Diskussion:Gustaf Adolf (1906–1947)

message: Geysendorffer gjorde sig rätt känd i hemlandet för sina insatser i diverse air racing och långflygningar på 20-talet, men att kalla honom världsberömd här kändes lite fel. Dit hör Charles Lindberg, Chuck Yeager och liknande gubbs enligt min mening. Att kvarglämda roderlås var orsaken till detta haveri är sedan länge klarlagt. Baserat på egen erfarenhet i cockpit på DC-3 vägrar jag dock att tro på uppgiften i den tidigare texten att man utförde motoruppkörning innan man startade från Kastrup. Rutinen är nämligen att då hålla höjdrodret  fullt bakåt, annars ställer sig flygplanet på nosen då ingastrycket ökas! Om det utförts hade man insett att nåt var fel! Vid start hinner man sen dessutom inte komma upp tillräckligt högt för att komma i spinn då flygplanet överstegras. Det tar minst ett och ett halvt varv innan en spinn har etablerat sig.
Det var inte första gången dylik nonchalans tagit livet av folk, och tyvärr kommer fler att göra det. Den som är nyfiken på hur det ser ut när man startar med höjdrodret låst kan gå till följande länk  från ett helt identiskt haveri i Kanada 1992. Flygplanet här är en DHC Buffalo. Ungefär lika stor som DC-3.  --Towpilot 22 februari 2006 kl.22.52 (CET)
replies: text: Uppgifterna om olyckan, planet och kaptenen kommer från källan jag angett längst ner, som är urval av SvD:s förstasidor under 100 år. Där står det att det förekommit rutinkontroll innan start. Eftersom jag börjat ange källor, vore det bra om du la till dina, om att rutinkontrollen var bristfällig.

text: Samma sak skulle jag vilja be i fråga om Bronks redigering, att prinsen och kungen hade starka sympatier för Nazityskland, dvs naziterna och inte själva Tyskland. Jag sätter en faktamall tills jag sett en källa till det senare.//--IP 23 februari 2006 kl.01.54 (CET)
replies: text: :Fast uppgifterna i SvD om att man följt checklistan (eller gjort "rutinkontroller" som dom lite okunnigt tydligen kallat det) är uppenbarligen felaktiga. Kraschen i sig är ju ett bevis för det. Tydligare än så kan det inte bli! (Här känns det nästan som om jag skulle vilja lägga till "Duuhhh"!) Hade man följt sin SOP (Standard Operation Procedure) hade flygplanet aldrig havererat, så enkelt är det! Det är det checklistor är till för. Dagstidningar har än i dag svårt att hålla sig till korrekt fakta när det gäller detaljer i flygrelaterade ämnen.

text: :Tidsangivelserna om de är riktiga, vilket jag förmodar de är, är faktiskt mycket intressanta och mer relaterat till orsaken för haveriet än nog de flesta tänker på. Kastrup var redan då en stor flygplats, och 28 minuter mellan landning och själva kraschen tyder på att man haft mycket bråttom! Bara att taxa flygplanet till stationsbyggnad bör ha tagit mer än tio minuter i vardera riktning. Haveriet är ett skolexempel på vådan att låta tidsnöd och stress ta överhand, och jag minns att man faktiskt tog upp just denna händelse när jag gick teknisk kurs på typen första gången. Jag vet inte hur jag skall ange min egen erfarenhet som pilot i DC-3 som källa. Möjligen kan man ange följande länk  där i alla fall det bortglömda roderlåset finns angivet som direkt orsak.

text: :Länken till videosnutten med det likartade kanadensiska haveriet har jag lagt till ovan för att visa varför jag menar att flygplanet aldrig kan ha kommit upp tillräckligt högt för att hinna gå i "spinn", oavsett vad man skrev i Svenskan för snart 60 år sedan. Hoppas du inser att det inte är din sammanställning i sig jag anmärker på, utan den ursprungliga skribenten i SvD.

text: :För övrigt har jag också reagerat lite över Bronks redigering. Jag ifrågarsätter inte Prinsens eventuella nazisympatier, men det känns lite med nuvarande formulering som om man försöker säga nåt mer, eller möjligen nåt annat utan att riktigt våga, eller som om det är fakta lösryckt ur sitt rätta sammanhang.--Towpilot 3 mars 2006 kl.07.33 (CET)
replies: text: ::Alltså, jag tror på vad du skriver. Men eftersom det finns källor till en tidigare artikelversion, och dessa inte stöder information som finns, vore det bra om de kunde kompletteras, eftersom källangivelserna inte stämmer annars. Faktamallen gäller dock, som jag skriver, nazistsympatierna. Att bara ta en bild ur sitt sammanhang för en som arbetade med diplomati som sitt verktyg, kan bli mycket missvisande.  Det känns mycket långsökt för mig att tänka sig att kungligheter på den här tiden drevs av ideologiska övertygelser som var icke-monarkistiska.//--IP 3 mars 2006 kl.08.20 (CET)

text: ::SvD skriver ordagrant, måndagen den 27 januari 1947, första sidan (har tagit bort personliga detaljer o d): I Kastrup utväxlades passagerare /---/ Under uppehållet underkastades planet sedvanlig översyn. När denna var färdig rapporterades klart för start, och kapten Geysendorffer förde planet till flygfältets västliga hörn för att starta i nordöstlig riktning /---/ Som alltid provkördes motorerna, och de fungerade normalt/---/ Ett ögonvittne /---/ berättar: Då planet kom i luften började det en onormal brant stigning, nästan i en vinkel av 60 grader. Ett tag såg det ut som om föraren lyckades få planet i normal stigning, men det stegrade sig igen för att på omkring 75-100 meters höjd överstegras och sedan gå över i spin. Det svängde runt två gånger och träffade marken med vänster vingspets, och slog runt. I samma ögonblick slog lågorna ut /---/.

text: ::I en annan artikel på den dagens första sida står: Planet hade större last än den i Sverige och även i Danmark tillåtna maximilasten för Dakota, som är 11 450 kg, men även om den höga lasten kan vara en allvarlig risk vid ett eventuellt olyckstillfälle är det därför inte alls säkert att den i detta fall spelat någon avgörande roll.

text: ::Detta är inte min gebit, så jag kanske missade något väsentligt när jag återgav händelsen.//--IP 3 mars 2006 kl.09.14 (CET)

text: ::Observera att SvD inte skriver någonting om vädret. En preliminär hypotes som läggs fram där den dagen, är att automatpiloten trätt i funktion i lättningsögonblicket, och en annan att det blivit en lastförskjutning i accelerationsfasen.//--IP 3 mars 2006 kl.10.41 (CET)

text: ::Tidpunkten 15:23 fick jag genom en förmodad uträkning. I en tredje artikel står det att budet nådde Stockholm "omkring 20 minuter efter katastrofen 15:23". Eftersom planet landade i Kastrup 14:55, de hann byta passagerare (12 steg omborg och 3 lämnade planet) och kontroller utfördes, borde klockslaget 15.23 avse tidpunkten för olyckan. Men detta kan vara fel tänkt. Det står i ytterligare en artikel att planet avgick från Holland 11.15 och lyfte utan några intermezzon. Efter en check på Google verkar det stämma på ett ungefär (en del skriver 15:30).

text: ::Jag kan ingenting om flygplansmodeller, men varifrån har du uppgiften att det var en DC-3? I SvD står det att det var en Dakota (vet ej vad det är), och på denna inofficiella sida av en Richard Kebabjian  står det att det var KLM Douglas C-47 PH-TCR cn:25479//--IP 3 mars 2006 kl.11.11 (CET)
replies: text: :::Kärt barn har många namn säger dom. DC-3, C-47 och Dakota är samma flygplan! DC-3 är modellnumret från Douglas som konstruerade och byggde de flesta. De kallade den inledningsvis för DST (Douglas Sleeper Transport), men DC-3 blev det vanligaste civila namnet.  C-47 var den beteckning som US Army Air Force gav till den vanligaste militära fraktversionen. Militära passagerarversionen hette C-53, men det har även funnits såväl C-48, C-49, C-50, C-51, C-52, C-68, C-84 och C-117. US Navy och Marines kallade den för R4D. Faktum är att av nästan 11 000 byggda i USA, var bara en 500 eller så "riktiga" DC-3or, dvs den ursprungliga civila versionen, medan bra bit över hälften byggdes som C-47or. Man kan även hitta beteckningar som AC-47, EC-47 eller TC-47 beroende på vad kärran användes till. Jag skulle kunna lista minst 20 andra militära beteckningar. Om jänkarna använde namn blev det typ Gooney Bird, Skytrain eller Skytrooper.  I RAF, det engelska flygvapnet, har man av tradition alltid gett flygplanen ett eget namn, även om det redan hade ett annat. De tyckte att deras C-47or skulle kallas Dakota. Samma sak i RCAF, det kanadensiska flygvapnet, och i viss mån även i Australiens och Nya Zealands flygvapen. I svenska flygvapnet hette den Tp 79. Men det är fortfarande egentligen inget annat än en DC-3 i uniform! Oavsett vem som använde typen så kan man därför använda DC-3 som generiskt namn.

text: ::: Jag roade mig med att kolla historien för just detta flygplan. Den är beställd som en C-47A-30-DK cn: 14034/25479, USAAF serial  43-48218. Ur det kan man läsa följande om man är lagd åt det hållet; beställd budgetåret 1943 åt US Army Air Force som en fraktversion med bland annat förstärkt golv, nya 24 volts elsystemet,  två Pratt &Whitney R-1830-92 Twin Wasp motorer på 1200 hk med enkelstegskompressorer, byggd i Tulsa Oklahoma och först given det felaktiga tillverkningsnumret 14034, som redan fanns på en annan C-47 tillverkad i Long Beach. Sen visar det sig att efter leverans till USAAF 1944 har den ganska omgående levererats vidare till RAF istället under deras sk lendleaseprogram. Den är då inte längre en C-47, utan  har istället blivit en Dakota Mk III med serienumret KG802. När världskriget del 2 slutar blir den avställd som surplus och bjuds ut till försäljning. KLM, som för övrigt tillsammans med svenska ABA var första operatörerna i Europa  redan 1937 med DC-3, köper den. KLM bygger om den till civil standard, dvs till en DC-3. Den är då inte längre en Dakota. Den blir då om man vill vara noga, både en före detta C-47 och en före detta Dakota. Det har däremot aldrig funnits nånting som korrekt kallats för C-47 Dakota! Fast jag tror inte journalisten hade en aning om att den faktiskt hade flugit ett tag som en Dakota. Dakota låter helt enkelt ballare i en nyhetstext än DC-3! Civil holländsk registrering PH-TCR får den 24 oktober 1946. Sen tog det som bekant bara tre månader innan Geysendorffer klantade till det.

text: :::Den citerade texten från SvD är ett rätt intressant tidsdokument i sig, men kan inte vara särskilt korrekt i vissa detaljer. Att man startat 11:15 och landat  först 14:55 är lite anmärkningsvärt om det stämmer, vilket det nog gör. Det visar att man haft närmare 40 knop motvind från Amsterdam till Köpenhamn! (Vindstyrka ökar oftast med höjden) Det har tagit nästan en timme längre än om man haft nollvind. Det stämmer väl med uppgifterna jag alltid hört om att man satt på roderlås (som för övrigt kallas gust-lock på engelska) under uppehållet på Kastrup på grund av hård byig vind, nåt som annars bara sker efter dagens sista flygning. Att man sen startat i nordöstlig riktning, mot vinden, bekräftar att man haft rak motvind under hela flygningen, och skulle så få även under sista biten till Stockholm, en sträcka som under rådande förhållande borde ta nästan tre timmar. Tre timmar och fyrtio minuter från Amsterdam innebär även att man måste ha tankat under det korta uppehållet på Kastrup. Det är sannolikt vad som i Svenskan angivits som  att på marken ”underkastades planet sedvanlig översyn” !  I det här sammanhanget heter det för övrigt tillsyn och inte översyn! Det senare ordet används bara när man tekniskt "nollställer" ett flygplan eller en motor i en verkstad. Att “provköra” motorerna som tidningen kallar det, innebär att man ökar ingastrycket till drygt 30 tum tills man får 2350 rpm på respektive motor, därefter kontrolleras magneterna var för sig, dvs tändsystemet. Eftersom flygplanet har ett sporrhjul där bak, innebär det att medan ena piloten utför kontrollen, sitter den andre piloten och håller ratten fullt bakåt för att inte stjärtpartiet ska lyfta. Speciellt viktigt om det var så blåsigt som det tydligen var den dagen. Jag har sett resultatet efteråt av att inte göra det. Båda propellrarna hade slagit i marken varvid den ena till och med lossnat och galopperat iväg för sig själv över rampen!  Om motoruppkörning hade utförts av Geysendorffer hade man defenitivt insett att -"va fan"- när ratten inte gått att föra bakåt! Motorerna fungerade säkert normalt, men det är min bestämda åsikt att nån kontroll att så var fallet utfördes inte, då hade det bortglömda roderlåset upptäckts!

text: :::Ögonvittnet berättade förmodligen exakt vad h*n trodde sig ha sett. I det får inberäknas chocken över att ha sett 22 personer omkomma, och inverkan det har på minnesbilden. Jag har vid två tillfällen själv varit vittne till haverier med dödlig utgång. Framför allt andra gången, då jag kände piloten,  blev jag i efterhand medveten om hur annorlunda min minnesbild av vad jag sett var från vad jag senare fick se på video! En fullastad DC-3 kan omöjligen stiga ens tio meter i en vinkel av nästan 60 grader! Som jämförelse kan nämnas att en normal instrumentinflygning för landning sker med 3-4 graders glidbana. Däremot är det tänkbart att den laterala lutningen, dvs nosens läge över horisonten när flygplanet väl viker sig över vänster vinge, kan ha varit nära nånting som från marken kunde uppfattas som nästan 60 grader. Men det är inte samma sak som att stiga i den vinkeln. Att det "Ett tag såg  ut som om föraren lyckades få planet i normal stigning, men det stegrade sig igen...." är en efterkonstruktion. Det låter säkert bra i nyheterna , men roderlåset sitter där det sitter. Höjdrodret går bara inte att rubba! Att det "stegrade sig" mer än en gång är därför uteslutet.

text: :::Uppskattad höjd då flygplanet viker sig är i SvD 75-100 meter. På följande länk  har man angett 150 fot vilket är ungefär 50 meter. Det senare verkar enligt min mening troligare, men det visar framför allt hur olika saken har uppfattats. Nåt jag lärde mig redan i grundläggande flygutbildningen var att det första varvet i en spinn (spin är engelsk stavning men det går lika bra det med) är det som ger största höjdförlusten. I flygplanet jag då flög (SK 61 Bulldog) var det i storleksordningen 200-250 meter eller så. När spinnen stabiliserat sig efter 1 ½ -2 varv blev höjdförslusten cirka 100 meter per varv. Och det med höjd och sidoroder i ändlägen! Större flygplan spinner långsammare vilket innebär ännu mer höjdförlust per varv. Även om den här DC-3an kom så högt som 100 meter finns det ingen som helst möjlighet att man med låsta roder "svängde runt två varv" innan man slog i backen! Det fanns helt enkelt inget utrymme att hinna gå i spinn!

text: :::"Maximilasten" för en DC-3 är teoretiskt ungefär 3,5 ton, men det brukar begränsas dels av hur stor, eller snarare liten yta av golvet lasten täcker, men framför allt av hur långt man tänkt flyga. Därför är cirka 2,5 ton en mer normal max last. Men jag tror att journalisten i det här fallet egentligen menade den civila max startvikt som ursprungligen var, och som vid den här tidpunkten förmodligen fortfarande  gällde, 11,7 ton.(Inte 11,45 ton) Den ökades senare till samma som den militära max startvikt dvs 12.2 ton, medan tidigare vikt kvarstod som max landningsvikt. Fast max startvikt är lite av en definitionsfråga. Som besprutningsflygplan har DC-3 certifierats för över 30 000 lb, vilket blir närmare 15 ton! Så journalisten har rätt i att startvikten knappast har varit avgörande i detta haveri. Fast man kan undra över formuleringen som kan tydas som om man trodde att olyckan skulle varit mindre "allvarlig" om flygplanet varit lättare lastat.

text: :::Man kan lätt föreställa sig sensationsvärdet när denna nyhet spreds. Då som nu gällde det att sälja lösnummer som förmodligen hade sida upp och sida ner om olyckan. Då gällde det även att fylla ut texten så mycket som möjligt. Hypoteserna samma dag om att autopiloten “trätt i funktion i lättningsögonblicket” eller att lasten “förskjutits i accelerationsfasen” lät nog jäkligt bra för en redaktör som säkert  redan stoppat pressarna, men har garanterat inte kommit från nån sakkunnig på plats, framför allt inte från KLM! Autopiloten i en DC-3 använder hydraltryck. Det gör även klaff, bromsar, infällning av landställ och vindrutetorkare. Av såväl säkerhets- som praktiska skäl separeras därför hydralsystemet från ena motorn till autopiloten innan den kopplas in. Det sker med en stor spak som sitter på sidan bakom andrepiloten.   Först därefter kan autopiloten kopplas på vilket sker med ett separat handtag under reglageboxen i mitten av intrumentbrädan. (Visst är det kul med stenåldersteknik!) Kurs kan förväljas, och flygplanet svänger då snällt dit, men höjd kan inte ställas in i förväg utan blir den som man befinner sig på då höjdhållningen slås till. Om autopiloten mot förmodan inledningsvis inte skulle gå att koppla ur kan den som alla autopiloter, även moderna,  övermanövreras med lite extra muskelkraft (och svordomar) från piloten.  Även om en osynlig mystisk kraft skulle utfört allt vad som behövts för att autopiloten skulle kopplats in i lättningsögonblicket, fanns det ingen teknisk anledning till att flygplanet skulle försöka stiga brant. Den branta stigningen berodde enbart på det kvarglömda roderlåset!

text: :::Större delen av lasten i olycksplanet bestod av passagerare. Vi kan nog lugnt dra slutsatsen att dessa alla satt fastspända i sina stolar och inte lät sig förskjutas nånstans i  accelerationen.  Deras bagage var lastat i ett utrymme mellan kabin och cockpit. Inte ens om man underlåtit att förankra bagaget med ett lastnät, kunde det ha förflyttats så till den milda grad, att balansen förskjutits. Passagerarkabinen är helt enkelt i vägen för det!

text: :::Jag tror din förmodade uträkning av tidpunkten för haveriet är korrekt. Att man på vissa ställen angett 15:30 kan mycket väl vara baserat på andrahandsuppgifter om att flygplanet kraschat ”vid halvfyratiden”.

text: :::Det är helt klart att den indirekta orsaken till haveriet var tidspress. Även om man startat från Amsterdam på utsatt tid var man rätt bra försenad redan vid landning i Köpenhamn, och värre visste man att det skulle bli innan man nådde Stockholm. Att man hade en celeber last har säkert påverkat att man försökt göra mellanlandningen så kort som möjligt. Om kaptenen hade följt och utfört checklistan  hade han haft minst två, inkluderat motoruppkörning,  tillfällen att upptäcka att roderlåset satt kvar. Han har uppenbarligen inte gjort endera. Det kan vara värt att notera att juridiskt ansvarig för olyckan var enbart Geysendorffer själv i egenskap av kapten, och ingen annan! Den person i markpersonalen som satte dit roderlåset och glömde att ta bort det går helt fri, så även andrepiloten! Och så skall det vara!

text: :::Du har från början korrekt återgivet vad din källa, SvD, skrev om saken vid den tidpunkten. Det var inte riktigt min mening från början att analysera sönder vad dom skrev, men det har onekligen varit rätt intressant att göra det. Summan är att man då som nu inte kan lita på allt man läser i dagstidningar. Kanske även nåt att tänka på när man läser Aftonbladets artikel om kungahusets eventuella nazisympatier! --Towpilot 10 mars 2006 kl.07.00 (CET)
replies: text: :::: DC-3 är den civila beteckningen och C-47 Dakota den militära för samma flygplanstyp. --Jorchr 8 mars 2006 kl.23.03 (CET)
thread_title:  Flygolyckan 

message: Nedanstående är saxt från min egen diskussionssida där användare:IP fäste min uppmärksamhet på några redigeringar på denna sida som förefaller tämligen POV.
Hej! användare:Bronks har gjort vissa ändingar i Gustaf Adolf (svensk arvprins), som jag finner något feltolkade eller överdrivna ("donera pengar" för en prins innebär väl mer än några slantar, och dessutom hade prinsen ju till uppgift att verka för neutralitetspolitiken, vilket väl tolkades som att behålla freden). Bilden uppges på Commons vara tagen från Forum för levande historia, men jag finner den i alla fall inte på deras hemsida, och vet inte om den är äkta eller inte. Skulle Du vilja vara vänlig och titta över artikeln?//--IP 19 februari 2006 kl.16.52 (CET)
replies: text: Hej IP!

text: Har på något sätt missat denna Din förfrågan tidigare - ber om ursäkt för det! Har nu tittat på Gustaf Adolf-artikeln och håller med om att den verkar märkligt POV-vinklad åt att prinsen skulle (och hans far) skulle ha varit nazister. Gustaf Adolfs hustru Sibylla hade i och för sig en bror som var rejält insyltad med nazisterna, men mycket närmre än så tror jag inte att man kan föra kopplingen till prinsen utan att hamna i någon mycket vag "guilt by association".

text: Vad beträffar bilden har jag inte sett just denna tidigare. Jag är dock beredd att sätta en slant på att den är tagen vid samma tillfälle som en annan "beryktad" bild av Gustaf Adolf, nämligen en där han - också då i uniform - skakar hand med Hitler. Problemet med att påstå att den skulle belägga något slags nazivänlighet är att den i själva verket är tagen i samband med något idrottsevenemang inom hästsport (minns inte om det var OS 1936 eller en separat ryttartävling) där Hitler helt enkelt skakar hand med samtliga tävlande (Gustaf Adolf var en skicklig ryttare och tävlade åtskilligt) - inklusive ett par polska officerare som står bara ett par snäpp till höger och till synes glatt väntar på att få trycka sin framtida ockupants hand!

text: Tills dess att det är närmare utrett varifrån bilden verkligen kommer och i vilket sammanhang den tagits anser jag nog att den bör plockas bort. Notera f ö den märkluga bildvinkeln och det beiga partiet till höger - det ser ut som någon fotograferat av ett inslag i en skärmutställning eller liknande!

text: Fredrik [dvs = FredrikT 8 mars 2006 kl.14.51 (CET)]

text: PS Kommer att publicera ovanstående även på artikelns kommenatarsida.
replies: text: :Tack för svaret, bättre sent än aldrig :)! Bronks har svarat på min användardiskussion, och sagt att bilden ytterst kommer från Krigsarkivet via Forum för levande historia, och att man "inte kan förneka att de hade sympatier med nazismen".  Jag anser också att bilden borde tas bort, och i första hand byta namn. En bild som föreställer en handling men inte sätts i sitt sammanhang är värdelös och missvisande. Bildtexten är också märklig, då man väl egentligen inte vet vad prinsen gör.

text: ://--IP 8 mars 2006 kl.14.59 (CET)
replies: text: ::Prinsen kan mycket väl lägga pengar till tyska Röda korset, dra en lott i ett välgörenhetslotteri eller vad som helst. Att han någonsin skulle ha uppträtt på ett formellt "nazistmöte" har jag mycket svårt att tro. Uniformerna säger ju inget mer än att det hela är i Tyskland. /FredrikT 8 mars 2006 kl.15.18 (CET)
--------------------------------
Denna post i WP uppmärksammas av Resumé idag: http://www.resume.se/artikel-art_id=14310.html  (publicerad kl 14.00)  med rubriken "Kungens pappa pekas ut som nazist i nätlexikon". MVH Anna

text: Ur artikeln i Resumé: - Den bilden finns i vår utställning och är tagen i Tyskland i samband med att tyska Röda Korset samlar in pengar. Vad var det jag sade ovan! /FredrikT 8 mars 2006 kl.15.20 (CET)
En annan artikel i Resume (publicerad 15:46) stöder Wikipedias uppgifter, Expressens kulturchef Per Svensson bekräftar uppgifterna i internet-lexikonet Wikipedia, som Resume.se rapporterade om tidigare idag: Kungens pappa hade sympatier för Nazityskland.  //Tåggas 8 mars 2006 kl.16.34 (CET)

text: Det är en stor skillnad mellan att vara protysk och för kejsartyskland, och att vara nazist! Självklart träffade han Hitler! Det är somligas jobb. Kofi Annan har - visst var det han? - sagt att han har ätit middag med alla samtidens värsta massmördare, för det ingår i jobbet.//--IP 8 mars 2006 kl.16.41 (CET)
replies: text: :Var står det att han var nazist? Det står att han hade starka sympatier med nazismen och under den borttagna bilden stod att han donerade pengar vid ett nazimöte. //Tåggas 8 mars 2006 kl.17.02 (CET)
replies: text: ::Resumé tolkar Per Svensson som om han säger att prinsen kände sympatier för nazisterna. Per Svensson säger att det inte är så enkelt, men att han var protysk i den meningen att han kände sympati för kejsartidens Tyskland. Jag vet inte vad du syftar på med "var" i första meningen, vår eller resumés artikel?//--IP 8 mars 2006 kl.17.08 (CET)
replies: text: :::Jag avsåg våran arikel i min kommentar. //Tåggas 8 mars 2006 kl.17.14 (CET)
replies: text: ::::Det stod förr att han hade sympatier med Nazityskland. Observera skillnaden mellan "Nazityskland" och "protysk i den bemärkelsen att man känner sympatier för Kejsartidens Tyskland". Hitler var anti-monarkist. Det var inte prinsen. En annan felaktig uppgift var att bilden tolkades som om prinsen donerade pengar till Tyskland. Det var inte hans avsikt. Hnas avsikt var tydligen att donera pengar till Röda korset.//--IP 8 mars 2006 kl.17.23 (CET)

text: ::Resumé har ändrat artikeln under vår diskussion.//--IP 8 mars 2006 kl.17.12 (CET)
Fan, nytt rekord av aftonbladet i ren idioti. Olof Johansson 8 mars 2006 kl.22.46 (CET)
Jävla fegisar! Han VAR ju sympatisör med nazityskland. Både kungen och Gustav V var extremt tyskvänliga. Och det var inte bara "diplomatiskt" där faktiskt Gustav VI inte var lika välvilligt inställd.

text: Ännu mer i aftonbladet:

text: * Kungens far hos Hitler, Uppslagsverk: Gustaf Adolf stödde nazism

text: * Svensk nazistexpert: Uppgifterna stämmer

text: "nazistexperten" Tobias Hübinette är dock rätt kontroversiell, se Lång tråd på ett forum, delvis om Hübinette --Apoc2400 9 mars 2006 kl.10.36 (CET)
replies: text: :Tobias Hübinette har kastat ur sig den här anklagelsen mot flera kända icke-nazister, bla den socialdemokratiske försvarsministern Sven Andersson. Hans trovärdighet är mycket låg.
Ska vi lugna ner oss lite? Att delar av det svenska kungahuset (Gustaf V, drottning Victoria m.fl.) hade starka sympatier för Tyskland är inget nytt. Att därifrån antyda att kungen och arvprins Gustaf Adolf (till skillnad från kronprinsen, sedermera kung Gustaf VI Adolf) var nazistsympatisörer är nog att gå för långt. Möjligen kan man (om man vill) kalla dem politiskt naiva. Sintram 9 mars 2006 kl.10.58 (CET)
Ingen har påstått dem vara NAZISTER utan sympatisörer av nazityskland. En populär inställning bland stora delar av högern under den här tiden.
Gustav VI var mer av en anglofil, medan Gustav V och kronprins Gustav Adolf var betydligt mer protysk. Enda stället det står att han var nazist är hos journalisterna. Inte på  Wikipedia

text: Vadå "ingen har påstått dem vara nazister"?!? Den  nu borttagna bilden var döpt till filnamnet "kungenspappanasse.jpg"!!! Därtill var den försedd med en bildtext som gav sken av att prinsen öppet stödde pengar till nazistpartiet när han i själva verket donerade till Röda Korset! /FredrikT 11 mars 2006 kl.00.26 (CET)
Korrigerar en liten historisk tabbe: Finland var inte allierad med nazityskland, såsom påstås i texten, i februari 1940, utan först ett dryggt år senare.
thread_title:  Vaga nazismanklagelser 

message: Var finns beläggen för att GA hade STARKA sympatier för nazismen? Är det inte rimligare att anta, att GA föredrog Tyskland med Hitler framför Sovjet med Stalin? De som i dessa dagar föredrar USA med Bush framför Saddam Hussein och Usama bin Laden riskerar kanske att i en framtid etiketteras som att de har "starka sympatier för USA, Bush och det republikanska partiet"? 1939 måste just Sovjet setts som ett större hot mot Sverige än Tyskland, med tanke på hoten mot Finland och de baltiska länderna. Dessutom var ju Tyskland 1939 i en pakt med just Sovjet! Om nu hjälpen till de fattiga i Tyskland ses som en hjälp eller sympatibevis mot nazismen, så skulle det vid den tiden kunna tolkas som hjälp åt den gemensamma tysk-sovjetiska krigsansträngningarna och som ett accepterande av Stalins kommunism!
Odemokratiska regimer och statsskick i form av diktatur har ju inte precis hindrat Sverige att dela ut olika former av bistånd i det mer nära förflutna.
thread_title:  Starka sympatier? Var är beläggen? 

message: Jag skrivskyddade sidan eftersom det ser riktigt dåligt ut att det redigeringskrigas om en sida som är omnämnd i media. Kan inte alla inblandade försöka komma överens på diskussionssidan här först så att vi kan ha en mer fast version istället? Gunnar Larsson 9 mars 2006 kl.15.25 (CET)
replies: text: Du har skrivskyddat en version som är kriminell, vare sig hovet åtalar wp för förtal eller inte. Det finns inget belägg för nazismen. Tobias Hübinettes "bekräftelser" bygger på samma slag av feltolkningar. WP har blivit mycket skarpt kritiserat för detta, jag hoppas att du förstår det.//--IP 9 mars 2006 kl.15.31 (CET)
replies: text: :En bild på där kronprinsen donerar pengar till nazisterna kan ju knappast sägas vara förtal om nu inte bilden visar sig vara medvetet förfalskad. Just nu står det också bara att han sympatiserade med tyskland och inte med nazityskland som vore en mer korrekt beskrivning. Visserligen kan vi ju göra beskrivningen mer NPOV genom att säga att ledande forskare, bland annat Tobias Hübinettes, hävdar att kungne hade starka kopplningar till nazismen och nazityskland. Detta styrks genom bland annat bilddokument. --Rapvatten 9 mars 2006 kl.15.35 (CET)

text: :Att kungen hade sympatier för Tyskland har väl ingen ifrågasatt? (Hübinette omnämns inte i artikeln vad jag kan se, inte som den ser ut nu åtminstone, kanske hann Rapvatten ändra artikeln innan jag skrivskyddade). Gunnar Larsson 9 mars 2006 kl.15.36 (CET)
replies: text: ::Det gick så snabbt i redigeringarna, att jag inte riktigt hann med. Om det stod att de hade sympatier för Tyskland är det självklart ok.//--IP 9 mars 2006 kl.15.58 (CET)

text: ::Rapvatten verkar däremot ha rederat mall:Faktakoll.  Jag tycker att den ska sättas tillbaka.//--IP 9 mars 2006 kl.18.12 (CET)
thread_title: Skrivskyddad

message: Jag ser att det finns två parter. En part som vill ha kvar delen om att kronprinsen sympatiserade med nazityskland och en part som vill ta bort delen. Eftersom jag anser att allas åsikter skall finnas representerade är det klart att delen och bilden skall vara kvar. Kronprinsens nazitysklandsympatier är styrka av bland annat forskare på ämnet. --Rapvatten 9 mars 2006 kl.15.28 (CET)
replies: text: Du skriver att du anser att "allas åsikter skall finnas representerade". Gäller det även dina meningsmotståndares åsikter?

text: Om Gustaf Adolf verkligen hade sympatier för Hitler och nazismen, måste det snarast styrkas med oberoende och auktoritativa källor. Sådana källor har vi inte sett röken av än. Och kom inte dragande med nån forskningsrapport från Hübinette. Han är inte vad man i akademiska sammanhang kallar objektiv och otendentiös. torvindus 9 mars 2006 kl.16.13 (CET)
thread_title: Parter

message: Jag föreslår att stycket ändras till något likt följande (kanske under en ny rubrik):
replies: text: :Journalisten Per Svensson, som skrivit en bok om Gustaf Adolf och dennes relation till Nazityskland, har beskrivit Gustaf Adolf som "med all säkerhet protysk i den meningen att han kände sympati för det gamla kejsarriket.". Svensson hävdar även att prinsen "vid flera tillfällen" personligen träffat Hitler. Detta förklaras av Svensson som att han var "formad i en miljö där det var naturligt att vara protysk".Även författaren och journalisten Anna-Lena Lodenius menar att "det är uppenbart att han [prinsen] och Sibylla var vänligt inställda till Tyskland under Hitler."
På detta sätt behöver man inte lägga någon värdering i om han verkligen var "protysk" eller inte, det räcker med att citera vad olika "auktoriteter" på området säger. /Slartibartfast 9 mars 2006 kl.16.11 (CET)

text: Vad har de tmed saken att göra att han "personligen träffade Hitler"? Det gjorde Chamberlain och många andra politiker också. Det låter som ett försök till guilt by association när det skrivs i det sammanhanget. Hovets förnekande av eventuella nazisympatier borde också tas med. Den fjättrade ankan 9 mars 2006 kl.16.17 (CET)
replies: text: :Jo, det har du rätt i, det kanske inte behöver med. Instämmer också med att Hovets syn på saken bör finnas med. /Slartibartfast 9 mars 2006 kl.16.21 (CET)
replies: text: ::Alldeles precis hade de ett inslag om detta (wp nämndes inte) på P1, där Per Svensson sa att eftersom prinsen så ofta var i Koburg måste han ha känt till judeförföljelserna, vilket man kan betvivla med tanke på vilken uppståndelse det var över att prinsessan Astrid gick på promenader i Bryssel. Vad kan han egentligen ha sett inifrån residens och inhängnade parker? Och om han gjorde det, vad vet Per Svensson om huruvida prinsen viderbefodrade detta? Prinsen skrev ju en massa beredskapstexter under 2VK ("Om kriget kommer"), så nog borde han ha sett dem som ett hot.//--IP 9 mars 2006 kl.16.26 (CET)
Förslaget ovan är POV då det tar bort seriösa åsikter från forskare. Tobias Hübinette menar bland annat att kungen och kronprinsen var pronazister; vilket vidare borde nämnas i artikeln. Självklart som en åsikt från just Tobias Hübinette. Vi kan ju skriva att det är omtvistat om han endast var protysk eller också pronazist så att säga. --Rapvatten 10 mars 2006 kl.13.33 (CET)
Jag har bara lagt till ref tag här. SergeWoodzing 1 maj 2010 kl. 21.37 (CEST)
thread_title: Förslag till neutralare skrivning

message: tyder på att somliga debattörer försöker censurera alla bilder som är kritiska gentemot hovet.
 / Mats Halldin 9 mars 2006 kl.20.19 (CET)
replies: text: Japp... --Rapvatten 9 mars 2006 kl.23.06 (CET)
replies: text: :Det finns ingen historik för den bilden är allt som dyker upp när man klickar på länken. Är den raderad helt utan diskussion? Det låter ju inte klokt, eftersom det inte är ett uppenbart upphovsrättsbrott. /Grillo 10 mars 2006 kl.12.31 (CET)
replies: text: ::Söker man efter titeln i delation log får man ingen träff. Däremot har en  bild raderats med ett annat namn, men detta skedde tydligen efter att den raderande frågat efter källa och tillstånd utan svar.//--IP 10 mars 2006 kl.12.39 (CET)
replies: text: :::Här Chrizz 10 mars 2006 kl.12.46 (CET)
replies: text: ::::Varför fick inte jag någon träff? Jag provade både med och utan "image:" till namnet. Nåja, exakt samma bild hade raderats samma dag av de skäl jag skriver ovan, alltså enligt praxis så vitt jag vet.//--IP 10 mars 2006 kl.12.49 (CET)
replies: text: :::::Snarare verkar IP och den fjättrande ankan vara på ett korståg för att ogiltigförklara och radera källor på felaktiga grunder. Men vissa här tillåts tydligen köra sitt eget race. --Rapvatten 10 mars 2006 kl.13.12 (CET)
replies: text: ::::::Anklaga inte folk, diskutera istället! Ovanstående inlägg kan inte på något sätt tolkas som ett försök att söka samförstånd. Varför bilden raderades är ett mysterium, då det inte framgår av raderingsloggen varför det är ett copyvio, och det verkar inte finnas någon diskussion kring bilden i fråga. I vilket fall stöder jag Slartibartfasts förslag om neutralare skrivning ovan, den borde alla bli nöjda med. /Grillo 10 mars 2006 kl.13.23 (CET)
replies: text: :::::::Jag har bland annat på min diskussionssida försökt diskutera det: men som sagt kör vissa här sitt eget race. Bilder tas bort utan motivering och kritik tas bort utan motivering. Detta är stark kritik som kommer från mer än ett håll mot hur situationen behandlas. När administratörer raderar bilder på tveksamma grunder bör detta ses som ett enormt övertramp. Skall inte tveksamheter diskuteras? --Rapvatten 10 mars 2006 kl.13.29 (CET)
replies: text: ::::::::Bilden raderades av Jcornelius på Wikimedia commons. Han kan förmodligen inte svenska, och läser garanterat inte den här diskussionsidan. Det är bättre om du frågar honom direkt om bildraderingen, för den verkar faktiskt märklig. Tveksamheter ska diskuteras, men inte på polemiserande vis, det här är inget allmänt diskussionsforum där man jobbar för motsättningar, utan tvärtom. Här jobbar vi för att komma överens, ett krav för att klara av det är en viss kompromissvilja. /Grillo 10 mars 2006 kl.13.32 (CET)
replies: text: :::::::::Samma bild raderades av den fjättrande ankan på svenska wikipedia. Det var också den fjättrande ankan som krävde raderingen på commons. --Rapvatten 10 mars 2006 kl.13.35 (CET)
Det är den som laddar upp bilder på commons som måste bevisa att de verkligen är PD. Dessa bilder var tagna på 1930-talet, den ena 1939. Upphovsrättskyddet gäller fotgrafens dödsår + 70 år. Även om fotografen dog 1939 så gäller skyddet till 1939 + 70 = 2009 (eg. 1 januari 2010, eftersom fotot skyddas hela kalenderårets utgång), så bilden skulle fortfarande vara skyddad. Commons har mycket stränga regler, man får t.ex. inte åberopa fair use, utan bilderna måste bevisligen vara PD eller GPL eller liknande fri licens.
OCH det är uppladdaren som har bevisbördan! Kan inte uppladdaren bevisa att bilden är fri att använda så skall den tas bort. Finns det NÅGON tvekan så SKA den tas bort. I det här fallet hade Thuresson, som är sysop på commons, bett uppladdaren att ange källa och bevisa att bilderna var fria att använda, men uppladdaren hade inte kunnat göra detta. Då SKALL bilden tas bort. Gillar någon inte dessa regler, så klaga på commons, klaga inte på dem som följer reglerna. Den fjättrade ankan 10 mars 2006 kl.13.36 (CET)

text: :På Malldiskussion:Fritt foto påstås att bilder tagna av svenska fotografer nästan aldrig räknas som verk. Om det stämmer så är skyddet högst femtio år från framställningsåret. Om det inte stämmer behövs kanske en mer generell diskussion på den diskussionssidan. --82.212.68.183 10 mars 2006 kl.14.24 (CET)

text: Se för övrigt :commons:User talk:Vattkoppa. Den fjättrade ankan 10 mars 2006 kl.13.39 (CET)
replies: text: :Bilder som har raderats hade bland annat PD då de publicerades i Sverige före 1944. Dessa bilder har raderats och deras gemensamma nämnare har varit att de visade den svenska kungafamiljen ihop med nazisterna. Konstigt? --Rapvatten 10 mars 2006 kl.13.41 (CET)
replies: text: ::I vilken publikation hade de publicerats i Sverige före 1944? Uppge en källa, tack! Se även :commons:User talk:Thuresson#kungabilderna där det framgår att uppladdaren INTE kan bevisa att bilderna är fria att använda. Då SKA de raderas! Den fjättrade ankan 10 mars 2006 kl.13.45 (CET)
replies: text: :::Var finns bilderna att få tag på nu? Existerar dom någonstans? --Rapvatten 10 mars 2006 kl.14.04 (CET)
replies: text: ::::Det finns en länk till Aftonbladetartikeln med åtminstone den ena av dem i texten, under "Utbildning och hedersuppdrag". Vilket jag lagt dit. Det borde för övrigt vederlägga påståenden om att jag försöker censurera förekomsten av dessa bilder... Den fjättrade ankan 10 mars 2006 kl.14.07 (CET)
replies: text: :::::Jag står fast vid att det var tveksamheter och att saken borde ha diskuterats. Det är fortfarande inte klarlagt när bilderna publicerats. --Rapvatten 10 mars 2006 kl.14.21 (CET)
replies: text: ::::::Bevisbördan ligger på uppladdaren. Så länge du eller någon annan inte kan ange var bilderna publicerades före den 1 juli 1944 så ska de bort. Den fjättrade ankan 10 mars 2006 kl.14.24 (CET)
replies: text: :::::::Enligt  så är bilden tagen 1939. /Slartibartfast 11 mars 2006 kl.02.49 (CET)
Då Prins Carl Gustaf var med i den så kallade "Max Gumpel-gruppen" under andra världskriget och hade kontakt med den berömde svenske spionen Erik Eriksson som "handlade" med tysk olja, och han därför kunde besöka oljedepåer i Tyskland, varpå dessa konfirmerats av U.K.MOD United Kingdom Ministry of Defense bombats av de allierade efter positioner av Erik Eriksson. För detta erhåll han medalj och 1 US dollar symboliskt. Prins Carl Gustaf var ofta sedd i tyskkretsar helt riktigt, men denne erhöll hedersomnämnande från de allierade och en rad olika länders erkännande för
sitt riskfylda arbete med att giva Erik Eriksson legetimitet inför tyskarna.
Det fanns flera i hans närhet som misstänkte att han spelade dubbelspel men detta teg man med. Dock mottog Prins Carl Gustaf vid två tillfällen spottloskor i sitt ansikte vilket i alla fall en av dem, efter avslöjandet om Prinsens dubbelspel skamset bad om ursäkt för. Prinsen hade sagt att "det var helt i sin ordning och personen ifråga skulle icke taga vid sig." 
Detta har omtalats i både press som i film samt även vid intervjuer med just den omtalade Erik Eriksson. Max Gumpel lär ha sagt " att jag tror inte att du är nazist men vi lämnar det därhän, jag förstår din tystnad" slut citat.
Chefen Tyska marinens undS.Canaris,  hade i två rapporter* påtalat från sin Svergigebas på pensionat Rönnebo i Trosa, ( vilket min gode vän Börje Heed konfirmerat ) samt kan återfinnas i tyska arkiv, att Prinsen kanske skulle  hållas mer under uppsikt. Herman Göring försäkrade dock som den streber han var att "jag har allt under kontroll genom min svenska släkt ( Karin von Rosen ) får jag höra allt och inga dörrar är stängda för mig"  slut citat Haa,,, endast en dåre till morfinist kunde påstå ngt. sådant, arma Karin. (slut recitat av en ur släkten V. Rosen)Då min egen morfar var med i denna grupp har jag insiderkälor varav en hel del kommer att komma ut på bok vad det lider. Då  jag efterhand erhåller klartecken på att viss dokumentation skall få "släppas" får jag dock ge mig till tåls yterligare ett tag. Men ryggradslöst och typiskt modernt är det att inte kontrollera fakta ordentligt utan istället skriva insinuant huruvuda en person som under kriget de facto byggde upp et militärt utgångsläge för en svensk motståndsrörelse vid händelse av en ockupation av Sverige är utom all tvivel. Många var de som skämdes då detta stod i Dagspressen.
Men ordet research är ett ord jag brukar få åhörare att skratta åt vid mina föreläsningar och föredrag då jag med lätthet kan påvisa den idag snart totala avsaknaden av dylikt noga arbete. MvH. Lars Bergqvist anhörig till en i "Gruppen"  
*rapporterna uppsnappades och fotograferades av en mycket modig ung svensk kvinna varefter fotografierna sändes till London via ubåt från Hållsviken / Västerljung, strax söder om Trosa. Tyskvänliga fanns i Trosa och vänner till Allierade fanns i Hållsviken. ( Se handelsboden i TV-serien om Hedebyborna.)
von Hallwyll, Nordenskiöld, Sam Zuckerman, samt en rad författare och målare återfanns där nere, alla med "sammanfallande intresse".

text: Ps. Jag ber om ursäkt för mina slarvfel i texten ifråga. Jag är tämligen skumögd nuförtiden och jag ser allt sämre. Jag tillhör dessutom den gamla skrivmaskinstypen varför jag inte äro lika van såsom de yngre. Eländiga apparater ( jag måste ju låta lita teknik-motsträvig ) som inte låter sig hamras på likt den gamla Halda maskinen jag hellre betvingar ehu tidtypiskt.

text: Ds. Mvh. Lars Bergqvist
thread_title:  Bildcensur? 

message: Texten flyter ut över vänstermarginalen i standardutseendet och gör artikeln oläslig. / Elinnea 10 mars 2006 kl.14.13 (CET)
replies: text: Ingen som kan fixa till detta? / Elinnea 10 mars 2006 kl.19.37 (CET)
replies: text: :Undertecknad skulle gärna hjälpa till, men sidan är ju skrivskyddad. :/ torvindus 10 mars 2006 kl.19.39 (CET)
replies: text: ::Det tycks vara skillnad på inställningar och webläsare....den ser okej ut i min --MoRsE 10 mars 2006 kl.19.42 (CET)
replies: text: :::Daedalus verkar ha kunnat fixa det! Tack! / Elinnea 10 mars 2006 kl.20.05 (CET)
thread_title:  Något fel på layouten 

message: Som presskontakt för Wikipedia har jag talat med Johan Perwe på Forum för levande historia och han hävdar att uppgiften att tyska Röda korset skulle vara inblandat i bilden som tidigare publicerades i artikeln är helt felaktig och bygger på ett missförstånd. Den uppgiften bör tas bort.
 / Mats Halldin 10 mars 2006 kl.21.02 (CET)
thread_title:  Röda korset 

message: "Vissa menar att prinsen, precis som sin farfar kung Gustaf V, hade sympatier för Nazityskland. Detta förnekas dock av det svenska hovet, och inga klara belägg för dessa påståenden finns." innefattar enligt min mening båda sidors åsikter, på ett relativt neutralt sätt...ingen POV enligt mig MoRsE 11 mars 2006 kl.01.22 (CET)
replies: text: :Jag tycker att det borde stå: "både prinsen och hans farfar" eftersom om man skriver "liksom hans farfar" så antyder man att vare sig prinsen var det eller inte, så var kungen det. Artikeln borde också ta upp skillnaden mellan "protysk" och "nazitysk sympatisör", för så vitt jag ser det, är det i den skillnaden som kontroversen ligger.//--IP 11 mars 2006 kl.08.45 (CET)

text: De flesta instämmer nog med dig. Rapvatten skall blockeras om han återställer artikeln mer än 3 gånger. torvindus 11 mars 2006 kl.01.27 (CET)
replies: text: :vi har ingen sådan regel. jag är dock inte intresserad av ett redigeringskrig. det är fortfarande pov att artikeln säger att inga klara belägg finns när vissa hävdar att det finns klara belägg. men som vanligt gör man politik av en artikel. --Rapvatten 11 mars 2006 kl.01.29 (CET)
"och inga klara belägg för dessa påståenden finns."
detta påstående är klart POV då vissa anser att det finns och andra inte. jag tänker inte redigeringskriga men artikeln bör inte ta ställning. --Rapvatten 11 mars 2006 kl.01.27 (CET)

text: Varför är du inte lika noga med att kolla upp POV i artiklar som t.ex. marxism, leninism och kommunism? torvindus 11 mars 2006 kl.01.31 (CET)
replies: text: :vissa saker är omtvistade. andra går att styrka med direkt källor.  --Rapvatten 11 mars 2006 kl.02.02 (CET)
Jag anser att stycket ännu är POV. Rubriken ger en tolkning, som inte Per Svensson står för och inte heller Lodenius. De säger att han hyste sympatier för Tyskland - och det är typ Hübinette som kallar detta Nazityskland - och detta är en ofantligt stor skillnad! Detta precis som en diplomat kan gilla Grekland men inte nödvändigtvis Károlos Papoúlias, ens om han träffar honom. //--IP 11 mars 2006 kl.13.31 (CET)
thread_title: Formulering

message: Vad tjänar egentligen tabellen med persondata för syfte? Den tillför ingen ny information, utan radar bara upp samma fakta som står att läsa direkt i inledningen. Dessutom ser det, enligt min mening, mer stilrent och professionellt ut med bara en enkel porträttbild som i de flesta biografiartklarna. Wikipedia:Krångla inte till det. /Slartibartfast 11 mars 2006 kl.03.15 (CET)
replies: text: Enligt mig sammanställer tabellen datat på ett gott och överskådligt sätt gör att artikeln visuellt får ett snyggare utseende. Om någon användare anser att tabellen har 0-värde och kan motivera detta på ett bra sätt så är jag beredd på att kompromissa. Vad som gjorde mig irriterad var att du raderade något som jag satt mycket tid på, utan att diskutera. / MoRsE 11 mars 2006 kl.10.19 (CET)
replies: text: :När man raderar något sådant bör man allra minst skriva en välformulerad sammanfattning så folk förstår varför man gjorde som man gjorde. Det är något som svwikis användare rent allmänt är dåliga på. Jag har bättrat mig på sistone efter ha sett kalla fakta på http://www.math.ucla.edu/~aoleg/wp/rfa/edit_summary.html om hur dålig jag var på att sammanfatta. /Grillo 11 mars 2006 kl.13.25 (CET)

text: :Ber om ursäkt för att jag inte tog upp detta till diskussion först, då jag inte såg detta som en speciellt stor sak. Jag vidhåller dock att tabellen inte fyller någon viktig funktion, och att artikeln ser bättre och "proffsigare" ut utan. I vilket fall så bör riksvapnet tas bort, förstår inte vad det gör där. /Slartibartfast 30 mars 2006 kl.01.15 (CEST)
thread_title:  Tabell 

message: Jag har infört uppgifter som jag sedan blivit osäker på. Det gäller medverkan i OS 1936. Var prinsen med eller inte? Enligt Nordiska museet deltog han i fäktning, och enligt vår artikel diskvalifierades han i ridning. Jag vet inte, men uppgifter står mot uppgifter.//--IP 11 mars 2006 kl.11.32 (CET)
(Jag har tagit bort all information om OS så länge).//--IP 11 mars 2006 kl.11.35 (CET)
replies: text: Enligt kapitlet "Olympiskt" i Lars Elgklous bok "Kungliga eskapader och kuriositeter" står det att Gustaf Adolf ingick i den svenska ryttartruppen under OS 1936 men att han, sedan hans häst "Aida" hade vägrat hoppa över 13:e hindret i prishoppningen, blev diskvalificerad. Båda uppgifterna ovan är m a o riktiga: han deltog men diskvalificerades. Fäktningen har jag inte hittat något om. /FredrikT 29 mars 2006 kl.22.47 (CEST)
thread_title:  OS 

message: I den engelskspråkiga artikeln om Gustaf Adolfs svärfar en:Carl Eduard, Duke of Saxe-Coburg and Gotha står bl.a "He joined the Nazi Party and became a member of the SA (or Brownshirts), rising to the rank of Obergruppenfuhrer. He also served a member of the Reichstag from 1937 to 1945 and as president of the German Red Cross from 1933 to 1945. He formally joined the Nazi Party in 1935." Stämmer dessa uppgifter och är det något som på något vis bör omnämnas i stycket relationer med Nazityskland eller är det irrelevant där? / Elinnea 11 mars 2006 kl.15.29 (CET)
replies: text: Det stämmer förmodligen: svärfadern fick åtminstone höga poster inom den nazistiska armén. Då ska man ha i åtanke att han tvingats abdikera, och enligt en del forskare var detta ett drag för att återupprätta kejsardömena. Det som saknas är analysen av prins Gustaf Adolfs egen ståndpunkt. Han gick i bräschen för att rusta Sverige vid ett eventuellt angrepp från Tyskland, t ex. Att bara plocka in information som inte sätts i ett sammanhang och förklaras blir fel.//--IP 11 mars 2006 kl.15.48 (CET)
thread_title:  Svärfadern 

message: Någon hade lagt till Efter prinsens död avslöjades det att han prenumerade på en svensk nazisttidning. som inte var styrkt av källa. Jag har tagit bort det tills vidare i alla fall, tills det styrks.//--IP 29 mars 2006 kl.13.22 (CEST)
thread_title:  Ostyrkt uppgift inklämd 

message: Sidan har varit halvlåst sedan 10/3. Dags att låsa upp? // habj 2 april 2006 kl.06.09 (CEST)
replies: text: Ja. Rättelse: Återigen har en sida blivit upplåst utan att man tog bort skylten. För övrigt: i stycket "Död", ska det inte vara "1 200" snarare än "1 2000"? /Fenix 14 april 2006 kl.23.39 (CEST)
thread_title:  Halvlåst sedan 10/3 

message: Aftonbladet har idag 24/4 2006 en recention av Per Svenssons bok om GustaF Adolf med tungdpunkt på hans nazistkontakter.  Bronks 24 april 2006 kl.14.34 (CEST)
replies: text: SvD har förstås ett helt annat omdöme om boken; fil.dr. i historia Åsa Linderborg i AB tillstyrker och berömmer, medan fil.dr. i historia Jonas Nordin i SvD anser att boken har en ganska fri form där gränsen mellan sanning, sannolikhet och spekulation många gånger blir flytande.//--IP 24 april 2006 kl.14.54 (CEST)
Det betyder ju inte att SvD har rätt. Vi ser ju dessutom vilken typ av bild SVD väljer att illustrera sin artikel med, kronprinsen som en familjeman. Aftonbladets bildval är ju mer talande, det var inte så många som fick "äran" att stå brivid Hilter under OS 1936. Bronks 24 april 2006 kl.16.27 (CEST)

text: Aftonbladet är minst lika vinklad som SvD politiskt, men SvD har bättre anseende som "seriös morgontidning". SvD är heller inte nödvändigtvis rojalistisk medan AB är antirojalistisk. Notera f ö att de kommer till olika slutsatser om vad boken kommer till för slutsatser om den påstådda nazismen.//--IP 24 april 2006 kl.16.34 (CEST)
*Huruvida SvD har "bättre anseende" är en ytterst personlig åsikt. Och om AFtonbladet är "antirojalistisk" har jag svårt att hålla med om. Få tidningar har så mycket rojalistiska hyllningsartiklar och kungligt smöreri som aftonbladet. Läs tillexempel dagens nummer med uppmaningen Skicka din grattishälsning till kungen. Även kungafjäskaren och historieförfalskaren Herman Lindqvist skriver regelbundet för aftonbladet. Bronks 24 april 2006 kl.19.02 (CEST)

text: Att kalla Herman Lindqvist för historieförfalskare är i det närmaste förtal. Få har populariserat Sveriges historia såsom han. MoRsE 24 april 2006 kl.20.41 (CEST)
*Just som du säger, Herman Lindqvist är "populärhistoriker", inte någon seriös forskare. Han får ständigt kritik från akademiskt håll för bristfällighet i sina så kallade historiska böcker. Under början av 1990-talet gick hela det akademiska Sveriges historikerkår till attack mot Herman Lindqvist för hans mer eller mindre historieförfalskningar. Vi som är lite äldre minns det väl. Lindqvist gör ingen självständig forskning, han använder mycket ifrågasatt källmaterial, och framför allt, låter sina egna åsikter färga av sig samtidigt som han ignorerar fakta som inte gynnar hans perspektiv. ... Men låt inte det här bli en debatt om Herman Lindqvist. Det var inte meningen.Bronks 24 april 2006 kl.21.49
replies: text: :...en vidare tolkning, är en etablerad historiker som Dick Harrison är inte kontroversiell? Enbart för att HL inte har någon akademisk historisk bakrund betyder det inte att han tillfört den svenska historien mycket. OK. Färdigt om HL. Kommentaren om ålderskapet var helt onödig. Jag är väl förtrogen med den svenska historieskrivningen 1800-tal och framåt. MoRsE 24 april 2006 kl.22.27 (CEST)
thread_title: Aftonbladet om Kronprinsen och nazisterna

message: .. att det största stycket i denna artikel handlar om huruvida möjligtvis denne regent gillade nazi-tyskland eller inte. Korta ner och mer koncist tack, vågar dock inte redigera själv av rädsla för redigeringskrig
replies: text: Jag håller helt med föregående skribent (vars identitet jag inte har kunnat utröna) om den här avdelningen i artikeln. Den blir mer och mer bisarr för att vara en uppslagsverkstext, mer och mer som en debatt, nästan som något slags personliga funderingar i vissa delar.

text: Pinsamt att en artikel om fadern till en svensk statschef som suttit i 37 år snart har en sådan här avdelning - vill kalla den oseriös eller liknande - och dags att städa ordentligt:

text: *En enda mening som handlar om de påstådda nazistsympatierna med bra källa som styrker förekomsten av påståendena.

text: *En enda mening som styrker att han hade eller troligen hade sådana sympatier, om meningen kan beläggas med tillförlitlig källa.

text: *En enda mening som styrker att han inte eller troligen inte hade dem, ... - " - ...källa.

text: *Bilden som finns nu på GA & V-Gurra & hemskingen där är OK som ett intressant tidsdokument i vart fall.

text: Och inget mer, eftersom det inte rimligtvis kan vara relevant med mer än så. Är det för mycket begärt? Eller för lite begärt? SergeWoodzing 1 maj 2010 kl. 21.34 (CEST)
replies: text: :Instämmer och föreslår hela stycket utgår. Las in 19 mars 2006 och diskuteras ovan. Jag uppfattar att vi numera noggrant undviker att dra växlar av denna typ av spekulationer som gärna skrivs här och där men där reella källor sa~knas.Yger 1 maj 2010 kl. 21.46 (CEST)
thread_title: Fånigt

message: Jag undrar om någon annan än några av mina släktingar och bekanta och jag har förmodat (utan att veta det) att den extremt egendomliga flygolyckan som dödade denne extremt kontroversielle och politiskt extremt besvärlige man inte egentligen kan ha varit ett mord? Som händelsen beskrivs, i de detaljer som framgår, kan man snarare anta att det var det, hellre än att det inte var det. Ett mord som inte rimligtvis kunde utredas ens, därför att det inte kunde finnas bevis för vem som glömde göra vad eller struntade i det, eller avsiktligt mixtrade lite och såg till att planet störtade? Ungefär som olyckorna som dödade Dag Hammarskjöld och John F Kennedy den yngre. Och många andra liknande händelser.
Ännu mer relevant för WP är frågan om någon någonsin sett något i tryck om detta, med trovärdig källa, eller har den ganska naturliga misstanken tigits ihjäl helt och håller i över 60 år, som om ingen någonsin misstänkt detta? SergeWoodzing 24 april 2011 kl. 19.56 (CEST)
replies: text: Trots att jag fascineras av konspirationsteorier blir svaret: Snork. Testa www.flashback.org, dom upplåter gärna serverutrymme till sånt. Det hör inte hemma på wikipedia, i enlighet med "ingen originalforskning" bland annat.--LittleGun 24 april 2011 kl. 21.34 (CEST)
replies: text: :Serge, jag tror inte att du läst vad som redan skrivits om haveriet här ovan tidigare. Olyckan var varken "extrem" eller "egendomlig" på något sätt! Tvärtom var den en i en rad liknande olyckor som berodde enbart på slarv av flera inblandade. Att någon skulle smugit fram till flygplanet och satt dit ett knallrött (försett med med flagga) roderlås i avsikt att "mörda" prinsen mfl är inte det minsta trovärdigt! Dessutom, som jag redan beskrivit tidigare här ovan, hade kaptenen följt bolagets SOP (standard operation procedure) och läst och utfört checklistan hade det kvarglömda roderlåset upptäckts innan start och Prins Gustav Adolf hade förmodligen fått dö i lugn och ro av ålderdom. Modernare flygplan i samma storlek har inte externa roderlås längre, men det kommer inte att hindra att mindre flygplan med samma typ av lås även framledes kommer att haverera därför att någon stressad pilot inte följer fastställda rutiner, tyvärr. Att DC-6an med Dag H skulle blivit nedskjuten är det många som vill tro, men allt tyder dock på att piloten gjorde en felaktig NDB-inflygning. JFK Juniors haveri berodde på att han gav sig iväg på en flygning utan några yttre referenser utan att själv ha någon instrumetflygutbildning. Om du tror att han blev nedskjuten eller liknande så får du förstås tro det. Det är ju även fritt för vem som helst att tro att jorden är platt, att det aldrig varit människor på månen, och att amerikanska regeringen radiostyrde flygplanen in i WTC så man kunde detonera sprängladdningarna man redan apterat, för att nu nämna några andra händelser med lika trovärdiga "konspirationsteorier". Haveriet på Kastrup utreddes av danska luftfartsmyndigheten, förstås. Jag har för mig att jag sett en kopia för läääänge på Riksarkivet i Stockholm.

text: :Exakt vad avser du med "många andra liknande händelser"?? Ange gärna några exempel och hur dom kan anses vara "liknande" med haveriet på Kastrup, dvs uppenbart och bevisat slarv av inblandade personer.  --Towpilot 24 april 2011 kl. 23.11 (CEST)
replies: text: ::Ett problemet med frågan är att Gustaf Adolf inte var så kontroversiell i sin livstid som SergeWoodzing felaktigt utgår ifrån. Den "naturliga misstanken" blir därmed inte fullt så naturlig. SergeWoodzings projekt är därför att själv bestämma hur verkligenheten borde vara (i detta fallet att det var ett mord) och sedan försöka hitta någon källa som kan bekräfta detta. Istället bör man värdera olika källor mot varandra och på så sätt komma fram till vad som bör förmedlas i artikeln. Det är inte otroligt att det finns någon som i tryck har påstått eller antytt att Gustaf Adolfs död inte var en olycka. Det räcker dock inte för att nämna det i artikeln. En värdering av sådana tryckta källor måste också göras. /B****n 25 april 2011 kl. 09.48 (CEST)
Jag angav min ärliga åsikt om detta - och den får jag tydligen inte ha - och ställde bara en fråga om någon sett något tillförlitligt i tryck i samklang med mina misstankar. Flera delar av svaren är intressanta - tack! - men som vanligt blir personangreppen och förvanskningarna av vad jag skrev ganska nedslående. "SergeWoodzings projekt är därför att själv bestämma hur verkligenheten borde vara". Vilket trams!SergeWoodzing 25 april 2011 kl. 11.23 (CEST)

text: Hur läser du kommentarerna? Ingen har nekat dig din åsikt. Alla är överens om att dessa inte ska lanseras på WP.--LittleGun 25 april 2011 kl. 11.34 (CEST)
replies: text: :Som LittleGun påpekar har ingen förnekat någon annan att ha en egen åsikt. Om syftet med SergeWoodzings inlägg bara var att allmänt diskutera en hypotes, så var det här fel forum. Om syftet var att föreslå ett tillägg till artikeln, så begår SergeWoodzing allvarliga metodfel. Att SergeWoodzing tycker att det är trams spelar ingen roll - det är likväl fel. Ett av problemen är att relevans blandas ihop med verifierbarhet (citat: "Ännu mer relevant för WP är frågan om någon någonsin sett något i tryck om detta"). Bara för att någonting (ett faktum eller ett påstående) går att verifiera, så blir det därmed inte relevant. /B****n 25 april 2011 kl. 14.33 (CEST)
replies: text: :: Hade denna hypotes varit belagd i litteraturen hade den givetvis varit relevant. Jag tror dock det finns större anledning att ta upp ett samtal i anslutning till Kennedy junior. Fernbom2 25 april 2011 kl. 14.39 (CEST)
replies: text: :::Nej, den hade inte varit relevant bara för att den hade varit belagd i litteraturen. Vem som helst med tillräckliga ekonomiska resurser kan trycka vilka som helst påstående och på så sätt få dem "belagda i litteraturen". Jag framhärdar i att relevansbedömningen måste vara separerad från verifierbarheten. Sedan kan det naturligtvis vara så att även helt ogrundade påståenden kan få stor spridning i litteraturen eller att en enskild publicering kan få stor uppmärksamhet. Då kan det finnas anledning att återge påståendet på WP, men det är en helt annan sak. Påståendets relevans för en WP-artikel har då fortfarande inte något att göra med verifierbarheten i sig, utan dess spridning och i vilken grad det har blivit uppmärksammat, vilket alltså bör räknas in i relevansbedömningen. /B****n 25 april 2011 kl. 18.47 (CEST)
replies: text: :::: Rena skvallerböcker eller enstaka spekulativa uppgifter på andra håll räcker givetvis inte som källa. Men den fråga som ställdes förtjänar att tas på allvar i st f att avfärdas på ett sätt som genom sin formulering gränsar till personangrepp. Fernbom2 26 april 2011 kl. 11.33 (CEST)
replies: text: :::::Frågan har tagits på allvar och det är därför den har fått omfattande svar. Frågan är dock inte så enkel som frågeställaren utgår ifrån och inte heller ställd ur ett neutralt perspektiv. Det har jag försökt förklara. Om det sedan uppfattas som personangrepp så har jag uppenbarligen misslyckats. För att sammanfatta problemen med frågan: Övergripande präglas hela det ursprungliga inlägget av en slags konspirationsteoretisk vinkling. Den direkta frågan gör detta tydligt - har mordteorin publicerats eller har den tigits ihjäl? Frågan ger alltså inte utrymme för andra svar än att en mordteori är rimlig. För mig framstår det som att frågeställaren har bestämt sig för att mordteorin måste finnas med som ett sannolikt alternativ och att det nu gäller att hitta en källa som kan bekräfta denna misstanke. Jag kanske har fel i detta antagande, men de facto är frågan formulerad på det sättet. Vidare karakteriseras olyckan i frågan som extremt egendomlig medan Gustaf Adolf karakteriseras som extremt kontroversiell och politiskt extremt besvärlig. Det finns dock inget i artikeln eller diskussionen ovan som stödjer att olyckan skulle ha varit egendomlig eller att prinsen, vid tiden för sin död, skulle ha uppfattats som så kontroversiell och politiskt besvärlig att det skulle vara naturligt att misstänka ett mord. Att inledningen till frågan präglas av denna personligt vinklade syn på olyckan gör bara frågan än mer svår att besvara tillfredsställande. /B****n 26 april 2011 kl. 14.45 (CEST)
replies: text: ::::::Väl formulerat av B****n. Jag reagerade på samma sätt på de insinuanta formuleringarna i frågeställningen, men hann inte bemöta dem innan så många andra hade gjort det att jag ansåg min medverkan onödig. /FredrikT 26 april 2011 kl. 15.17 (CEST)
replies: text: ::::::: Vad gäller detta sista svar av B****n håller jag med FredrikT. Däremot ser jag inte det insinuanta i den ursprungliga frågan. Tvärtom var det bra att den ställdes, så att detta kunde redas ut. Fernbom2 26 april 2011 kl. 21.28 (CEST)
replies: text: :::::::: Jag vidhåller utan minsta tvivel mina åsikter om att olyckan (?) var extremt egendomlig samt att Gustaf Adolf var extremt kontroversiell och politiskt extremt besvärlig. Tydligen har jag rätt till de åsikterna, även om jag är den enda person i hela vida världen som har dem. Jag kan bara trösta mig med att jag känner till väldigt mycket fakta om honom och om hur han uppfattades under sina sista år, fast jag inte har några källor tillhands just nu som skulle vara rumsrena för WP. Ergo: min fråga till er andra. Inget som jag framfört har varit ägnat att avgöra frågorna för WP. SergeWoodzing 26 april 2011 kl. 23.22 (CEST)
replies: text: ::::::::: Det Du framfört är åsikter. Det har Du givetvis rätt till på en diskussionssida. Att han skulle ha uppfattats som kontroversiell i Sverige har jag svårt att tro - snarare var det hans anglosaxiskt orienterade far som ansågs misstänkt i inflytelserika kretsar. Men det beror givetvis på vilka grupper man talar om. Fernbom2 26 april 2011 kl. 23.25 (CEST)
Om det skulle finnas tillförlitliga källor som styrker att sådana misstankar någonsin funnits i respektabla media eller gedigen litteratur, i Sverige eller utomlands, anser jag definitivt att detta vore relevant för den här artikeln. Det var det, inget annat, som var min ganska enkla fråga. Om den finge besvaras utan att mitt namn nämns alls (en god vana för övrigt - kommentera saken utan att kommentera användarperson) tycker jag det hade varit storartat, oavsett vilka åsikter som framförs (om saken, inte om mig personligen). SergeWoodzing 25 april 2011 kl. 20.37 (CEST)

text: Att använda en användares namn är inte det samma som att kommentera dennes person. Ingen har här kommenterat SergeWoodzings person, men däremot hans argumentation. Jag går inte närmare in på denna fråga i dennna diskussion utan lämnar en utförligare kommenterar här. /B****n 25 april 2011 kl. 23.18 (CEST)
replies: text: :"SergeWoodzings projekt är därför att själv bestämma hur verkligenheten borde vara". Om detta inte är att angripa en person med påhittade och nedsättande påståenden om hs avsikter så har jag upphört att fatta svenska. Även jag har svarat där, och nu undanber jag mig mer om mig här. SergeWoodzing 26 april 2011 kl. 11.23 (CEST)
Den här sidan är till för att diskutera artikeln, inte någons speciella åsikter om artikelsubjektet. I artikeln ska källbelagt material skrivas efter att detta värderats. Det gäller denna och alla andra artiklar. Däremot är det fortfarande fritt att ha vilka åsikter som helst. Som sagt tidigare: Flashback är ett forum att vädra åsikter, spekulera, gissa, hoppas, debattera etc. Wikipedia är inte ett sånt forum.--LittleGun 26 april 2011 kl. 23.34 (CEST)
replies: text: ::Flashback är bra för den som vill trolla eller helt enkelt för de som tillfredsställer sig själva genom att skriva skit/spela idiot...för andra är det nog bättre med andra tips. Obelix 26 april 2011 kl. 23.36 (CEST)
replies: text: :::Bland de mest oförskämda och råelaka av alla personangrepp (och de har varit många) som jag har utsatts för på svenska Wikipedia. Läskigt! (se nedan!)--SergeWoodzing (diskussion) 25 september 2015 kl. 20.01 (CEST)
replies: text: ::::Vad är personangreppet? Uppmaningen att inte vädra åsikter utan diskutera artikeln? Eller gäller det inte ett enstaka uttalande utan hela diskussionen? (Min sista uppmaning riktade sig till alla.)--LittleGun (diskussion) 26 september 2015 kl. 07.52 (CEST)
replies: text: ::::: Vi borde försöka undvika att pådyvla varandra olika agendor. Då är risken mindre att inlägg uppfattas som personangrepp. Tostarpadius (diskussion) 26 september 2015 kl. 10.17 (CEST)
replies: text: ::::::Det borde vi. I det här fallet är agendan tydligt redovisad i första inlägget. Jag tycker till och med konspirationsteorierna borde nämnas åtminstone i artikeln om flygolyckan. Om de kan källbeläggas med relevanta källor. Men som man frågar får man svar.--LittleGun (diskussion) 26 september 2015 kl. 11.35 (CEST)
replies: text: :::::::"den som vill trolla ... de som tillfredsställer sig själva genom att skriva skit/spela idiot" - om några av er vill tro att detta inte var riktat mot mig så kan jag ber er uppriktigt om ursäkt för att jag tog illa upp för det, men bara om ni verkligen tror det, inte låtsas.

text: :::::::När LittleGun tycks hålla med Tostarpadius om att "undvika att pådyvla varandra olika agendor" och genast i nästa penndrag anser "agendan tydligt redovisad" blir det så motsägelsefullt att i vart fall jag blir snurrig i huvudet.

text: :::::::Instämmer i övrigt med er båda två. --SergeWoodzing (diskussion) 26 september 2015 kl. 20.52 (CEST)
replies: text: ::::::::SergeWoodzing: Jaha. Du har verkligen fullständigt missuppfattat Obelix inlägg. Han önskar att ingen, inte heller du, ska skriva på Flashback. Så det är mitt inlägg han vänder sig mot.--LittleGun (diskussion) 26 september 2015 kl. 21.56 (CEST)
replies: text: :::::::::Tack! Då vet jag. Strukit ovan. Ska akta mig för det svenska ordet Flashback i fortsättningen, som tydligen inte betyder fläskbak. Jag missförstod med hjälp av engelskans vanliga betydelse & trodde syftet var på tidigare jiddrande. --SergeWoodzing (diskussion) 26 september 2015 kl. 22.20 (CEST)
thread_title: Flyg''olycka'', verkligen?

message: Nuvarande namn är olyckligt, då det väl även kan avse hans far (innan Oscar II dog och han blev kronprins). Alternativen blir väl Gustaf Adolf (1906-1947) (á la commons) eller Gustaf Adolf, hertig av Västerbotten (á la enwp). Synpunkter? /Urbourbo 12 november 2011 kl. 23.37 (CET)
replies: text: Håller med och gillar första förslaget bäst. SergeWoodzing 13 november 2011 kl. 00.46 (CET)
replies: text: :Har ingen stark uppfattning i själva namngivningsfrågan men håller inte med om argumentet att nuvarande namn skulle kunna leda till förväxling. Kan inte rimligen föreställa mig att någon skulle tro att en regerande monark skulle ligga under ett artikelnamn som bygger på vederbörandes titel före trontillträdet. /FredrikT 13 november 2011 kl. 12.10 (CET)
replies: text: ::Ja, så kan jag också se det, men årtalen är bättre i parentes i stället för bara en av hans titlar. Och på detta sätt (önskedröm) skulle i stort alla konstigheter med de kungliga artikelnamnen, svenska och andra, kunna fixas homogent. En bra början. SergeWoodzing 13 november 2011 kl. 12.53 (CET)
replies: text: :::Man kan även tänka sig arvprins Gustaf Adolf (i linje med riktlinjen om kunganamn), och i så fall med en topplänk  och/eller . Problemet blir dock nog snart att ytterligare fd arvprinsar med samma namn dyker upp i historien (tex GIIA var antagligen också arvprins från början). Dvs enklast och samtidigt korrekt vore nog att använda årtalen som särskiljning, eller, kanske ännu mer i linje med riktlinjen, både prins-prefixet och årtalen: arvprins Gustaf Adolf (1906-1947)? /Urbourbo 13 november 2011 kl. 13.51 (CET)
replies: text: ::::Är det verkligen nödvändigt med dubbla särskiljningar (titel + årtal)? Ingen anann Gustaf Adolf i Sveriges historia har ju varit arvprins utan att sedan även bli kung. Och lika litet som man skulle söka efter en artikel om en professor under "Förnamn Efternamn (docent)" bara för att denne en gång varit docent innan han blev professor tror jag att någon skulle försöka söka fram Gustaf II Adolf, Gustaf IV Adolf eller Gustaf VI Adolf genom att söka på "Arvprins Gustaf Adolf". /FredrikT 15 november 2011 kl. 10.34 (CET)
replies: text: :::::Hej igen! Problemet är ju det, att inte alla besitter dina kunskaper om den svenska regentlängden, trots allas vårt tragglande i grundskolan. Hursom; arvprins Gustaf Adolf +  är ok för mig, och vore mindre förvirrande och mer i linje med riktlinjerna än nuvarande namn, då man vanligen förväntar sig att särskiljningsparenteser ska ge ett helt unikt artikelnamn, och då kungligheter som inte blivit regent ju enligt riktlinjen ska tituleras före personnamnet i artikelnamnet. /Urbourbo 15 november 2011 kl. 10.45 (CET)
replies: text: ::::::Jag har ändrat mig, inte bara för att Adolf Johans äldste lille son Gustav Adolf skulle kunna anses ha varit svensk arvprins en tid (fast jag vet egentligen inte exakt vad det är eller var då), utan i huvudsak därför att jag gillar att biografiska artiklar består av personnamn, utan titlar, och om nödvändigt särskiljande årtal inom parentes. Stödjer alltså inte båda de första förslagen längre, utan bara Gustaf Adolf (1906-1947). Så om det är okej med er, gör gärna så! SergeWoodzing 15 november 2011 kl. 14.12 (CET)
replies: text: :::::::Jag hittar ingen Gustaf Adolf bland Adolf Johans barn???? /FredrikT 15 november 2011 kl. 14.16 (CET)
replies: text: ::::::::Svenska artikeln anger bara dem som blev fullvuxna. Här är den lille pilten. SergeWoodzing 15 november 2011 kl. 15.14 (CET)
replies: text: :::::::::Jag kan iofs känna sympati för förslaget att avlägsna titlarna från icke-regenternas artiklar, men i så fall borde väl detta diskuteras generellt istället, exempelvis på nämnda riktlinjes diskussionssida. Ta gärna upp den tråden där. Tills vidare har vi väl tyvärr att förhålla oss till existerande riktlinjer... /Urbourbo 15 november 2011 kl. 15.37 (CET)
replies: text: ::::::::::Ja, det vore bra. Men just nu tycker jag ditt allra första förslag ovan är det överlägsna, och kan genomföras närsomhelst. SergeWoodzing 15 november 2011 kl. 18.18 (CET)

text: :::::::::: enligt WP:DJÄRV. SergeWoodzing 21 november 2011 kl. 22.22 (CET) - Tänk vad snyggt om vi gjorde så här med alla kungliga! SergeWoodzing 21 november 2011 kl. 22.23 (CET)
Hej, Jag tycker att du var lite förhastad med flytten, med tanke på att diskussion pågår och ingen konsensus etablerats. Samtidigt var jag kanske inte helt tydlig själv, då jag ordnade en flyttmall till arvprins Gustaf Adolf utan att tydligt deklarera här att det blivit mitt huvudförslag. Så, i tydlighetens namn; jag instämmer i grunden i att titeln ska bort, men då bara om vi enl ovan hittar en sådan konsensus globalt på svwp. För denna artikel enskilt så bryter nuvarande namn mot nuvarande riktlinje och blir därför felaktig. Mitt huvudförslag är därför arvprins Gustaf Adolf + . Är det en lösning som FredrikT mfl är komfortabla med? /Urbourbo 22 november 2011 kl. 11.57 (CET)

text: Var det inte just det artikeln låg under före den senaste flytten? Jag har som sagt ingen jättestark uppfattning i frågan, men tycker generellt att det är skönt att slippa parenteser i artikelnamn, och "Arvprins Gustaf Adolf" är ju i konsekvens med t ex artiklarna Prins Bertil, Prins Carl Philip, Prins Daniel med flera (samt i någon mån Prins August av Sverige och Norge där jag för min del skulle kunna tänka mig att skippa "av Sverige och Norge"). /FredrikT 23 november 2011 kl. 10.29 (CET)
Artikelnamnet bör vara Prins Gustaf Adolf, hertig av Västerbotten för då finns ingen sammanblandninsrisk med någon annan svensk kunglighet (än så länge dvs). Ricjac 24 februari 2012 kl. 20.54 (CET)

text: Fast jag gillar det nuvarande artikelnamnet bäst och (som sagt) tycker att all kungliga biografier borde ha det namnformatet, är det inget större fel på Urbourbos (andra) och ditt förslag, och det är nog mer i linje med namnformatet på de övriga kungliga personernas. --SergeWoodzing 25 februari 2012 kl. 20.04 (CET)
replies: text: :Kronprins, arvprins eller arvfurste? se denna ändring. Ymer (disk) 5 maj 2012 kl. 19.26 (CEST)
replies: text: ::Kronprins är rent faktamässigt uteslutet. När Gustaf Adolf dog var det fortfarande hans far som var kronprins eftersom farfar (Gustaf V) ännu levde. /FredrikT (disk) 5 maj 2012 kl. 23.32 (CEST)
replies: text: ::: "Arvprins" är en titel som aldrig funnits i Sverige (annat än möjligen i äldre tid som synonym till "kronprins"). "Arvfurste" var den korrekta beteckningen rent juridiskt (men hade ingenting med den eventuella närheten till tronen att göra). Jag ser gärna ett tillägg av något slag i artikelnamnet, men motsätter mig bestämt en flytt till "arvprins Gustaf Adolf", som är en konstruktion utan förankring i verkligheten. Tostarpadius (disk) 5 november 2012 kl. 08.23 (CET)
replies: text: ::::Sett till hans titulatur torde väl Arvfurst Gustaf Adolf, hertig av Västerbotten vara bäst, jag tror dock knappast att titeln arvfurste användes i dagligt tal utan han var nog snarare känd som Prins Gustaf Adolf. Därför är enligt min mening det bästa artikelnamnet Prins Gustaf Adolf, hertig av Västerbotten då det därmed inte avviker för mycket från andra artiklar om svenska kungligheter (t.ex. prins Bertil, prins Carl Philip och prins Daniel) samtidigt som sammanblandningsrisken undviks genom att hertigtiteln ingår i artikelnamnet. Björn Knutson (disk) 25 november 2013 kl. 19.27 (CET)
thread_title:  Namngivning 

message: Ser att detta diskuterats ovan, visst så ska detta vara med i artikeln men tar inte det nuvarande stycket lite väl stor plats? Det är ser ju ut att vara minst en femtedel av artikeln!? --Rasmus 28 25 mars 2012 kl. 17.25 (CEST)
replies: text: Nazistbilden är omotiverad av texten. Jag tog bort den men den sattes snabbt dit igen. Agenda? Ta bort den eller skriv något i texten som motiverar den, tycker jag! Bilden är inte tillräckligt relevant nu & ser tendensiös ut (i artikeln Sonja Henie vore det mer relevant med en bild på henne & Hitler som var en stor beundrare & hade henne hos sig på privat middag - han kysste henne på hand offentligt flera gånger). 85.194.5.179 17 september 2018 kl. 21.36 (CEST)
replies: text: :Jag håller med om att bilden, och relationen med Nazityskland, måste problematiseras i brödtexten. Det borde räcka med ett par rader, och inte mer än en mening i bildtexten. Jag menar att en bild ska komplettera brödtext. Inte utgöra ett eget avsnitt av sånt som är oförklarat. Till IP-numret: Undvik gärna att förutsätta en agenda det första du gör i en diskussion. Då blir det lättare att diskutera sakfrågan, annars måste avsaknaden av agenda ideligen förklaras bara för att man är av en annan mening.--LittleGun (diskussion) 18 september 2018 kl. 07.48 (CEST)
replies: text: ::Min dator fryser still när jag försöker använda länken i den alldeles nya källhänvisning under biltexten. Någon annan som kommer fram där? --85.194.5.179 19 september 2018 kl. 11.49 (CEST)
Ser ut som vi är 2 som vill ha bort bilden om den inte motiveras i artikeltexten. Den har på flera veckor inte motiverats i texten. Jag tar bort den nu. --85.194.5.179 13 oktober 2018 kl. 10.29 (CEST)
thread_title:  Relation till Nazityskland 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Gustaf Adolf (1906–1947). Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20060831225707/http://www.aftonbladet.se/vss/kultur/story/0,2789,814305,00.html till http://www.aftonbladet.se/vss/kultur/story/0,2789,814305,00.html
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 2 juni 2018 kl. 20.33 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Gustaf Adolf (1906–1947). Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20060521185818/http://www.svd.se/dynamiskt/rec_litteratur/did_12452122.asp till http://www.svd.se/dynamiskt/rec_litteratur/did_12452122.asp
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 17 juli 2018 kl. 00.27 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Är det relevant att särskilt nämna att Stig Wennerström var adjutant till prins Gustaf Adolf? Övriga adjutanter finns endast upptagna i en lista. Hade Wennerström och dennes spioneri någon särskild betydelse för eller koppling till prinsen. Om så är fallet bör det nämnas. Om inte bör stycket tas bort. /B****n (diskussion) 11 april 2020 kl. 18.56 (CEST)
thread_title:  Wennerström 

message: I den aktuella versionen av artikeln är det otydligt vad ”den senare musiktypen” som GA ska ha avnjutit i HMV:s lyssnarbås faktiskt var. Förr verkade det som att s.k. spirituals åsyftades, men sedan denna information tagits bort blir stycket svårtydbart. Vore det kanske bäst om hela meningen från ”Gustaf VI Adolfs handsekreterare…” togs bort? 213.67.128.183 1 augusti 2022 kl. 13.33 (CEST)
replies: text: Jag har återinlagt uppgiften om prinsens intresse för (negro) spirituals igen så att de båda meningarna blir begripliga. /FredrikT (diskussion) 1 augusti 2022 kl. 16.36 (CEST)
thread_title:  GA:s musikintressen