Diskussion:Buddhism

thread_title: Arkiv

message: I inledningstexten dateras religionens uppkomst till någon gång från 400-talet till 200-talet f.Kr. medan det står cirka 500-talet f. kr. i faktarutan. Jag vet inte vilken uppgift som är mest aktuell och jag vet att det är en svårdaterad religion men de två uppgifterna borde väl synkas. Vilken av de två alternativen bör vi välja? 
--Aa79821 (diskussion) 21 november 2016 kl. 21.28 (CET)
replies: text: Engelska Wikipedia har uppgiften ”sometime between the 6th and 4th centuries BCE”, dvs. någon gång mellan 500- och 300-talen fvt. Siddharta Gautama anses enligt den traditionella tidsangivelsen ha verkat mellan åren 563 och 483 fvt, dvs. ha fötts och levt i 63 år under 500-talet fvt (599–500), men ha dött 17 år in på 400-talet (499–400). Om man nu menar att religionen uppstod först efter Siddharta Gautamas död, så inträffade den i så fall under 400-talet och religionen bör inte ha uppstått förrän tidigast på 400-talet. Men det finns uppgifter om att han skulle ha dött tidigare, då 543 fvt, och således på 500-talet fvt. Min spaning ger vid handen att det bästa vore att i den löpande texten i inledningen ändra från ”från 400-talet till 200-talet f.Kr.” till ” från 500-talet till 300-talet f.Kr.” samtidigt som man i faktarutan skriver ”ca 400-talet”, vilket är ett medianvärde och samtidigt stämmer med den traditionella uppgiften om att han dog år 483 (eller 486) fvt. Roger Viklund (diskussion) 21 november 2016 kl. 22.26 (CET)
replies: text: :563-368 f.Kr. någon gång där emellan levde/dog han enligt de källor jag använde i artikeln om jag inte ser fel. Finns många teorier, men ja det verkar dåligt synkat där... --Skottniss (diskussion) 21 november 2016 kl. 22.47 (CET)
replies: text: ::563-368 f.Kr. är 500-talet till 300-talet. Roger Viklund (diskussion) 21 november 2016 kl. 23.14 (CET)
Jag tycker det verkar bra att göra som Roger Viklund föreslår. --Aa79821 (diskussion) 22 november 2016 kl. 22.13 (CET)
----
thread_title:  Datering av buddhismens uppkomst 

message: Resultatet blev att artikeln blev bra enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i minst tre veckor och 
* fått minst fyra utmärkt eller bra-röster och
* dessa utgör minst 2/3 av det totala antalet röster.Sjunnesson (diskussion) 1 december 2016 kl. 12.52 (CET)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
=== Buddhism ===
Nominerad av Sjunnesson (diskussion) 10 november 2016 kl. 12.37 (CET)
 
En omfattande, väl källbelagd och illustrerad artikel.
 
;Stöder för utmärkt
# Bairuilong (diskussion) 17 november 2016 kl. 21.34 (CET)
;Stöder för bra
# Yger (diskussion) 20 november 2016 kl. 21.50 (CET) Mycket bra men jag bedömer den inte som uttömmande/utmärkt utifrån andra språkversioner. Enwp utan stjärna är tex 215K, och de guldmarkerade är klart större än denna.
# Tostarpadius (diskussion) 20 november 2016 kl. 23.07 (CET) Som .
# Alexander Alejandro (diskussion) 22 november 2016 kl. 21.10 (CET) Som ovanstående.
# Ascilto (diskussion) 22 november 2016 kl. 22.13 (CET) Som Yger
# Vostok (disk.) 23 november 2016 kl. 18.55 (CET) Med lite mer puts, och enligt ovan. (Eloge till ert arbete,  och )
 
;Stöder inte
# Disembodied Soul (diskussion) 17 november 2016 kl. 21.50 (CET) Inte än.
 
;Diskussion
Utan att vara insatt i ämnet känns ändå faktaupplägget riktigt bra, men alldeles innan jag rekommenderade artikeln försökte jag med en provisorisk språk-/stilåtgärd; för en annan färg på stjärnan skulle jag önska att främst den stora mängden kolontecken i brödtexten tas bort. /Mvh Vostok (disk.) 11 november 2016 kl. 11.16 (CET)
replies: text: Jag tycker att språket är alldeles för bristfälligt för att artikeln i dess nuvarande skick ska ha en utmärkelse. Jag har sett att många har en liberal inställning till detta med artiklarnas språkliga kvalitet, men jag tycker att en utvald artikel också ska ha ett klanderfritt språk. Jag har gått igenom början av artikeln och de ändringar jag har gjort, såväl rättande av fel som stilistiska ”förbättringar”, visar på hur mycket som måste åtgärdas. Och merparten av texten återstår att fixa till.

text: Men (och man kan inleda en mening med såväl "men" som "och") det är inte bara språket i sig som är problemet, utan också begreppen och därmed innehållet. Exempelvis kan Buddhas vän och lärjunge Ananda benämnas Buddhas kompanjon, som om de bedrev en verksamhet tillsammans. Värre är att mycket av den legendariska skildringen av de tidiga gestalterna ofta framställs utan några större förbehåll, trots att uppgifterna om gestalterna är mycket osäkra och där vi i flera fall inte ens kan veta om de har funnits. Jag har försökt korrigera detta i den del jag har granskat, men egentligen skulle man behöva konsultera källorna och jag har inte velat ta mig alltför stora friheter. Artikeln kan säker bli bra, men borde väl redan ha varit åtgärdad innan den nominerades. Roger Viklund (diskussion) 13 november 2016 kl. 13.46 (CET)
replies: text: :Du får gärna vara lite mer specifik än så, var och hur skildras legendariska berättelser utan förbehåll? Hur ska de skildras "med förbehåll"? Mycket av den tidiga historiken är ju givetvis mycket teorier, mycket legender, och så vidare. Var skulle källorna behöva konsulteras? --Skottniss (diskussion) 13 november 2016 kl. 14.03 (CET)
replies: text: ::Man kan se vad jag har ändrat. Det började i alla fall redan i första meningen där det sades följande: ”Buddhism är en religion som baseras på lärdomar från Siddharta Gautama, Buddha.” Eftersom vi inte vet vad av buddhismens lära som går tillbaka på Siddharta Gautama, ändrade jag till ”baserad på den undervisning och den lära som tillskrivs Siddharta Gautama Buddha.” Vidare: ”486 f.Kr. alternativt 386 f.Kr. anordnades vid Rājagṛha det första buddhistiska rådet; här samlades 500 munkar, däribland Buddhas kompanjon Ananda.” Här både anordnandes det och samlades man. Märkligare blir det när nästföljande mening uppger att ”[m]ånga forskare har dock uttryckt tvivel gällande om detta råd ens ägt rum”. Jag ändrade till: ”Enligt buddhistisk historieskrivning hölls år 486 f.Kr., eller möjligen 386 f.Kr., vid Rājagṛha det första buddhistiska rådet. Här ska 500 munkar, däribland Buddhas vän och lärjunge Ananda, ha samlats.” Roger Viklund (diskussion) 13 november 2016 kl. 16.50 (CET)
replies: text: :::Javisst, dina ändringar är bra, men jag menar om det finns fler problem och på vilka ställen du vill att jag ska kolla källorna. Det där med komapnjon skyller jag på slarvig översättning/missförstånd - källan säger "companion". --Skottniss (diskussion) 13 november 2016 kl. 18.27 (CET)
replies: text: ::::Det är svårt att veta. Jag fortsätter i mån av tid att gå igenom resten av texten och återkommer till dig om jag stöter på något som gör mig osäker. Så här spontant kommer jag att tänka på att det finns några uppgifter i den del jag har gått igenom som saknar information om huruvida det avser före vår tidråkning eller vår tidräkning. Jag tror mig minnas att det talas om 200-talet. Jag förmodar att det ska vara e.Kr., men det är inte givet emedan vi rör oss i perioden såväl före som efter vår tidräknings början, och det borde märkas upp för att missförstånd inte ska uppstå. Sedan undrar jag över valet av ordet "lekman" i betydelsen neofyt, icke-munk, en person som inte är riktig munk men som tjänar saken och munkarna. Är detta en vedertagen benämning? För mig har ordet främst betydelsen av en person som inte är fackkunnig. Jag vet att i engelskan används layman också i religiösa och kyrkliga sammanhang för de kyrkans tjänare som inte är prästvigda, men jag är mer tveksam vad gäller lekman på svenska. Jag har inte hört ordet användas så, men kanske är jag bara okunnig.

text: ::::Och, de religiösa riktningarna Mahāsaṅghika och Sthaviravāda skrivs med stor begynnelsebokstav i texten. Jag har inte fördjupat mig i ordens etymologi och hittar inga användningar av orden på svenska, men borde de inte i likhet med exempelvis kristendomen eller islam skrivas med liten begynnelsebokstav? Roger Viklund (diskussion) 13 november 2016 kl. 19.30 (CET)
replies: text: :::::Angående lekman har jag ingen aning om det finns bättre termer att använda. Jag kommer spontant inte ens på några synonymer. Jag har då alltid använt termen för att syfta till alla "vanliga människor" som inte är en del av klostergemenskapen på något vis. Inriktningarnas namn ska givetvis inte skrivas med stor bokstav i början. --Skottniss (diskussion) 13 november 2016 kl. 19.48 (CET)
replies: text: ::::::Ny fråga: ”Den tidiga spridningen till Sydostasien är dock inte lika tydlig.” Vad betyder att den inte är tydlig i detta sammanhang? Att spåren efter spridningen är svåra att upptäcka? Roger Viklund (diskussion) 13 november 2016 kl. 20.36 (CET)
replies: text: ::::::: Grundbetydelsen för ordet "lekman" i svenskan är "en som inte tillhör prästerskapet". Det används alltjämt så i kristna sammanhang. Om det bör överföras till buddhistiska är jag mer tveksam till. Tostarpadius (diskussion) 13 november 2016 kl. 20.42 (CET)
replies: text: :::::::: Roger: ja, precis. Diffusa spår. Tostarpadius, vilken term bör användas då? --Skottniss (diskussion) 13 november 2016 kl. 20.56 (CET)
replies: text: ::::::::: Det är en bra fråga. Den har jag inget färdigt svar på. Tostarpadius (diskussion) 13 november 2016 kl. 20.58 (CET)
replies: text: ::::::::::, kan du förklara termen ”sexuell vanskötsel” för mig? Ligger det en engelsk formulering bakom uttrycket? Eftersom man i Österlandet har haft en mer avslappnad inställning till sexualitet än vad som varit fallet i Västerlandet, undrar jag mer exakt vad som avses. Själva uttrycket ”sexuell vanskötsel” är märkligt och lätt obegripligt. Menas sexuell dekadans? Roger Viklund (diskussion) 14 november 2016 kl. 20.40 (CET)
replies: text: :::::::::::Jovisst är det engelskan som spökar igen. "Sexual misconduct" är det på engelska. Vad det innefattar beror lite på vem du frågar/vilken inriktning, men handlingar såsom otroghet, våldtäkt, oralsex, analsex, sex vid mensturation, sex vid graviditet, sex i tempel, osv... Är exempel på vad vissa tolkar som "vanskötsel", vad det nu ska kallas.  --Skottniss (diskussion) 14 november 2016 kl. 20.56 (CET)
replies: text: ::::::::::::Ja, det är nog en bättre definition. Sexual misconduct är väl snarare sexualbrott eller sexuella oegentligheter. Enligt denna blogg skulle Buddha ha definierat sexual misconduct på följande sätt: "One conducts oneself wrongly in matters of sex; one has intercourse with those under the protection of father, mother, brother, sister, relatives or clan, or of their religious community; or with those promised to someone else, protected by law, and even with those betrothed with a garland" (Book of Tens, Anguttara Nikaya, X, 206). "Abandoning sexual misconduct, one abstains from sexual misconduct; he does not have intercourse with women who are protected by their mother, father, mother and father, brother, sister, or relatives, who have a husband, who are protected by law, or with those already engaged" (See Bhikkhu Bodhi translation, In the Buddha's Words, p. 159, based on MN41; Saleyyaka Sutra; I 286-90). Alltså skulle det snarare handla om sexuella oegentligheter och att begå äktenskapsbrott än sexuell vanskötsel. Roger Viklund (diskussion) 14 november 2016 kl. 21.45 (CET)
replies: text: :::::::::::::Ja, precis. Bhikkhu Bodhi är en theravadamunk, och Nikayorna används inom theravada - så det där citatet får stå för vad theravada tolkar regeln som, men det förändrar nog inte den svenska benämningen. --Skottniss (diskussion) 14 november 2016 kl. 22.44 (CET)
Nu har jag gått igenom artikeln två gånger. Jag har försökt att förbättra språket, rätta språkliga fel, oklara syftningar, o.d., och även försökt eliminera innehållsmässiga oklarheter. Jag har också punktvis faktagranskat artikeln och i några av dessa fall modifierat texten då den har varit oklar, alltför kringskuren och kanske någon gång oriktig. Men jag har mest undersökt de delar som jag (utifrån egen kännedom) har misstänkt vara tvivelaktiga. I vilket fall vore det bra om ,  och andra kunde titta över texten på nytt för att se så att jag inte har infört nya fel när jag har ändrat i artikeln. Vid flera tillfällen har texten varit otydligt, framför allt med tvetydiga syftningar, och även om jag bara har ändrat till det jag ansett med säkerhet vara det som avsågs, kan jag likväl ha missförstått. Det kan också vara bra att texten språkkontrolleras ytterligare eftersom jag har ändrat så pass mycket. Roger Viklund (diskussion) 17 november 2016 kl. 18.21 (CET)

text: Jag är inte nog kunnig i ämnet för att kunna ha en åsikt om artikeln faktamässigt, men inte minst nu efter Användare:Roger Viklunds gedigna genomgång tycker jag den är värld en stjärna. Mvh, --Bairuilong (diskussion) 17 november 2016 kl. 21.33 (CET)
replies: text: :Var ett tag sedan jag läste igenom, och har "fullt upp" nu (låg inne på psyk hela veckan och åker kanske in idag igen), men jag har inte sett några ändringar som du gjort som försämrat artikeln. Bra jobbat! --Skottniss (diskussion) 26 november 2016 kl. 14.21 (CET)
</div>
----
thread_title: Antagen till bra

message: Nominerad av Sjunnesson (diskussion) 10 november 2016 kl. 12.37 (CET)
 
En omfattande, väl källbelagd och illustrerad artikel.
 
;Stöder för utmärkt
# Bairuilong (diskussion) 17 november 2016 kl. 21.34 (CET)
;Stöder för bra
# Yger (diskussion) 20 november 2016 kl. 21.50 (CET) Mycket bra men jag bedömer den inte som uttömmande/utmärkt utifrån andra språkversioner. Enwp utan stjärna är tex 215K, och de guldmarkerade är klart större än denna.
# Tostarpadius (diskussion) 20 november 2016 kl. 23.07 (CET) Som .
# Alexander Alejandro (diskussion) 22 november 2016 kl. 21.10 (CET) Som ovanstående.
# Ascilto (diskussion) 22 november 2016 kl. 22.13 (CET) Som Yger
# Vostok (disk.) 23 november 2016 kl. 18.55 (CET) Med lite mer puts, och enligt ovan. (Eloge till ert arbete,  och )
 
;Stöder inte
# Disembodied Soul (diskussion) 17 november 2016 kl. 21.50 (CET) Inte än.
 
;Diskussion
Utan att vara insatt i ämnet känns ändå faktaupplägget riktigt bra, men alldeles innan jag rekommenderade artikeln försökte jag med en provisorisk språk-/stilåtgärd; för en annan färg på stjärnan skulle jag önska att främst den stora mängden kolontecken i brödtexten tas bort. /Mvh Vostok (disk.) 11 november 2016 kl. 11.16 (CET)
replies: text: Jag tycker att språket är alldeles för bristfälligt för att artikeln i dess nuvarande skick ska ha en utmärkelse. Jag har sett att många har en liberal inställning till detta med artiklarnas språkliga kvalitet, men jag tycker att en utvald artikel också ska ha ett klanderfritt språk. Jag har gått igenom början av artikeln och de ändringar jag har gjort, såväl rättande av fel som stilistiska ”förbättringar”, visar på hur mycket som måste åtgärdas. Och merparten av texten återstår att fixa till.

text: Men (och man kan inleda en mening med såväl "men" som "och") det är inte bara språket i sig som är problemet, utan också begreppen och därmed innehållet. Exempelvis kan Buddhas vän och lärjunge Ananda benämnas Buddhas kompanjon, som om de bedrev en verksamhet tillsammans. Värre är att mycket av den legendariska skildringen av de tidiga gestalterna ofta framställs utan några större förbehåll, trots att uppgifterna om gestalterna är mycket osäkra och där vi i flera fall inte ens kan veta om de har funnits. Jag har försökt korrigera detta i den del jag har granskat, men egentligen skulle man behöva konsultera källorna och jag har inte velat ta mig alltför stora friheter. Artikeln kan säker bli bra, men borde väl redan ha varit åtgärdad innan den nominerades. Roger Viklund (diskussion) 13 november 2016 kl. 13.46 (CET)
replies: text: :Du får gärna vara lite mer specifik än så, var och hur skildras legendariska berättelser utan förbehåll? Hur ska de skildras "med förbehåll"? Mycket av den tidiga historiken är ju givetvis mycket teorier, mycket legender, och så vidare. Var skulle källorna behöva konsulteras? --Skottniss (diskussion) 13 november 2016 kl. 14.03 (CET)
replies: text: ::Man kan se vad jag har ändrat. Det började i alla fall redan i första meningen där det sades följande: ”Buddhism är en religion som baseras på lärdomar från Siddharta Gautama, Buddha.” Eftersom vi inte vet vad av buddhismens lära som går tillbaka på Siddharta Gautama, ändrade jag till ”baserad på den undervisning och den lära som tillskrivs Siddharta Gautama Buddha.” Vidare: ”486 f.Kr. alternativt 386 f.Kr. anordnades vid Rājagṛha det första buddhistiska rådet; här samlades 500 munkar, däribland Buddhas kompanjon Ananda.” Här både anordnandes det och samlades man. Märkligare blir det när nästföljande mening uppger att ”[m]ånga forskare har dock uttryckt tvivel gällande om detta råd ens ägt rum”. Jag ändrade till: ”Enligt buddhistisk historieskrivning hölls år 486 f.Kr., eller möjligen 386 f.Kr., vid Rājagṛha det första buddhistiska rådet. Här ska 500 munkar, däribland Buddhas vän och lärjunge Ananda, ha samlats.” Roger Viklund (diskussion) 13 november 2016 kl. 16.50 (CET)
replies: text: :::Javisst, dina ändringar är bra, men jag menar om det finns fler problem och på vilka ställen du vill att jag ska kolla källorna. Det där med komapnjon skyller jag på slarvig översättning/missförstånd - källan säger "companion". --Skottniss (diskussion) 13 november 2016 kl. 18.27 (CET)
replies: text: ::::Det är svårt att veta. Jag fortsätter i mån av tid att gå igenom resten av texten och återkommer till dig om jag stöter på något som gör mig osäker. Så här spontant kommer jag att tänka på att det finns några uppgifter i den del jag har gått igenom som saknar information om huruvida det avser före vår tidråkning eller vår tidräkning. Jag tror mig minnas att det talas om 200-talet. Jag förmodar att det ska vara e.Kr., men det är inte givet emedan vi rör oss i perioden såväl före som efter vår tidräknings början, och det borde märkas upp för att missförstånd inte ska uppstå. Sedan undrar jag över valet av ordet "lekman" i betydelsen neofyt, icke-munk, en person som inte är riktig munk men som tjänar saken och munkarna. Är detta en vedertagen benämning? För mig har ordet främst betydelsen av en person som inte är fackkunnig. Jag vet att i engelskan används layman också i religiösa och kyrkliga sammanhang för de kyrkans tjänare som inte är prästvigda, men jag är mer tveksam vad gäller lekman på svenska. Jag har inte hört ordet användas så, men kanske är jag bara okunnig.

text: ::::Och, de religiösa riktningarna Mahāsaṅghika och Sthaviravāda skrivs med stor begynnelsebokstav i texten. Jag har inte fördjupat mig i ordens etymologi och hittar inga användningar av orden på svenska, men borde de inte i likhet med exempelvis kristendomen eller islam skrivas med liten begynnelsebokstav? Roger Viklund (diskussion) 13 november 2016 kl. 19.30 (CET)
replies: text: :::::Angående lekman har jag ingen aning om det finns bättre termer att använda. Jag kommer spontant inte ens på några synonymer. Jag har då alltid använt termen för att syfta till alla "vanliga människor" som inte är en del av klostergemenskapen på något vis. Inriktningarnas namn ska givetvis inte skrivas med stor bokstav i början. --Skottniss (diskussion) 13 november 2016 kl. 19.48 (CET)
replies: text: ::::::Ny fråga: ”Den tidiga spridningen till Sydostasien är dock inte lika tydlig.” Vad betyder att den inte är tydlig i detta sammanhang? Att spåren efter spridningen är svåra att upptäcka? Roger Viklund (diskussion) 13 november 2016 kl. 20.36 (CET)
replies: text: ::::::: Grundbetydelsen för ordet "lekman" i svenskan är "en som inte tillhör prästerskapet". Det används alltjämt så i kristna sammanhang. Om det bör överföras till buddhistiska är jag mer tveksam till. Tostarpadius (diskussion) 13 november 2016 kl. 20.42 (CET)
replies: text: :::::::: Roger: ja, precis. Diffusa spår. Tostarpadius, vilken term bör användas då? --Skottniss (diskussion) 13 november 2016 kl. 20.56 (CET)
replies: text: ::::::::: Det är en bra fråga. Den har jag inget färdigt svar på. Tostarpadius (diskussion) 13 november 2016 kl. 20.58 (CET)
replies: text: ::::::::::, kan du förklara termen ”sexuell vanskötsel” för mig? Ligger det en engelsk formulering bakom uttrycket? Eftersom man i Österlandet har haft en mer avslappnad inställning till sexualitet än vad som varit fallet i Västerlandet, undrar jag mer exakt vad som avses. Själva uttrycket ”sexuell vanskötsel” är märkligt och lätt obegripligt. Menas sexuell dekadans? Roger Viklund (diskussion) 14 november 2016 kl. 20.40 (CET)
replies: text: :::::::::::Jovisst är det engelskan som spökar igen. "Sexual misconduct" är det på engelska. Vad det innefattar beror lite på vem du frågar/vilken inriktning, men handlingar såsom otroghet, våldtäkt, oralsex, analsex, sex vid mensturation, sex vid graviditet, sex i tempel, osv... Är exempel på vad vissa tolkar som "vanskötsel", vad det nu ska kallas.  --Skottniss (diskussion) 14 november 2016 kl. 20.56 (CET)
replies: text: ::::::::::::Ja, det är nog en bättre definition. Sexual misconduct är väl snarare sexualbrott eller sexuella oegentligheter. Enligt denna blogg skulle Buddha ha definierat sexual misconduct på följande sätt: "One conducts oneself wrongly in matters of sex; one has intercourse with those under the protection of father, mother, brother, sister, relatives or clan, or of their religious community; or with those promised to someone else, protected by law, and even with those betrothed with a garland" (Book of Tens, Anguttara Nikaya, X, 206). "Abandoning sexual misconduct, one abstains from sexual misconduct; he does not have intercourse with women who are protected by their mother, father, mother and father, brother, sister, or relatives, who have a husband, who are protected by law, or with those already engaged" (See Bhikkhu Bodhi translation, In the Buddha's Words, p. 159, based on MN41; Saleyyaka Sutra; I 286-90). Alltså skulle det snarare handla om sexuella oegentligheter och att begå äktenskapsbrott än sexuell vanskötsel. Roger Viklund (diskussion) 14 november 2016 kl. 21.45 (CET)
replies: text: :::::::::::::Ja, precis. Bhikkhu Bodhi är en theravadamunk, och Nikayorna används inom theravada - så det där citatet får stå för vad theravada tolkar regeln som, men det förändrar nog inte den svenska benämningen. --Skottniss (diskussion) 14 november 2016 kl. 22.44 (CET)
Nu har jag gått igenom artikeln två gånger. Jag har försökt att förbättra språket, rätta språkliga fel, oklara syftningar, o.d., och även försökt eliminera innehållsmässiga oklarheter. Jag har också punktvis faktagranskat artikeln och i några av dessa fall modifierat texten då den har varit oklar, alltför kringskuren och kanske någon gång oriktig. Men jag har mest undersökt de delar som jag (utifrån egen kännedom) har misstänkt vara tvivelaktiga. I vilket fall vore det bra om ,  och andra kunde titta över texten på nytt för att se så att jag inte har infört nya fel när jag har ändrat i artikeln. Vid flera tillfällen har texten varit otydligt, framför allt med tvetydiga syftningar, och även om jag bara har ändrat till det jag ansett med säkerhet vara det som avsågs, kan jag likväl ha missförstått. Det kan också vara bra att texten språkkontrolleras ytterligare eftersom jag har ändrat så pass mycket. Roger Viklund (diskussion) 17 november 2016 kl. 18.21 (CET)

text: Jag är inte nog kunnig i ämnet för att kunna ha en åsikt om artikeln faktamässigt, men inte minst nu efter Användare:Roger Viklunds gedigna genomgång tycker jag den är värld en stjärna. Mvh, --Bairuilong (diskussion) 17 november 2016 kl. 21.33 (CET)
replies: text: :Var ett tag sedan jag läste igenom, och har "fullt upp" nu (låg inne på psyk hela veckan och åker kanske in idag igen), men jag har inte sett några ändringar som du gjort som försämrat artikeln. Bra jobbat! --Skottniss (diskussion) 26 november 2016 kl. 14.21 (CET)
</div>
----
thread_title:  [[Buddhism]] 

message: Ordet religion (från latin) har ett luddigt ursprung och betydelse, men det förknippas i våra dagar med gudatro, gudsfruktan och liknande.
Buddhismen bör hellre benämnas "lära", "lärosystem" eller annat utan denna koppling.
Med förbehållet att vissa grupperingar betraktar Buddha som en Gud. Det är dock en avvikelse och stämmer inte med Buddhas egen uppfattning.
Hans Israelson
replies: text: Hej, Hans! Om det är allmänt accepterat, vilka källor kan styrka detta? /Mvh Vostok (disk.) 12 februari 2022 kl. 18.59 (CET)
replies: text: :Om än att definitionen av "religion" är en ständigt diskuterad och teoretiserad fråga inom de olika religionsvetenskaperna så råder det ingen tvivel om att buddhism är en religion. Däremot är det vanligt att diverse västerländska buddhister vill göra gällande att buddhismen inte skulle vara en religion, men den buddhism dessa då förespråkar är oftast väsensskild från den buddhism som funnits och finns i Asien. Det är en väldigt snäv religionsdefinition man har om man menar att det krävs monoteistisk gudstro för att något ska vara en religion. I buddhismen finns såväl gudar (jfr :en:Deva (Buddhism)), demoner (som :en:Mara_(demon)), helveten (Naraka) och himmelriken (:en:Buddhist_cosmology#Heavens). Jag skulle tippa på att för gemene man torde sådana trosuppfattningar "räcka" för att räknas som en religion. Akademiskt sett finns det i vart fall bred enighet i att betrakta buddhism som en religion. Sigvid (diskussion) 12 februari 2022 kl. 22.23 (CET)
replies: text: ::Instämmer helt med Sigvid. Ville skriva något liknande men kunde inte formulera mig. TJ Lusitanias (diskussion) 14 februari 2022 kl. 09.07 (CET)
thread_title:  Olämpligt att benämna Buddhismen "religion"