett exempel på missuppfattningen, vanligen uttryckt av just "svenska" unga män, att ett hatbrott begånget mot någon ur majoritetsgruppen (etniska svenskar, heterosexuella, kristna etc) inte skulle rubriceras hatbrott. Den som vill hävda att det verkligen är så måste kunna anföra någon rättskälla för att det stämmer, annars är det ett rent faktafel att skriva det i artikeln. Som korrekta rättskällor räknas i sådan här sammanhang lagtext, lagförarbeten, praxis eller doktrin. Jag har i brist på sådana källor raderat faktafelet.--Godfellow 16 juli 2007 kl. 21.07 (CEST)
replies: text: Om du tittar på IP-numren ser du att det inte var jag som skrev det senaste tillägget. Och jag vet inte vem det var heller. I övrigt har du rätt i att man måste kunna anföra något som styrker den text man lägger in i ett uppslagsverk, och därför accepterade jag den första raderingen av Ezeu och förde in min tanke här i stället. Att styrka saken i detta fallet blir lite svårt eftersom samhället är så präglat av socialisteran, ännu, att verkligheten s.a.s uppfattas som de vill. Men att det jag sagt ändå är sant kanske kan bestyrkas med JKs uttalande att hatbrott inte gäller majoritetssvenskar. /Leos Vän 16 juli 2007 kl. 22.56 (CEST)
replies: text: :Det framgår tydligt av historiken att det var du som skrev inlägget ovan jag tillskrev dig. Jag antog att det var ditt eget inlägg radering du var irriterad över, ett slarvigt men kanske förståeligt misstag, speciellt som du verkar dela åsikten. 
Det är inte trovärdigt att påstå att ett mord på en etniskt svensk person, där det överväldigande motiv var hat mot etniska svenskar, inte skulle bedömas som hatbrott. Dels finns det lagtext som talar mot detta och dels finns det ingen praxis eller doktrin som styrker det heller. Vill du diskutera JKs uttalande får du gärna länka till det, jag antar att du övertolkat/förvrängt det. JKs uttalanden är fö ingen rättskälla...
 
Orsaken till bristen på hatbrott mot svenskar, kristna och heterosexuella beror snarare på att det helt enkelt sällan begås, eller möjligen sällan anmäls. Om vi bortser från de enstaka fall av misshandel av nationalister/nazister som kanske förekommer i invandrartäta områden eller i samband med demonstrationer(där motivet snarare är hat mot just nationalister/nazister, inte svenskar) så är det förmodligen ovanligt med hatbrott mot majoriteten. Det är rätt ovanligt med kyrkor som vandaliseras av kristendomshatare, heterosexuella som mördas av folk som avskyr heterosexuella och ljushyade svenskar som får hotbrev just för att de är ljushyade.--Godfellow 16 juli 2007 kl. 23.50 (CEST)

text: Jag skrev inte senaste redigeringen och det var den du syftade på. Den tidigare redigeringen är redan uppklarad mellan Ezeu och mig.

text: Din spekulation kring "orsaker till brist på hatbrott mot svenskar" visar att du är okunnig i saken. Samtala med någon juridikkunnig i saken så förstår du varför. /Leos Vän 17 juli 2007 kl. 00.17 (CEST)
replies: text: :Förmodligen vet jag bättre själv vilken redigering jag syftade på, det var du som skrev den text som du gnällde om hade tagits bort och det var det inlägget jag åsyftade. Vem som är okunnig om vad tror jag framgår med all önskvärd tydlighet för de flesta, Användardiskussion:Leos Vän, Special:Bidrag/Leos Vän.--Godfellow 17 juli 2007 kl. 11.20 (CEST)
Bekymrad för ditt anseende? Ett tips: Tala sanning, så behöver du aldrig fria till publiken någon mer gång. Förresten, tack för att gör reklam för mina bidrag. /Leos Vän 18 juli 2007 kl. 04.06 (CEST)
replies: text: ::Godfellow, du skriver att hatbrott är en "brottsrubricering" och att vi därför bara får använda "rättskällor" som källa i artikeln. Därefter gör du den egna tolkningen att "JKs uttalanden är fö ingen rättskälla...". Allt detta är fel och vittnar om stor okunskap. Givetvis är inte hatbrott någon brottsrubricering i svensk rätt för det första. För det andra måste vi självfallet ta med relevanta JK-beslut i artikeln. Annars blir det ju omöjligt att styrka lagens tillämpning på en stor del av tryck- och yttrandefrihetens område. När det gäller HMF i t.ex. tryckfrihetsmål är JKs avslag de enda relevanta källorna på tillämpningsområdet då de utgör sista instans. JK är som ensam åklagare den ende som har rätt att väcka åtal för yttrande- och tryckfrihetsbrott (se Justitiekanslern). Överprövning kan ej göras och enskilt åtal är inte möjligt i annat än förtalsmål. Ett exempel på JK:s uppfattning att svenskar inte kan utsättas för hets mot folkgrupp finns i dnr 3217-03-30:

text: ::"Syftet vid tillkomsten av straffstadgandet om hets mot folkgrupp var att tillförsäkra minoritetsgrupper av skilda sammansättningar och bekännare av olika trosuppfattningar ett rättsskydd. Det fallet att någon uttrycker kritik mot svenskar torde inte ha varit avsett att träffas av straffstadgandet."

text: ::Öva på att ställa samma krav på de källor som du vill att ska finnas som de du önskar att inte fanns. Då slipper vi sån här mörkläggning med hänvisning till allt märkligare ifrågasättande av källan. / Widar Nord 1 november 2009 kl. 08.40 (CET)
replies: text: :::Det handlar om ett enda uttalande, för sex år sedan. Det är tveksamt om uttalandet skulle stå sig idag, vid en ny åtalsanmälan, mot bakgrund av hur debatten sett ut under senare år. Ska man redogöra för JKs uttalande måste man därför också redogöra för de senare årens debatt just i frågan om hetsskyddet omfattar även majoritetsgruppen. Vänligen notera i det sammanhanget den svängning som skett, bla hos Brå som numera är mycket tydliga med att de mäter alla hatbrott, inte enbart de mot minoritetsgrupper.
replies: text: ::::Och ska vi börja redogöra för vad som hänt med hetsskyddet under senare år är det viktigt att också redogöra för alla andra intressanta fall där JK inte väckt åtal. Både du och jag vet att vi i praktiken inte har något hetsförbud alls, och vilka domar som ledde fram till det. Antingen redogör artikeln för hela  bilden, eller så är den begränsad som idag, tycker jag.--Godfellow 1 november 2009 kl. 09.50 (CET)
replies: text: :::::Phew. Har ni ingen förbundsjurist eller liknande som ni kan sätta på att lobba just inom juridik? Du är på tok för okunnig. Det har inte hänt något med hetsskyddet sedan 1995 (EG), eller vad är det du syftar på? Beslut från 2002 är fullt giltiga idag. Jag kan ta fram JK-beslut från senare 00-tal om du vill som bygger på samma resonemang. Skälet till att JK bara publicerat detta beslut och inte senare på själva webbsidan är att vi i Sverige har en rättsordning som likar civil law men där bruket av sk prejudikat är lånat av common lawsystemet (nordisk rätt). Olikt hur man jobbar inom Wikipedia, SAP, RFSL och liknande organisationer så ska våra rättsinstanser alltså inte grunda sina beslut på vad som är mest PK i nån sorts allmän "debatt", utan man tittar helt enkelt på författning, förarbeten, praxis och i viss mån doktrin. Hets"skyddet" är relativt starkt i Sverige. T.ex. dömdes ju en Björn Björkqvist 2007 för att ha sagt "Jag tror inte att jag är ensam om att må dåligt när jag läser om hur svenska tjejer våldtas av invandrarhorder". Ett uttalande som man sannolikt bara kan bli fälld för i just Sverige. Sen vet jag också att det utbröt en del gråt och tandagnisslan i RFSL-leden när en förvirrad stackars pingstpastor yrade något om cancer och bögar och grejer. Han friades ju av HD, som trots att RFSL fått skriva om hetsparagrafen helt nyligen inte kunde döma honom eftersom de blev tvungna att följa EKMR, som RFSL inte fått pilla i än. / Widar Nord 2 november 2009 kl. 20.46 (CET)

text: Citat "Ett exempel på hur svår bedömningen kan vara är om en invandrare säger din "jävla svenne" till svensk är det inte ett hatbrott men om svensken svarar med "ska du säga din jävla blatte" då blir det plötsligt ett hatbrott därför att invandraren tillhör en minoritet." ifrån denna artikel i Sydsvenskan publicerad 7 januari. Här tycks det uttryckligen skrivas att majoritetsgrupper inte anses kunna utsättas för hatbrott. Som jag läser artikeln är det åklagaren Bo Birgersson som citeras, är detta då rättspraxis? AadaamS (disk) 12 januari 2013 kl. 07.31 (CET)
replies: text: :Helt riktigt, en enskild åklagares uttalande i media är varken rättspraxis eller rättskälla. Det är en åsikt. Artikeln belyser två åklagares uppfattningar om rättspraxis vad gäller hatbrott, men ur perspektivet hur vanligt det är rent generellt att en anmälan om hatbrott också står som hatbrott vid ett eventuellt åtal. Det perspektiv du tar upp berörs bara med ett lösryckt citat, det kan inte användas på det sätt du vill.Godfellow (disk) 12 januari 2013 kl. 09.05 (CET)
thread_title:  "När svenskar blir utsatta för hatbrott kallas det inte hatbrott..." 

message: Det är ingen missuppfattning att "ett hatbrott begånget mot någon ur majoritetsgruppen (etniska svenskar, heterosexuella, kristna etc) inte skulle rubriceras hatbrott". Att det är så framgår t.ex av BRÅ:s senaste rapport om hatbrott, ur vilken jag citerar överskriften: 
"Hatbrott 2006. En sammanställning av polisanmälningar med främlingsfientliga, islamofobiska, antisemitiska och homofobiska motiv." 
Dvs hatbrott kan bara begås av personer som har en högerinriktad ideologi. När vänsterextremister begår brott mot något av deras hatobjekt bedöms alltså deras brott mildare eftersom polis och domstolar är befallda att prioritera hatbrotten.
För övrigt så utgör idén att "prioritera" viss brottslighet att lagarna sätts ur spel. Det medför att rättsinstanserna kan styras av politiska påtryckningar. Dessutom gör det dem som skall bekämpa kriminaliteten förvirrade. De kan inte längre gå efter sitt eget rättsmedvetande, utan måste följa politiska beslut, vilket gör att de förlorar inspirationen och den inre drivkraften. De blir kalla robotar i stället för medkännande människor. /Leos Vän 17 juli 2007 kl. 00.23 (CEST)
replies: text: Jag saknar fortfarande rättskällor i din argumentation för vad som skulle vara gällande rätt för hatbrott. BRÅs rapporter beskriver verkligheten kring olika brott, den är ingen rättskälla utan en analys av hatbrotten. Den analysen pekar på att de hatbrott som begås är av islamofobisk, homofobisk, antisemitisk och rasistisk karaktär.

text: Att eventuella brott begågna av vänsterextremister mot högerextremister (nazister/nationalister) inte betraktas som hatbrott beror på att "politiskt åsikt" INTE NÄMNS i den straffskärpningsregel som utgör grunden för att kalla ett brott för hatbrott. Jag, eller för den delen samhällsdebatten, förnekar inte att det nog kan finnas hat mot högerextremister i vissa kretsar. Men om detta resulterar i brott mot enskilda är det alltså lika lite hatbrott i juridisk mening som om en nazist slår ned en AFA-aktivist enbart pga dennes politiska åsikt.

text: Du missar alltså att "politisk åsikt" är undantagen från det skydd som omfattar andra minoriteter. I den politiska debatten måste samhället ha högre i tak och debattörerna får tåla mer, för att det i längden främjar demokratin. Brott begågna mot vänster-/högerextremister pga hat är givetvis straffbara, men de bedöms som andra brott, utan straffskärpning.

text: Att samhället prioriterar bekämpandet av vissa brott handlar om att det anses vara viktigare att skydda vissa grundläggande värden, som t ex demokratin. Hatbrott anses hota demokratin eftersom de i längden leder till att vissa grupper skräms till tystnad.

text: De som bekämpar brottsligheten är främst polisen,som absolut inte får handla efter "eget rättsmedvetande" utan måste följa det uppdrag riksdagen,dvs i förlägningen folket, gett dem. Om du i stället menar domstolarna får de givetvis inte heller handla på eget rättsmedvetande enbart, utan har att följa lagen. Som i sin tur beslutas om av politiker, dvs vår folkvalda riksdag eftersom vi bor i en demokrati. Jag förstår inte hur du kan se detta som ett problem, förutsatt att du gillar demokrati.--Godfellow 17 juli 2007 kl. 11.04 (CEST)
Jag behöver nog inte argumentera mer där, utan kan lugnt lämna dig åt dina missförstånd och självmotsägelser. Det är bäst för allmänheten att du vet så lite som möjligt. /Leos Vän 18 juli 2007 kl. 04.06 (CEST)

text: Hehe, här har Godfellow rätt. Däremot har detta ändrats i år. I BRÅ:s statistik som offentliggjordes 29 juni 2009 räknar man numera även in hatbrott mot transsexuella och svenskar. Siffran steg då snabbt från 3500 hatbrott per år till 5900 hatbrott per år. Tryckt media mörkade givetvis detta men i SVT Rapports morgonsändning kom det med.

text: Vad gäller hatbrott i form av HMF enl TF så är dock - vad BRÅ än tycker om saken - "hatbrott" mot svenskar fortfarande inte ens brottsligt utan fullt lagligt. Detta eftersom avgående JK Göran Lambertz gör en annan tolkning av HMF stadgans förarbeten (se ovan). / Widar Nord 1 november 2009 kl. 08.59 (CET)
thread_title:  Ingen missuppfattning 

message: Det verkar som artikeln hittills snöat in på navelskåderi på uteslutande svenska förhållanden, hatbrott finns utanför Sveriges gränser också. En jämförelse mellan lagar (och brist på lagar) i olika länder hade varit upplysande. //Knuckles...wha? 18 juli 2007 kl. 09.59 (CEST)
replies: text: Säkert, och den som har kunskaper om det får gärna lägga in det. Din början var ju bra. Men jag raderade ett antal tillhörigheter som vanligen inte skyddas av förbud mot hatbrott. Mig veterligen är det aldrig eller ytterst sällan som kvinnor, barn/äldre eller funktionshindrade omfattas avskydd mot hatbrott. När det gäller brott mot kvinnor brukar det , om det finns, istället ha egna stadganden om förbud (som det svenska kvinnofridskränkning) som byger på en liknandetankemen inte riktigt erkänner hatmotivet. Att barn/gamla eller funktionhindrade skulle skyddas i några länder känner jag inte till, har du källa som visar att det är vanligt på det sätt du angav?

text: Viktigast är dock att politiska grupper vanligen aldrig omfattas av det skydd som andra aminoriteter har. Det anses allmänt att just när det handlar om politiska åsikter måste det vara högre i tak, för att det i längden är viktigt för demokratin att så lite som möjligt hindra den fria debatten just när det gäller politiskt åsikter.--Godfellow 18 juli 2007 kl. 10.29 (CEST)
replies: text: :Jag plockade inledningen från enwiki, så några källor har jag inte. Men artikeln handlar väl inte om vilka grupper som "skyddas av förbud mot hatbrott"? Det jag skrev var snarare vilka som blir utsatta, att funktionshandikappade blir utsatta för den här typen av gärningar är väl inte speciellt svårt att tänka sig? //Knuckles...wha? 18 juli 2007 kl. 10.45 (CEST)

text: :Amerikanska kongressen har förresten nyligen röstat genom ett lagförslag som skyddar bl a "GLBT Americans, Women, and People with Disabilities" berättar civilrights.org. Så jag återställer. //Knuckles...wha? 18 juli 2007 kl. 10.55 (CEST)

text: :Likaså nämner engelska HomeOffice funktionshindrade på sin sajt. Politisk tillhörighet låter jag vara osagt så länge. //Knuckles...wha? 18 juli 2007 kl. 11.01 (CEST)
replies: text: ::Men är det det vanliaste, att funktionhindrade har skydd mot hatbrott? Att lagen nyligen röstades igeonom i USA talar ju emot det.

text: ::Och om man ska tillföra en helt ny definition av ordet "hatbrott", dvs en definition som inte är detsamma som den juridiska betydelsen, då måste det tydligt framgå att det handlar om två olika förståelser av ordet.

text: ::Enligt den juridiska betydelsen kan inte t ex politiska grupper drabbas, eftersom det då inte betraktas som hatbrott. Om man ska ta in "gemene mans uppfattning om vad som är brott begågna pga hat" då måste man både föra ett resonemang krign det och kanske gärna belägga denna uppfattning med någon typ av forskning.--Godfellow 18 juli 2007 kl. 11.09 (CEST)
replies: text: :::Hm, jag kanske missförstår dig, men om minst två tongivande länders (USA och Storbritannien, men jag kan kolla fler länder om du vill) lagstiftning omfattar funktionshinder i lagtexten, är det väl mer än en "gemene mans uppfattning"? Det är ju ett faktum att det är så. Vilken "juridisk betydelse" utgår du från, enbart den svenska? //Knuckles...wha? 18 juli 2007 kl. 11.36 (CEST)
replies: text: ::::Jag tror du tänker fel, USA och Storbrittanien är inte "tongivande" på det sättet, det fungerar inte som t ex populärkulturell påverkan. Det finns stora skillnader mellan synsätten på minoritetsskydd, både nödvändigheten av dem och utformandet av dem. USA har t ex en rätt speciell syn på t ex hets/yttrandefrihet, i jämförelse med Europa. Två länder, två på området ganska framsynta länder, är inte mycket i skenet av världens samtliga länder. Det är lite som att ta norden som utgångspunkt för att de länder som har system med föräldrapenning ger bidrag även till fäder, om du förstår vad jag menar.

text: ::::Det vore bra om du kan finna en översikt som visar att majoriteten av alla länder som har förbud mot hatbrott inkluderar funktionshinder. Någon bok i komparativ straffrätt kan ge sån info.

text: ::::Jag menade "juridisk betydelse" till skillnad från den vagt angivna populärkulturella betydelse som jag uppfattade du pläderade för: "Men artikeln handlar väl inte om vilka grupper som "skyddas av förbud mot hatbrott"? Det jag skrev var snarare vilka som blir utsatta, att funktionshandikappade blir utsatta för den här typen av gärningar är väl inte speciellt svårt att tänka sig?" --Godfellow 18 juli 2007 kl. 12.13 (CEST)
replies: text: :::::Så istället för att bara ta bort mitt bidrag, hade du kanske istället kunnat balansera upp med de skillnader i synsätt du talar om? Det känns lite mer konstruktivt att belysa skillnader istället för att bara radera för att det är svartvitt rätt/fel. //Knuckles...wha? 18 juli 2007 kl. 18.04 (CEST)

text: :::::Ah, jag såg inte din kompromiss-skrivning. Bättre nu! /Knuckles...wha? 18 juli 2007 kl. 18.08 (CEST)
Great! Och som sagt, hittar du belägg för att en mängd länder inkluderar grupper utifrån deras kön, funktionshinder eller könsidentitet så tycker jag absolut det är både bra och viktig information i artikeln. 
Tror du förresten en genomsnittlig WP-läsare förstår distinktionen mellan "grupp pga partipolitisk tillhörighet" (som inte skyddas) och "grupp pga politiskt uppdrag" (som enl sv åklagarväsendet skyddas) eller behöver jag förtydliga det mer? --Godfellow 19 juli 2007 kl. 00.33 (CEST)

text: Jag ändrade så att texten lyder "I Sverige är det rent lagtekniskt en straffskärpningsregel..." för tydlighetens skull. Jag gissar att det är den vanligaste lösningen att ha straffskärpningsregel och inte särskild brottsrubricering, men jag vill inte skriva det om jag inte är säker.Sjö 13 augusti 2007 kl. 13.04 (CEST)
Hoppsan, det var under rubriken om förhållandet i Sverige; tack för återställningen. Men en uppgift om det också är en vanlig lösning i andra länder borde väl "platsa" om någon känner till hur det är?Sjö 13 augusti 2007 kl. 13.07 (CEST)
replies: text: :Och jag ändrade som synes tillbaka :-) (Ber om ursäkt för flytten av ditt inlägg, men såhär hittas det lättare.)Instämmer i övrigt, kan någon hitta en vanligt förkommande lagteknisk lösning bör det in i ingressen. Jag gissar att det är en straffskärpnignsregel på många håll, men kan inte tillräckligt i ämnet. DO eller HomO bör veta.--Godfellow 13 augusti 2007 kl. 13.11 (CEST)
thread_title:  Globalt perspektiv 

message: Varför togs länkar med journalistkritik mot hatbrottsbegreppet bort? /Leos Vän 8 augusti 2007 kl. 14.36 (CEST)
Frågan har inte besvarats på 12 timmar vilket jag tolkar som att det inte fanns något vettigt skäl att radera länkarna. Jag sätter alltså dit dem igen, med motiveringen att det ligger i både allmänhetens och historiens intresse att känna till att det finns/fanns en ganska utbredd kritik mot hatbrottsbegreppet. /Leos Vän 9 augusti 2007 kl. 02.30 (CEST)
replies: text: Ett tips kan vara att skriva ett litet avsnitt om argument för (sådana måste rimligen ha framförts) och emot användningen i texten. En samling länkar kan ge en skev bild (åt båda hållen, antar jag) eftersom det går att hitta kritik mot det mesta. /NH 9 augusti 2007 kl. 02.58 (CEST)
replies: text: :Ja, ett kort avsnitt om uttalade argument för och emot begreppet tycker jag vore lämpligt. Hade redan funderat på det men avvaktade eftersom det tycks uppröra känslor att det finns kritik mot detta begrepp. /Leos Vän 9 augusti 2007 kl. 03.20 (CEST)
replies: text: :: Jag tog bort dem och skulle skrivit en förklaring här, om jag inte missat att min inloggningstid var på upphällningen. Ber om ursäkt för detta, alla sitter inte uppkopplade 24/7, speciellt inte i semestertider. Orsaken var att det var just enbart länkar, utan något substantiellt i övrigt. Ett kritikavsnitt med enbart länkar är inte lämpligt i en encyklopedi, varför jag tar bort dem igen. Dina tidigare redigeringar i artikeln har också varit oseriösa, varför du inte har det bästa rykte när du nu återkommer till samma artikel. Men du får gärna skriva ett avsnitt (Typ "Debatt om hetbrottslagstiftningen") med textinnehåll som redogör för både de som anser att hatbrottslagstiftningen är bra, med länkar, och de som inte tycker det. Använd helst debattörer med samma tyngd på båda sidor, och lika många länkar.

text: ::Själv upplever jag att detta är en påhittad debatt, eftersom ingen mer seriös debattör egentligen tar dem som debatterar "emot" på allvar och därmed inte bemöter dem. Det kan kanske bli en debatt inom någon tid, om de som är "emot" lyckas debattera på ett sånt sätt att några börjar ta dem på allvar. Men tills dess kan det eventuellt vara ungefär lika lämpligt/olämpligt med kritikavsnitt i artikeln som att skriva liknande avsnitt i artiklar om jämställdhet. Men det kan säkert finnas de på WP som inte delar mina åsikter, utan anser sig ha sett den samhällsdebatt du menar dig se.--Godfellow 9 augusti 2007 kl. 12.17 (CEST)
replies: text: :::Den engelska artikeln har ett "för och emot"-avsnitt vilket inte verkar så lyckat. Det vore däremot intressant att läsa om varför och hur man valt (eller inte valt) att använda begreppet i olika länders rättsystem. En sådan text skulle kunna belysa de argument som finns. /NH 9 augusti 2007 kl. 17.49 (CEST)
replies: text: ::::Instämmer, det vore intressant. Tror dock att det är ganska likartade definitioner, med undantag för USAs exkludering av hets, som de inte har förbud mot. Men kan nån leta upp likheter/olikheter vore det kul.--Godfellow 13 augusti 2007 kl. 12.33 (CEST)
replies: text: :::::Samt olaga diskriminering, som de inte heller har något förbud mot i USA. Vidare tänkte jag lägga in en liten genomgång av debatten alldeles oavsett om för-sidan lär sig att debattera som folk och lyssna på motståndarsidans argumentation eller ej. Att hatbrott är ett privilegium för vissa av regeringen utvalda minoriteter var t.ex. en viktig kritik som kan vara bra att framföra alldeles oavsett om motståndarna förmår bemöta den eller inte. / Widar Nord 2 november 2009 kl. 21.10 (CET)
thread_title:  Varför togs länkar med journalistkritik mot hatbrottsbegreppet bort? 

message: BRÅ medger i sin rapport Hatbrott 2006: En sammanställning av polisanmälningar med främlingsfientliga, islamofobiska, antisemitiska och* homofobiska motivatt en snävare definition på begreppet används av BRÅ. (*Sic! Men BRÅ menar nog "eller" snarare än "och", i annat fall lär antalet anmälningar bli minimalt om samtliga motiv ska finnas med.) Skillnaden är att BRÅ enbart räknar brott såsom hatbrott om förövaren tillhört en definiérbar majoritetsgrupp och att han/hon uppfattat sitt offer som tillhörande en av fyra minoriteter. BRÅ hänvisar till att denna snävare definition härrör från SÄPO på 1990-talet. På sidan 12 i rapporten skriver BRÅ att det "redogörs för de polisanmälda hatbrotten år 2006", men hänvisar på nästa sida till den allmänna definitionen på ett hatbrott från Brottsbalken, från ordböcker och från övriga språk.
Kan inte artikeln redogöra för skillnaden mellan å ena sidan hatbrott som ord/begrepp och samhällsfenomen och, å andra sidan, den av BRÅ använda termen hatbrott? Alltså: Var överlappar definitionerna och var går de isär.
thread_title: Definitionsskiljaktigheter

message: Klart att man från etablissemangets sida inte vill räkna in brott mot svenskar som sk. hatbrott. Alla tiotusentals rasistiska våldtäkter och misshandlar som sker varje år skulle inte se bra ut i statistiken. Man vill helt enkelt inte ha statistisk som bevisar annat än den rådande dogmen att invandrare är förtryckta och hotade av de hemska rasistiska svenskarna. Men för oss som någonsin gått i skola i något av alla invandringsdrabbade områden finns det knappast något tvivel vart den mesta rasismen riktas.
replies: text: Käre "79.136.38.133", Jag flyttade din kommentar eftersom du hade lagt det som "svar" på en ett år gammal diskussion ovan. Det ger mig också möjllighet att länka till denna färska artikel från Brottsförbyggande rådet, som visar att det egentligen aldrig varit fråga om att hatbrott begågna mot svenska inte räknas i en rättssal, utan att det, som du skriver, handlat om att Brå tyckt att de inte velat mäta den typen av hatbrott. Vad som gäller i domstol och vad en myndighet väljer att mäta är olika saker, men det är bra att Brå äntligen tagit sitt förnuft till fånga. I fortsättningen kommer de definiera hatbrott på samma sätt som lagen, och därmed mäta samtliga hatbrott.

text: "Regeln om straffskärpning vid hatmotiv är utformad så att vem som helst, inte bara minoriteter, kan utsättas för hatbrott, säger Klara Klingspor, utredare på Brå."--Godfellow 12 oktober 2009 kl. 20.17 (CEST)
replies: text: : Fakta kvarstår dock att just när det gäller HMF enl. TF så är hatbrottet ifråga lagligt så länge det riktar sig mot svenskar. / Widar Nord 1 november 2009 kl. 09.26 (CET)
replies: text: :: Ovanför står det "kommer de definiera hatbrott på samma sätt som lagen" - men någon definition av hatbrott i svensk lagstiftning finns (väl) inte. För övrigt är det korrekt att hets mot folkgrupp inte omfattar den svenska etniciteten (se artikeln Hets mot folkgrupp) och det är i det fallet således inte fråga om ett brott. Ulner 1 november 2009 kl. 14.01 (CET)
replies: text: :::Det stämmer. Det jag menar är givetvis att Brå kommer avse samtliga brott som omfattas av BrB kap 29 §2 p7. när de i fortsättningen talar om hatbrott. Det stämmer att JKs uttalande (från 2003) tycks indikera att hets pga hat mot svenskar inte går att förmå JK att driva till åtal. Men, det innebär inte att hets mot svenskar inte är ett brott enligt lagen. Man måste skilja på vad JKs beslut indikerar och vad rättskällorna de facto säger.

text: :::Diskussionen är fö i dagens läge akademisk. Det är i praktiken ingen risk att bli åtalad för hets mot någon grupp, oavsett hur grovt det är och vilken grupp man hetsar mot. Det har de senaste domarna sett till.--Godfellow 1 november 2009 kl. 19.51 (CET)
replies: text: ::::BRÅs kriterier för hur de för kriminologisk statistik över så kallade "hatbrott" har ingenting med juridik att göra och det är ingen rättskälla i det här sammanhanget Godfellow. Säger inget om rättstillämpningen. Och vem säger att det är omöjligt att bli dömd för HMF idag? Expo? KomUt? AiP?. Tyvärr, de är inte heller rättskällor. Det räcker med att söka på t.ex. Lexnova på "hets mot folkgrupp" eller titta lite på JK länken jag klistrade in ovan. Björn Björkqvist dömdes som sagt för 2 år sen för att ha sagt "Jag tror inte att jag är ensam om att må dåligt när jag läser om hur svenska tjejer våldtas av invandrarhorder". En ganska extrem tillämpning om du frågar mig, som vi inte sett sedan lagens uppkomst. Och friandet av Åke Green, som jag vet att RFSL demonstrerade mot, berodde på religionsfriheten i EKMR - dvs är unikt och säger inget om tillämpningen av HMF kontra t.ex. rätten till yttrandefrihet i samma fördrag. Säger nada om "hetsskyddet". / Widar Nord 2 november 2009 kl. 20.59 (CET)
replies: text: :::::Aha, jag trodde du hade hängt med i rättspraxis.

text: :::::Så här är det, dels finns de friande domarna i Bibeltemplet-målet (nov 2007, B2115-05 och 06, med hänvisning till Green-domen men lite mer tveksam när det gäller om det var så mycket religionsfrihet inblandat (varken samfund, samfundsföreträdare eller religiös byggnad, utan privatperson på privat hemsida)) men sedan finns också en betydligt mer intressant dom, B 2115-06 där ansvarig utgivare för www.den-svenske.com frias för hets både mot romer och mot homosexuella. Religionsfriheten är inte intressant i sammanhanget och anförs inte, samtidigt är uttalandena sådana att de sannolikt hade dömts för ansvar före Green-domen.

text: :::::Här har du alltså orsaken till att JK inte driver hetsanmälningar till åtal numera. När det är okey att låta bli att ta bort rena uppmaningar att döda homosexuella ("Hänga upp på pålar på torget")och i organiserad form sprida uttalanden som säger att romer försörjer sig på "...stöld, tiggeri samt spådoms- och trolldomskonster”, och att homosexuella håller på med "pedofili, incest, nekrofili och tidelag”, då finns inga skäl att tro att vi har en fungerande hetslagstiftning.--Godfellow 2 november 2009 kl. 22.14 (CET)
replies: text: ::::::Stora ord av någon som har läst 0 poäng juridik. Jag ska försöka reda ut begreppen: I kommentarsmålet görs ingen bedömning av Green-domen på det sätt du uttolkar - det här målet är överhuvudtaget inte intressant vid annat än studier av svenskt medverkansansvar. Uppmaningar till hatbrott av typen hate-speech (vilket du gav klockrena exempel på ovan) är fortfarande olagliga. En stats intresse av att skydda en minoritet från hot om våld utgör ett typfall av sådant som i EKMR upptas som ett uppvägande motstående intresse till skydd för demokratin. I kommentarsmålet ansågs dock (i och för sig) den typ av "retroaktivt främjande" som åklagaren hade tänkt att skulle leda till medverkaransvar helt enkelt inte föreligga eftersom rekvisiten i bla 23 kap. 4 § BrB inte var uppfyllda. Sen kvittar det om kommentaren innehåller hets, barnporr, förtal, försvarshemligheter eller något annat olagligt. Den domen är alltså irrelevant i fråga om hetslagstiftningen.

text: ::::::När det gäller Den Svenske-domen reder man däremot ut vad som gäller för "kränkande värdeomdömen" vs "hate speech" enligt EKMR och den är som du säger mycket mer intressant (och framförallt överhuvudtaget relevant). Däremot skulle det inte skada om du faktiskt läste den, för där framgår ju med yttersta tydlighet att uppmaningar av typen "hänga upp på pålar på torget" osv typiskt sett fortsatt är kriminaliserat. Däremot är inte rena kränkande värdeomdömen som  inte innehåller hot kriminaliserat om de har begränsad spridning OCH utgör del i en politisk debatt. Detta med kränkande argument i debatt är inget nytt. Det har varit ett faktum sedan länge och står upptaget i förarbetena från 60-talet. Däremot kan jag delvis hålla med dig om att HD (med klen majoritet) tolkar spridningsrekvisitet väldigt konstigt utan att motivera sig. Men att använda en egen, felaktig och amatöristisk tolkning av två domar för att påstå att vi fått en icke fungerande hetslagstiftning som i praktiken vore avskaffad är direkt felaktigt. Att sätta det på pränt i artikeln vore osedvanligt tydlig POV. / Widar Nord 3 november 2009 kl. 08.50 (CET)
replies: text: :::::::Du sätter dig på väldigt höga hästar Widar, utan att veta något om min utbildning. Även jag har läst juridik, bla straffrätt och processrätt. Bibeltempletmålet är inte irrelevant när det gäller hets mot folkgrupp, men det handlar som du skriver huvudsakligen om medverkan/medhjälp. Men, målet innehåller också en del som omfattar den åtalades egna uttalanden på samma forum. Den delen är intressant eftersom man resonerar kring religionsfriheten och EKMR, med hänvisning till Greendomen.

text: :::::::Jag tolkar inte den.svenske-domen som du gör. Det stämmer att det tydligt framgår att just när det gäller spridning av hetsuttalanden genom att gå in i en lokal där man inte har tillträde och sprida flygblad även fortsättningsvis kan ansas vara hets. Men när det gäller den vanligare formen av hets, spridning via internet eller radio, är det numera enormt höga trösklar. Det kan vara så att rena uppmaningar att döda är hets, men samtidigt har alltså inte en foruminnehavare ett ansvar att plocka bort denna hets (Bibeltempletdomen). Och om det handlar om något som inte behöver tolkas som en uppmaning att döda , och hemsidan, forumet eller avsändaren dessutom agerar med ett politiskt syfte, ja då är utrymmet i praktiken obegränsat. Och vad som är "begränsad spridning", "politisk debatt" och "felaktiga fakta" är upp till HD att bedöma, och där kan det som synes bli ganska intressanta bedömningar. Achmed Rami/Radio Islam hade inte dömts till ansvar i dagens läge.
replies: text: ::::::::Men , jag vill påpeka att jag har inte påstått att något om en i praktiken icke-fungerande hetslagstiftning bör skrivas in i artikeln. Men, om artikeln ska omfatta även svensk rättsutveckling och alltså om ej prejudicerande mål som det du räknade upp ska beröras, måste man också dels beröra de senare prejudicerande (Green och Bibeltemplet) samt det mål jag tagit upp. Samt rimligen kommentera det stora antalet fall på senare år där JK inte drivit anmälda fall till åtal. Det bör dessutom givwetvis inte göras i denna artikel utan i artikeln om hets mot folkgrupp.--Godfellow 3 november 2009 kl. 11.17 (CET)
replies: text: :::::::::Du resonerar återigen politiskt och inte juridiskt. Det går alltid att lägga ihop ett gäng domar som inte går ens väg och hävda att rättsystemet sviker den egna gruppen. Det gäller dock att titta på varför det blir ett friande domslut och analysera det, det är den typen av diskussion som är intressant om man ska se juridiskt på det. Det kan vara alltifrån brister i utredningen till att åklagaren och rätten inte delar synen på t.ex. medverkaransvar, bevisföring eller bevisvärdering. För inte så länge sen fick man lägga ned en FU i nåt HMF-fall för att det inte gick att avgöra om hetsandet var tryckt eller utprintat på skrivare, och alltså kunde man inte enas om huruvida JK eller allmän åklagare skulle åtala eftersom man inte visste om TF var tillämplig eller ej. Att blanda in såna domar när man argumenterar för att hetsskyddet är under upplösning är bara att tillföra jobbig politisk aktivism och det stör bara debatten i sakfrågan. Det är dock väldigt irriterande att bemöta eftersom man måste läsa igenom en massa påstått relevant information för att sen konstatera att aktivisten själv förmodligen inte läst igenom det. Vad gäller Rami hade han mycket riktigt blivit friad idag, liksom han hade blivit friad 1996 eller så, just pga regelkonkurrens från EKMR. Och så det där med höga hästar. I alla juristutbildningar (även JIKEN/JÖKEN) får man från början lära sig att inte skriva "BrB kap 29 §2 p7" och liknande. Ett tips om du vill lobba mer på juridikens område här på WP är att gå den kursen. Annars finns risk att man uppfattas som okunnig politisk aktivist. / Widar Nord 3 november 2009 kl. 12.25 (CET)
Jag har vad jag vet varken hävdat att rättsystemet sviker den egna gruppen eller "lagt ihop ett gäng domar". Jag har redovisat tre sentida domar som, ihop med Greendomen, pekar mot en rättsutveckling för gränsen för vad som är straffbart hets och vad som är acceptabla uttalanden avsevärt flyttats sedan situationen för tio år sedan. Den utvecklingen kan knappast någon annan än du blunda för. Någon specifik nedlagd förundersökning har jag heller inte anfört, där får du gnälla på någon annan.
Såvitt jag uppfattade var vi överens om resonmanget kring hur HD hade kommit fram till en friande dom, och vi resonerar både kring det. På ganska lika sätt, så jag förstår inte hur du kan få mitt resonemang att vara mindre juridiskt korrekt än ditt. Rätt mycket av ditt övriga resonmang är dessutom av en natur som knappast lämpar sig i juridiska sammanhang. 
Jag kan också svänga mig med juridisk svenska och korrekt skrivna lagrumshänvisningar om det passar i sammanhanget. Men ska andra WP-användare förstå är BrB kap. 29 §2 p 7 mycket lämpligare än BrB 29:2 p 7. Helst bör man nog skriva Brottsbalken kapitel 29, § 2, punkt 7, i Wikipediadiskussioner men ibland är jag slarvig. I själva artiklarna, och noterna, brukar jag nog ange lagrum uifrån juridisk sedvänja däremot. Eftersom jag tentade JIKen 2005 vore det lite slöseri med tid att läsa om den, eller JÖKen. Men det blir säkert folk av dig också lille vän, när du vuxit upp och lärt dig lite vanligt hyfs.--Godfellow 3 november 2009 kl. 15.42 (CET)

text: "Rätt mycket av ditt övriga resonmang är dessutom av en natur som knappast lämpar sig i juridiska sammanhang", vilket resonemang då? Du förstår ju inte ens vad som är fel med ditt sätt att skriva författningshänvisningar på Wikipedia som varken jurister eller "vanligt folk" förstår. / Widar Nord 3 november 2009 kl. 18.24 (CET)
replies: text: ::Eller så kanske det är du som låtsas vara expert på saker du inte kan? Eller kan du förklara på vilket sätt min hänvisning var felaktig, i det sammanhang den var skriven? Och vilka fel det fanns i den jag senare angav?--Godfellow 4 november 2009 kl. 09.43 (CET)
replies: text: :::Ptja, bland annat så brukar jurister skriva §-tecknet efter siffran när de refererar till författningar. När de refererar till avtal gör de vanligen som du gjorde. Så när du skriver "BrB kap. 29 §2 p 7" så läser man det som 29 § och resten går inte att begripa. I diskussioner är det ju lugnt men om du skriver så i en artikel så är det mindre lyckat eftersom det är direkt oläsligt ("vadå 29 §?") och man direkt ser att det är en ovan lekman som skrivit artikeln. Inte så bra för vår trovärdighet om du frågar mig. / Widar Nord 5 november 2009 kl. 21.31 (CET)
replies: text: ::::Visst BrB 29 kap. 2§ 7p är en juridiskt korrekt variant, men knappast begriplig för icke-jurister, som är vana viss att säga kapitel och paragraf först, och numrena på detta sist. Och i artiklar skriver jag som sagt BrB 29:2 p 7. Som argument i själva sakfrågan känns detta också lite tunnt. --Godfellow 6 november 2009 kl. 01.02 (CET)

text: : "Lille vän"?!! Nä nu blir omedelbart det upp på BOÅ för olaga användande av socialhögskolans och socialdemokratins eminens Berit Andnors härskartekniker! / Widar Nord 3 november 2009 kl. 18.24 (CET)
replies: text: ::Härskarteknikernas moder heter Berit Ås och är varken socialdemokrat eller svensk, utan norska, och fd ledare för Socialistisk Venstre. Men hennes arbete om härskartekniker bör nog mer härledas till hennes forskargärning som proffessor i psykologi än hennes politiska karriär.--Godfellow 4 november 2009 kl. 09.43 (CET)
replies: text: :::Batikhäxa som batikhäxa säger jag. / Widar Nord 5 november 2009 kl. 21.28 (CET)
replies: text: ::::Jag ser att argumenten blivit genomskinligt tunna nu. --Godfellow 6 november 2009 kl. 01.02 (CET)
thread_title:  "När svenskar blir utsatta för hatbrott kallas det inte hatbrott..." - andra omgången 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 2 externa länkar på Hatbrott. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20051126000000/http://www.homeoffice.gov.uk/crime-victims/reducing-crime/hate-crime/ till http://www.homeoffice.gov.uk/crime-victims/reducing-crime/hate-crime/
*Korrigerade formatering/användning för http://www.hogstadomstolen.se/pressmeddelanden.htm
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 22 april 2017 kl. 13.50 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Hatbrott. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20160306145804/http://app.rfsl.se/apa/19/public_files/ry_SoU2012-13_.pdf till http://app.rfsl.se/apa/19/public_files/ry_SoU2012-13_.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 2 oktober 2017 kl. 20.09 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Hatbrott. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20130121112725/http://bra.se/bra/nytt-fran-bra/arkiv/press/2009-06-29-ny-hatbrottsdefinition-fangar-upp-fler-hatbrott.html till http://www.bra.se/bra/nytt-fran-bra/arkiv/press/2009-06-29-ny-hatbrottsdefinition-fangar-upp-fler-hatbrott.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 22 oktober 2018 kl. 23.41 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade