Diskussion:Nollning i Sverige

message: På KTH används symbolen Ø för de nyantagna sedan 1980-talet. Den är inspirerad av tecknet för tomma mängden och siffran 0 i äldre datorteckensnitt. I typografi brukar detta tecken skrivas som "O-slash", alltså versalt Ø. /Yvwv [y'vov] 10 juli 2005 kl.23.51 (CEST)
replies: text: ok, jag redigerade in ett ø mer eller mindre automagiskt. På Chalmers är det konsekvent (små om det är i löpande text) ø som används som alternativ till o. Tänkte först lägga till min variant också, men vid närmare eftertanke är det nog inte en stavning jag faktiskt sett - bokstaven används mest i orden øhl och i förkortningen ?ØK (stort - förkortning!) för att beteckna nollkommittéerna, och så kanske nåt till som jag inte minns just nu... TERdON 11 juli 2005 kl.00.13 (CEST)
Tog bort länken till "hazing" på engelska WP eftersom detta begrepp inbegriper förnedring. Letar efter bättre engelsk motsvarighet. I den amerikanska filmen "Deltagänget" nämndes "heck week" (som verkade vara hur kul som helst för alla inblandade), men det är inte beskrivet på engelska WP. /Yvwv [y'vov] 10 juli 2005 kl.23.42 (CEST)
thread_title: nØllan, inte nøllan

message: 1.) Fadder stavas på Chalmers som "phadder". Lade till "nolla" och "nymble" som namn på nyantagna på Chalmers. Jag är dock inte helt säker på exakt när de används. Enligt mig själv gäller "nolla" från början fram till nollningens slut, "nymble" från nollningens slut till (höst)mösspåtagningen. Enligt en kompis utsaga så gäller "nolla" från början fram till (höst)mösspåtagningen, "nymble" från (höst)mösspåtagningen till följande års (höst)mösspåtagning, "gamble" gäller därefter. Skulle vilja ha kommentar på allt detta och på huruvida detta gäller hela Chalmers och inte bara teknisk fysik.
2.) Det borde fyllas ut ngt om nollningens historia för mig veterligen så har den historiskt sett varit rätt elak, även om den inte är det idag (på Chalmers iaf.) och jag tycker detta borde nämnas i samband med varför "nollning" har dålig klang för vissa.
3.) Jag har hört en annan förklaring till varför det heter "nolla": Nolla syftar på att man tagit noll högskolepoäng. Jag föredrar dock den skrivna, att det är i analogi med "etta", "tvåa", osv..
/Erik J, 24 september 2005 (Chalmers, teknisk fysik)
replies: text: Flyttade ner dina frågor hit. Vad gäller fråga 1 så varierar språkbruket något från sektion till sektion, så det är inte konstigt om du och din kompis tycker olika. På Z används knappt nymble alls (och gamble inte överhuvudtaget om man inte pratar om andra sektioner), men jag har för mig (peppar peppar) att vi hade en annan förklaring, om jag inte minns alldeles galet var det någon variant med första tentan eller nåt. TERdON 24 september 2005 kl.12.17 (CEST)
thread_title: Mer

message: Har tagit bort länkar till begrepp som motsvarar :en:Hazing på bl a tyska, franska, nederländska och hebreiska, som lagts till av bottar. Om fler såna länkar dyker upp, se till att först ta bort dem från respektive utländsk wikipedia (den hebreiska var krånglig) och sen från den svenska. /Yvwv [y'vov] 11 november 2005 kl.11,36 (CET)
thread_title: Pass på felaktiga interwikilänkar

message: Ändrade den engelska länkningen från "Fraterneties and sororities" till "Nollning" som är en sida som handlar om just nollning. Nollning har på flera universitet (bland annat LTU) väldigt lite med föreningar och studentsällskap att göra . Jag anser att med den förra länkningen skulle man som utbytesstudent eller liknande få helt fel intryck av nollningen.
130.240.200.146 19 februari 2006 kl.23.37 (CET)
replies: text: Interwiki-bottar envisades med att lägga till länkar till "hazing" och motsvarigheter på många andra språk, och hindrades lättast genom att lägga till en annan interwikilänk. "Fraterneties and sororities" var den artikel på engelska WP som hade mest info om seriös mottagning av nyantagna. Nu är det bra att nollning finns på enWP. /Yvwv [y'vov] 19 februari 2006 kl.23.57 (CET)
thread_title:  Engelska länken 

message: Jag tycker att artikeln nollning är fel plats för en detaljerad diskussion av hur nollningen ser ut på varje högskola. Det borde kunna flyttas till artiklarna om högskolorna eller de organisationer som anordnar nollningarna, om sådana redan finns. Istället bör nollning beskriva fenomenet mer översiktligt, även om man naturligvis inte ska låtsas som att alla nollningar är identiska. Dessutom ger de olika avsnitten om olika högskolor närmast intrycket av att fadderiet/nollningskommittén/vad det nu kan heta på den aktuella utbildningen försöker övertyga presumtiva studenter om att just deras nollning inte alls är förnedrande och nedlåtande mot nollorna. Att använda studentikos stavning och grammatik i en uppslagsverksartikel känns också lite malplacerat, även om det kanske kan nämnas att en studentikos stavning förekommer, som i meningen "Mottagningens funktionärer kallas ofta faddrar, ibland studentikost skrivet som phaddrar." /Essin 26 april 2006 kl.23.49 (CEST)
replies: text: Nu har jag flyttat ut styckena om olika nollningar till respektive arrangörers artiklar, med undantag för nollningen på Luleå tekniska universitet, som jag i stället lade i artikeln om universitetet, och ekonomnollningen på Stockholms universitet, som jag inte visste vart jag skulle flytta. Egentligen borde kanske alla artiklarna som jag flyttade texten till också fluffmärkas, för det finns en del svepande formuleringar som jag inte brydde mig om att åtgärda kvar. /Essin 30 maj 2006 kl.18.35 (CEST)
Haha, ta bort nollning? Måste ju vara det mest vedertagna ordet som finns? =)
thread_title:  Artikeln är alldeles för specifik 

message: Angående återställning av Andejons: "Ceremonin" må kallas mottagning på Chalmers, men det ursäktar inte att mottagning används på ett språkvidrigt sätt i den skrivna texten. Rubriken bör vara "Mottagning för..." eller "Mottagande av...", inte "Mottagning av...". I brödtexten bör man vara klar med vad det är man syftar på. Är det själva mottagningsceremonin eller är det själva mottagandet? Är det "en seriös mottagning för nyantagna" eller är det "ett seriöst mottagande av nyantagna"? "Mottagningens funktionärer" (Funktionärerna som arbetar med mottagningsceremonin) eller "Mottagandets funktionärer" (funktionärerna som tar hand om de nyantagna, som håller i mottagandet). I sista stycket bör det om det rör sig om ceremonin presenteras i plural, eftersom det rör sig om många ceremonier, en på varje högskola. Alltså "...för beskrivning av mottagningarna för nyantagna...", eller om mottagandet åsyftas, "...för beskrivning av mottagandet av nyantagna...". Liknande resonemang bör föras för de resterande 3 fallen då mottagning används istället för mottagande i inledningstexten och i avsnittet "Gymnasieskolor". Ur vilken synvinkel som helst så innebär den nuvarande användningen av "mottagning" i artikeln språkfel i de flesta fall. ~ Dodde 20 april 2007 kl. 19.25 (CEST)
replies: text: Med "mottagningen" syftas i alla fall på Chalmers hela nollningsperioden, inte en enskild ceremoni. Jag har i alla fall aldrig reagerat på detta språkbruk tidigare.

text: andejons 20 april 2007 kl. 19.57 (CEST)
replies: text: :Ja, texten blir inte mindre språkvidrig för att man byter ut "ceremoni" mot "period". Samma problematik kvarstår. ~ Dodde 20 april 2007 kl. 19.59 (CEST)
thread_title:  Språkfel: Mottagning/Mottagande 

message: Det är normalt studentkårerna eller motsvarande som genomför nollningar. Genom att hänvisa till Lista över studentkårer i Sverige gör man automatiskt källäget för den här artikeln i stort sett omöjligt. /ℇsquilo 6 september 2012 kl. 14.51 (CEST)
thread_title:  Källor 

message: Som den här artikeln och nollning inleds syftar nollning på invigningsriter (i positiva som negativa sammanhang).
När jag kikar runt så verkar det som att studentkårerna själva försökt få begreppet att framstå som "alla insatser som riktar sig till nya elever (nollor)", alltså en form av reklam för den egna verksamheten. Kanske eftersom "nollning" och studentkårer fått en negativ uppmärksamhet efter senaste årens mediarapportering.
Uppfattningen verkar ha gått från studentkårer till studenter till Wikipedia, vilket känns mycket beklagligt. Ibland går det till och med att läsa på högskolesajter att man ska glömma "nollning" eller att ordet inte längre är vad det varit. Men som sagt tycks det vara studentkårerna själva som hittat på det.
Precis som med "mobbning", ett liknande ord men med annan betydelse, så kan man inte på egen hand ändra betydelsen i en handvändning eller till och med hävda att det ska bort från språket och Wikipedia enbart för att det har negativ betydelse eller kan uppfattas negativt.
Vad jag förstått så anordnar studentkårer nollning, men bedriver även stödverksamhet som inte alls är förenad med själva nollningen (ritualen). Sånt borde därför inte tas upp i artiklarna om nollning, utan i artiklar om studentkårer, faddrar etc.
Jag hoppas att det uppmärksammas bland användare och att man av den anledningen är källkritisk och inte använder studentkårernas eller högskolornas webbplatser som källor till just nollning, utan istället mer neutrala källor.
/Kyllo|snacka?★ 12 september 2013 kl. 10.46 (CEST)
replies: text: Med tanke på att "nollning" i SAOL definieras som "invigningsprocedur för nya studenter vid t.ex. högskola" ser jag inte vad problemet är. Man får acceptera att ordet kan stå för en väldig bredd av aktiviteter, från det grovt pennalistiska (som märkning med strykjärn) till det harmlösa (som fadderverksamhet vid högskolor).

text: andejons (disk) 12 september 2013 kl. 19.41 (CEST)
replies: text: :Invigningsprocedur, invigningsrit eller hur man nu väljer att förklara det är oväsentligt. Det är innebörden som är det viktiga. Jag håller med om att nollningen/proceduren/riten kan omfatta olika typer av riktade aktiviteter, inte nödvändigtvis pennalistiska. Det är när studentkårerna hittar på nya och egna betydelser som skapar oreda på Wikipedia. När man vänder på det och kallar alla insatser som riktar sig till nya elever för nollning. När man exempelvis försöker jämställa det med vanlig invigning, öppen mottagning, generell stödverksamhet eller någonting annat. När det talas om att "nollning" har ny betydelse eller att begreppet är förlegat. Media brukar istället fokusera på kränkande nollning eller nollning som gått för långt, vilket inte ger en korrekt helhetsbild, även om det också förekommer.

text: :Wikipedia ska åtminstone inte acceptera påhittade förklaringar, utan vara sakligt. Här är för övrigt en neutral källa som beskriver det ganska ingående men mer trovärdigt än exempelvis studentkårerna. Sådant i artikeln som inte kan knytas direkt till nollning bör raderas eller flyttas till en lämpligare artikel.

text: :Med tanke på källbristen så känns risken påtaglig att många som redigerar och diskuterar själva har erfarenhet av studentkår eller nollning och utgår ifrån egna erfarenheter, vilket kan skapa en intressekonflikt.

text: :Jag menar att artikeln i stället borde förklara att nollning kan innehålla pennalistiska inslag men inte alls måste det, och att det finns alternativ till det. Uppenbarligen finns det skolor som aktivt tagit avstånd från nollning för att undvika risken för incidenter, något som skulle kunna nämnas. Istället för att man försöker få det till att begreppet nollning plötsligt har fått vidare betydelse eller helt ny betydelse efter skriverierna senaste åren. /Kyllo|snacka?★ 12 september 2013 kl. 21.12 (CEST)
replies: text: ::Vad då påhittade? De studentkårer som bedriver mottagning kallar den allt som oftast för just "nollning". Det var i den akademiska världen som ordet och betydelsen föddes. Är ordet automatkarbin också "påhittat" för att det är militären som använder det? /ℇsquilo 13 september 2013 kl. 09.30 (CEST)
replies: text: ::: Påhittade förklaringar. Vår artikel handlar om det som kallades nollning för tio år sedan, också i dess nuvarande former. Om studentkårer valt att börja använda ordet i en vidare betydelse (eller byta till ett ord med en vidare betydelse) betyder det inte att vi behöver ändra fokus på vår artikel. Tvärtom skall vi akta oss om studentkårerna vill leda bort uppmärksamheten från kritik, genom att flytta fokus på andra aspekter av hur studenter tas emot. Till exempel ingår hjälp med bostad nog i hur studenter tas emot, men ingen upplever väl det som del av nollningen. --LPfi (disk) 13 september 2013 kl. 12.24 (CEST)
replies: text: :::: Jag tror att LPfi förstått hur jag menar. Det är som att en lärare skulle vara bästa referens till en artikel om den svenska skolan eller att en högstadieelev är bäst källa till en artikel om högstadiet.

text: :::: Artikeln ska beskriva ämnet neutralt och helst med oberoende källor. Särskilt viktigt känns det när det finns anledning att misstänka intressekonflikt. När jag googlat på ordet och spontanbesökt några högskolors webbplatser har jag upptäckt att respektive studentkår har profilerat uttrycket på sitt sätt med sin inbjudande beskrivning och inte förklarat sambandet närmare, inte beskrivit några nackdelar eller risker och inte länkat till källor. Något som tycks ha smittat av sig till artikeln. Läser man en oberoende/utomstående källa, exempelvis den jag presenterade, får man en annan beskrivning av nollning.

text: :::: Och till Esquilo... Om det någon gång varit ett internuttryck inom studentkårerna så är det absolut inte det längre. Ett bevis är att det finns med i SAOL och förekommer även utanför studentkårer. Det som jag tror att man kan konstatera säkert och källbelägga med oberoende källor, även om man går tillbaka i tiden, är att det är en form av välkomstrit som anordnas av äldre studenter för nya studenter i syfte att stärka kamratskapen etc. Det är inte synonymt med att allt som stärker kamratskap för nya studenter är lika med nollning. Då skulle man kunna dra det precis hur långt som helst och säga att kamratstödjare, skolexpedition, rastvakt, skolkurator, skolsyster, vaktmästare eller BRIS också är nollning enbart för att det är personer som nya studenter kan vända sig till och få hjälp.

text: :::: Det är väl möjligt att kortfattat nämna studentkårers beskrivning av nollning i artikeln, men i så fall separerat, nationellt och med källor, inte utifrån en enskild studentkår. Vill man skriva om en enskild skola så får man göra det i skolans artikel. Dessutom bör alla termer som används förklaras eller länkas så att vilken läsare som helst kan förstå såväl innebörd som samband.

text: :::: Det jag menar är att det tål att tänkas på om alla uppgifterna om högskolan verkligen hör hemma bäst i den här artikeln. Kanske kan man skriva om mottagning eller faddrar i egna artiklar eller artikeln om studentkår. Dessutom har studentkårer egna artiklar och där kan man skriva om just den där enskilda studentkåren och mycket mer ingående. Kanske finns redan informationen som står i artikeln i andra artiklar. Då räcker det kanske rent av med att länka.

text: :::: Om det inte går att skriva nationellt och källbelägga är det bättre att radera uppgifterna tills vidare. Jag kan förstå att det väcker reaktion bland personer som exempelvis är med i en studentkår och känner starkt förtroende för den, men det här är ingenting som är specifikt för just det här begreppet, utan gäller alla andra kända begrepp också.

text: :::: Det här är inte precis något nytt. Artikeln har länge varit mallad på grund av bristen på trovärdighet och källor. Det är väl på tiden att det händer något. Även när jag läser tidigare inlägg på diskussionssidan så märker jag hur diskussionerna handlar om enskilda skolor. Inget fel i det så länge som det inte används som en beskrivning av nollning i landet som helhet. /Kyllo|snacka?★ 13 september 2013 kl. 16.29 (CEST)
replies: text: ::::: Andejons: Varför lägger du in fler ostyrkta uppgifter i artikeln under pågående diskussion om problemet med det? /Kyllo|snacka?★ 13 september 2013 kl. 18.07 (CEST)

text: Jag har faktiskt svårt att förstå kritiken. Såvitt jag vet är det inte en ny företeelse att faddringen ses som en del av nollningen (den fortsätter förhoppningsvis också efteråt, men den är som mest intensiv under nollningsperioden). Det gjorde den när jag började för tio år sedan, och såvitt jag vet gör den det än idag.

text: Det är sant att högskoleföreningarna jobbar hårt för att fjärma sig från bilden av nollning som en hemsk period av pennalism och supande. Inte heller det är något nytt. Det görs på olika sätt, varav ett sätt kan vara att man undviker själva ordet, i alla fall i mer formella sammanhang. Jag tycker artikeln beskriver detta rätt tydligt, utan att slå över i förhärligande.

text: Möjligen är det så att vi har olika syn på vad artikeln handlar om. För mig är dess syfte att beskriva de olika sätt som nya studenter tas emot på högskolor och gymnasier (i första hand), inte att skildra diverse dumheter. Dessa skall naturligtvis redogöras för, men får inte bli det enda som läsaren möts av.

text: Att man väljer den definition som högskolor använder ser jag inte som konstigt. "Nollning" används på olika sätt, och det vore minst sagt märkligt att inte påpeka att den kan anses innehålla t.ex. faddring, rundvandringar i den nya staden, etc. Det behöver inte heller vara oneutralt att göra detta utifrån källor från just universitetsvärlden. Tyvärr är sådana nog det enda som står att finna, utöver diverse nyhetsartiklar om urspårade händelser.

text: Och om det är ett stort problem med artikeln att den numera nämner att det faktisk kallas "mottagning" ibland, så är vi nog lite väl petimätriga. Men jag kan peta in källor på det också, och fortsätta att källbelägga det triviala.

text: andejons (disk) 13 september 2013 kl. 18.55 (CEST)
replies: text: :Nollning är en akademisk tradition. Det är ett skådespel där fösarna är skådespelarna, faddrarna är recensenter och nollan är publik. Nollning genomförs av studentkårerna och/eller deras underorgan (nationer, sektioner eller motsvarande) men planeras i sammarbete med lärosätets administration, detta just för att säkerställa att nollningen inte innehåller aktiviteter som kan antas vara kränkande eller riskerar att urarta på något sätt. Det dokument som Kyllo länkade till ovan liknar till stora delar den riskanalys som ligger till grund för planeringen av nollningen på bland annat KTH. Att även andra institutioner har börjat använda ordet "nollning" för allehanda invigningsriter utan förankring i akademisk tradition förändrar inte ordets betydelse. En gurka blir inte en banan bara för att någon envisas med att kalla den för banan. /ℇsquilo 14 september 2013 kl. 12.58 (CEST)
replies: text: ::Man måste skilja på begrepp (det abstrakta innehållet), term (ord; det språkliga uttrycket) och det objekt som åsyftas. Självklart förvandlas inte en konkret existerande gurka till en banan bara för att vi byter term för den. Inte heller ändrar begreppet innehåll bara för att vi byter term. Men termer kan likväl ändra sin betydelse, dvs vilket begrepp och vilka objekt som är kopplade till termen. Även begrepp kan förändras över tid. Det måste naturligtvis Wikipedia ta hänsyn till. Vi kan inte säga att varje medvetet eller omedvetet försök att förändra begrepp eller termer är felaktigt. Vad gäller nollning är företeelsen betydligt mycket äldre än själva ordet. Och visst finns det en akademisk tradition bakom nollningen, men det betyder inte att äldre förekomster av vad vi idag kallar nollning skall sorteras in under detta ord. Jag tycker exempelvis att 1600-talets depositionsceremoni, cornutöl, pennalöl med mera bör avhandlas i någon annan artikel. Min egen erfarenhet av nollning på akademisk nivå ligger drygt tjugo år tillbaka i tiden och inträffade vid en äldre teknisk högskola som numera drivs i stiftelseform. Redan då var nollning ett inte helt väldefinierat begrepp som åtminstone delvis användes för att beteckna en ganska brett utbud av introduktionsaktiviteter. Ja, egentligen allt som specifikt hade med nollorna att göra innan de blev "riktiga" studenter. Det förekom rent rituella inslag, som "skändingen" där fusknollor (äldre studenter som spelade nollor) utsattes för förment pennalism. Nolluppdrag i form av ett eller annat bus som skulle utföras enligt instruktion måste självklart också räknas till nollningen även om de inte skedde under några som helst rituella former. Men även sittningar med faddergruppen, tävlingar mellan nollorna, stadsvandring med diverse märkliga inslag etc räknades in i nollningen. Artikeln bör behandla det som vanligen betecknas som nollning. Om det finns skillnader i användning mellan olika lärosäten eller över tid, så bör det redovisas. Om ordet nollning används för olika olika begrepp, så bör de få var sin artikel, men om det bara handlar om begreppen har en lite snävare eller vidare definition men kärnan är mer eller mindre den samma, så bör det kunna avhandlas i en och samma artikel. /B****n (disk) 14 september 2013 kl. 20.32 (CEST)
replies: text: ::: Ville bara påpeka att jag inte tycker inte jag att den är artikeln inte fokuserar på att beskriva hur studenter tas emot på olika högskolor utan fokuserar främst på just det som kallas "nollning". Min erfarenhet har alla fall varit att nollning förekommer på tekniska gymnasier och högskolor. Förekommer mottagningsverksamhet på andra högskolor kallas det något annat. Det är möjligt att det ändrat sig, men jag ser absolut ingen anledning att inkludera aktiviteter vid universitet och högskolor där det aldrig funnit något som kallats nollning i begreppet.FBQ (disk) 14 september 2013 kl. 22.36 (CEST)
replies: text: ::::Jag tror det är mycket få som på en fråga om de nollades när de började vid en skola där ett annat namn används skulle säga "nej, vi hade en inspark!". Synonymer, eller nära synonymer, kan mycket väl behandlas i en och samma artikel. Se för övrigt vad Uppsala universitet har att säga.

text: ::::andejons (disk) 15 september 2013 kl. 07.30 (CEST)
replies: text: ::::: De personer som visas på bilden är teknologer vid Uppsala Tekniska högskola, som förvisso är en del av Uppsala universitet. I texten står ju faktiskt "inspark eller nollning". Jag känner mig tveksam om några humanister eller jurister skulle kalla sin inspark nollning.FBQ (disk) 15 september 2013 kl. 10.31 (CEST)
replies: text: :::::: Min uppfattning är att begreppet "nollning" åtminstone just i Uppsala vid min tid var strikt förknippat med teknister. Hade man någon form av inspark, så hette det inte nollning.

text: :::::: Samma sak när jag gick på gymnasiet - gymnasiet Soltorgsgymnasiet hade en "nollning". När Hagaskolan (Hagagymnasiet) införde en egen inspark kallade man den inte  "nollning" - det var något teknister sysslade med.FBQ (disk) 15 september 2013 kl. 10.43 (CEST)
replies: text: :::::::Jag är lite förvånad över att begreppet nollning skulle vara begränsat till tekniska utbildningar, men jag får ta er icke-teknister på orden i den frågan. På KTH har i alla fall en lång tradition av nollning. Anders J. Thor har berättat en del om nollningen på sin tid (det var för övrigt han som införde traditionen att fösare skulle ha helskägg, även om det berodde på ett sammanträffande), så traditionen sträcker sig minst 60 år bakåt i tiden. /ℇsquilo 15 september 2013 kl. 12.16 (CEST)
replies: text: ::::::::Humanisterna vid Lund tycks i alla fall ha börjat med något som i Lundagård kallas nollning, även om de använder ett annat formellt namn . Detta är egentligen inte konstigare än att det även på andra områden kopplade till studentkultur finns en hel uppsjö beteckningar (jmf sexmästeri). Det handlar inte främst om vilket ord man själv skulle använda, utan om man skulle tycka att aktiviteterna det står för är jämförbara.

text: ::::::::andejons (disk) 15 september 2013 kl. 12.28 (CEST)
replies: text: ::::::::: Det är möjligt att det är jag har en föråldrad syn, men i min värld känns väldigt främmande att kalla en inspark vid ett ämne i humaniora för nollning. Uppenbarligen använder de inte begreppet själva i Lund utan artikeln (hoppas den är skriven av en teknolog:-)). "Nollning" är ju inte heller det begrepp som användes äldre tid, 1600-talets tradition kallades "deposition", och de varianter som förekommit på läroverk och gymnasier under 1800-talet hade också andra namn. Men att traditionen bland teknologer hade alla fall 50-60 år på nacken visste jag, den kan mycket väl vara äldre där. Men teknologerna hörde ju inte heller ursprungligen till universiteten, och har haft helt egna traditioner.

text: ::::::::: Sexmästeri upplever jag som mindre problematiskt, det är det ursprunliga begreppet. Oavsett vad som står i artikeln hade åtminstone flera nationer där sexmästare när jag läste, ofta var chefen för klubbverket eller klubbmästeriet sexmästare, eller skiljt mellan en klubbmästare som ansvarat för arrangemangen i sin helhet och en sexmästare som anvarat för servering och alkoholförtäring.

text: ::::::::: Men, det är som sagt möjligt att min syn är föråldrad.FBQ (disk) 15 september 2013 kl. 12.50 (CEST)
Jag skulle föreslå artikeln fokuserar på den klassiska nollningen som förekom brett inom tekniska utbildningar, och sedan avslutar med att fenomenet också de senaste 10-15 åren börjat användas på andra utbildningar då dock nya namn börjat användas, typ inspark mottagning. Om nödvändigt skriv artikeln i dåtid.Yger (disk) 15 september 2013 kl. 11.10 (CEST)

text: Är inne på en liknande linje som innebär att artikeln särskiljer på nollning på högskolor och universitet från gymnasier, folkhögskolor mm. Det brukar vara på gymnasier med inte fullständigt mogna individer som det blir problem. Det kanske finns skillnad i upplägget mellan t.ex sjuksköterskor, ekonomer eller ingenjörer på eftergymnasial nivå men finner detta mindre troligt. Angående källor så bör det väl finnas peer-review:ade sådana så att artikeln kan få lite tyngd istället för att studentkåren X skrev minsann att.. osv. "Nyheter" från journalister bör dock tas med en stor nypa salt. Schh (disk) 15 september 2013 kl. 15.16 (CEST)
replies: text: :De senaste 10-15 åren? Min erfarenhet från Finland är att gulnäbbsintagningar (vi använde det ordet) förekom bland så väl samhällsvetare som naturvetare för minst ett kvartssekel sedan. Ingenting tydde på att det var en ny företeelse och jag antog att den förekom vid alla universitet och i alla ämnen (dock med stora variationer i mängd alkoholdrickande och graden av tvivelaktiga programpunkter). Jag är mycket överraskad om seden är så ny i Sverige. --LPfi (disk) 19 september 2013 kl. 09.12 (CEST)
replies: text: ::"n0llning" och "inspark" verkar vara i stort sett samma sak fastän n0llning förekommer bland teknologer och inspark bland humanister. Det fenomenet borde behandlas för sig i artikeln Nollning. Nollning i Sverige borde kunna avskaffas eftersom nollning är en svensk term som bara används i Sverige (och Finland?). Andra länder har andra traditioner och använder andra namn.

text: ::Mottagning (som nu är en omdirigering till Nollning) är en mer generell term som borde kunna användas som samlingsartikel om mottagningsriter i andra länder och andra institutioner som gymnasieskolor osv. /ℇsquilo 19 september 2013 kl. 10.59 (CEST)
thread_title:  Problematik kring ordets betydelse 

message: Det finns gott om källor med lite mer verkshöjd än diverse kvällstidningar mm som skulle kunna användas för att lyfta artikelns nivå:
*utvecklingskonferens13.se: A Library treasure hunt – an alternative route to introduce the new university student to the library
**"Den traditionella föresläsningen, eller rundvisningen i biblioteket i stora grupper, med festtrötta studenter fungerade inte bra. /../ Detta resulterade i att vi lade vi upp studentens första introduktion till biblioteket som en skattjakt. En geografisk förflyttning mellan bibliotekslokaler, där studenterna i grupp får utföra uppdrag av olika karaktär vid olika stationer."
*mah.se: Mobbning inom föreningsidrotten
**"Ett fenomen som kan betraktas som mobbning är så kallad nollning eller inkilning som det också benämns. Begreppet kommer från den akademiska världen där de debuterande studenterna skall ”accepteras”/tas upp i samhörigheten av de studenterna som redan har gjort sin första tid. Inom idrotten finns en liknande procedur som då går under namnet inkilning."
*hh.diva-portal.org: "God morgon, högt ärade stab": Ledarskapets påverkan på gruppsammanhållning under nollningen
**"Studiens syfte var att undersöka vilka faktorer som anses viktiga vid skapandet av en sammanhållen grupp och hur ledarskapet påverkar detsamma under nollningen. Studien skulle också utvärdera den utbildning som nollningsledarna fick."
*gu.se: – Studenternas läsning av och uppfattning om studenttidningen den Götheborgske Spionen
**"'Detta livssätt är så att säga isolerat från övriga samhället. De delaktiga studenterna har sin egen jargong som nödvändigtvis inte förstås av utomstående (till exempel jippon som nollning och overall-utklädnad), studentpubar och studentföreningar av alla dess slag. /../ Där det saknas en (stark) studentkultur har studenterna inte mer gemensamt än det faktum att de studerar på universitetet. De har ingen gemensam kultur i egenskap av student."
*lu.se: Gemenskap och utanförskap i en studentförening googlecache
**"Tanken bakom nollningen är att de nya studenterna ska lära känna varandra och komma in i gemenskapen vid LTH. Under denna tid bär både nya och de äldre studenterna overall. Genom Nollningen blir studenterna bekanta med de traditioner som råder inom kåren. Under Nollningsperioden utdelas olika uppdrag till de nya studenterna som ska utföras under de fem veckorna."
*dagensmedicin.se:  Nollning stor påfrestning för akuten
**"Studenterna uppträder i affekt, stör andra patienter och personalen. Dessutom dyker de inte sällan upp med berusade kamrater,"
*ltu.se: Hur kan akademi organisera samverkan för tillväxt?
**"50 Eftersom civilingenjörers yrkesidentitet snarare grundläggs genom nollning, sektionsliv etc. än via formella utbildningsaktiviteter (Ek-Nilsson, 1999) torde maskoten ha en viktig symbolisk funktion."
Schh (disk) 16 september 2013 kl. 17.00 (CEST)
replies: text: Har du tittat i källorna? Den om Spionen nämner ju bara nollning helt i förbifarten, och det verkar den inte vara ensam om. "Gemenskap och utanförskap i en studentförening" innehåller lite mer nyttigheter, men behandlar bara Lunds tekniska högskola. Den från Högskolan i Halmstad kan vara vettig, men någon måste beställa den.

text: andejons (disk) 17 september 2013 kl. 21.36 (CEST)
replies: text: :Poängen är att det finns material att använda sig av för att få lite större tyngd på artikeln. Ovan tidningsnivån. Schh (disk) 17 september 2013 kl. 23.48 (CEST)
replies: text: ::Hur hade du tänkt att artikeln om Spionen skulle användas? Det är bra att du letat upp källor, men det hade varit ännu bättre med lite urskillning. andejons (disk) 18 september 2013 kl. 07.23 (CEST)
replies: text: :::Du kan också leta källor. Schh (disk) 18 september 2013 kl. 15.20 (CEST)
replies: text: ::::Det var nu inte det min kritik gällde, men visst. Här är en som skulle kunna ge lite intressant perspektiv (fast snarare i artikeln Nollning). Den här är än mer intressant, men mycket bättre vore om man kunde leta reda på den citerade Nollan blir nymble: passageriter på Chalmers tekniska högskola i Göteborg. av Olle Hagman.

text: ::::andejons (disk) 18 september 2013 kl. 21.35 (CEST)
thread_title:  Källor med större akademisk integritet 

message: Jag upplever att avsnittet om mottagning ger en felaktig bild. Eftersom avsnittet saknar källor bör det kunna flyttas hit tillsvidare. 
replies: text: De flesta av Sveriges studentkårer anordnar en seriös mottagning av nyantagna i samarbete med högskolans personal. Ofta förekommer att äldre elever agerar faddrar, ibland studentikost skrivet som phaddrar. Dessa kan sköta hela eller delar av nollningen. Olika studentkårers mottagning beskrivs under studentkårernas artiklar.
Det största problemet är att avsnittet inte klart anger vad det handlar om. Det ger sken av att de flesta ordnar en seriös mottagning istället för den problematiska nollningen. När man i tredje meningen nämner nollning har man lyckats få den att låta som en del av denna "seriösa mottagning"
Jag antar att beskrivningen motsvarar högskolornas strävan och antagligen studentkårens strävan så som den beskrivs för högskolan. Jag tvivlar dock på att avsnittet beskriver hela sanningen.
Under min tid som student i Finland samarbetade universitetet med studentkåren kring mottagningen av nya elever, bland annat så att tutorerna fick lön av universitetet för vissa av de officiella inslagen. Tutorerna utsågs i praktiken av olika studentföreningar och hade en central roll också i de inofficiella initieringsriterna.
Beskrivningen jag tog bort ur artikeln skulle mycket väl kunna beskriva intagningen som den organiserades hos oss, oberoende av hur mycket (litet) kontroll högskola och studentkår har över de studentikosa inslagen, och oberoende av om dessa skapar samhörighet eller framförallt kränker de nya.
Jag tror att man bör vara noga med att skilja mellan olika delar av mottagningen.
--LPfi (disk)  17 september 2013 kl. 08.53 (CEST)

text: Problemet är att, i brist på riktigt goda källor som definierar "nollning", "mottagning", "inspark" etc i kontrast mot varandra, så kommer vi aldrig kunna få riktig klarhet i ordvalen. Eftersom det kan vara samma personer som håller i av lärosätet betalade aktiviteter (t.ex. räknestugor) som aktiviteter som skapar gruppgemenskap (fest, eller brännboll, eller stadsrundvandring) så kommer begreppen glida in och ur varandra.

text: Jag är rädd att vi dessutom talar förbi varandra, för min uppfattning är inte att allt som är problematiskt, eller har den minsta chans att uppfattas som det, är nollning, medan det seriösa är mottagning. Den enda skillnaden jag skulle lägga mellan orden är att "mottagning" är lite mindre specifikt, och att det inte går att säga att högskolorna är med och nollar nyantagna, medan de är och tar emot dem.

text: andejons (disk) 17 september 2013 kl. 19.21 (CEST)
replies: text: : Det jag främst reagerade mot vara att man i inledningen talade om "nollning", inklusive att det ibland urartar, och sedan hade ett avsnitt om "mottagning" och sade att de flesta högskolor ordnar seriös mottagning, där nollning (underförstått även den seriös i den meningen att den inte urartar) ingår.

text: : Också min erfarenhet är att aktiviteterna saknar klar gräns, åtminstone ur den nya studentens synvinkel. Jag hoppas att det framgår av det jag skrev. Det vore antagligen bättre att ha ett avsnitt om högskolor (så som man nu har om gymnasier och grundskolor) och där tala om att mottagningen innehåller fler element, där en del brukar räknas till nollningen (om man inte ändrar artikeln enligt diskussionen ovan).

text: : --LPfi (disk) 19 september 2013 kl. 09.01 (CEST)
replies: text: :: Egentligen kan man göra två saker - antingen försöka bredda sig och döpa om artikeln, kanske "studentmottagning vid högskolor och universitet i Sverige". Vet inte om jag tycker det är särskilt lyckat. Det andra är att man fokuserar på nollning. Då försöker man ta reda på var begreppet nollning uppkom, och dess historik. Då kan man senare också nämna andra aktiviteter som inte kallats nollning men är snarlika, men jag tycker inte man bör blanda in sådant för mycket, då riskerar artikeln att bli en slasktratt. Jag utgår ifrån att det måste finnas personer som intresserat sig för nollningens uppkomst och tidiga historia, studentmottagningen vid Chalmers och KTH i äldre tid måste ha beskrivits av någon. Jag kan nog tyvärr inte bidra med så mycket inom det området, men vi har ju massor med teknister här på wikipedia - har inte kårerna vid de tekniska högskolorna gett ut skriftserier med material av det här slaget? De borde kunna fungera som källor.--FBQ (disk) 28 september 2013 kl. 17.18 (CEST)
replies: text: :::Jag ser rent hellre artiklar om fenomen än om begrepp; jag tycker inte det är vettigt att göra en uppdelning av materialet utifrån vilket namn som använts vid en viss högskola. Visst kanske man kan ha flera olika artiklar om det är vettigt (t.ex. om historiska mottagningsprocedurer), men jag tror inte nollningar i Skövde skiljer sig väsentligt mot insparkar i Växjö (ingen aning om detta är de namn som används just där).

text: :::andejons (disk) 28 september 2013 kl. 17.41 (CEST)
replies: text: ::::Generellt håller jag med om detta. Med rätt rubrik kan vi även få in äldre tiders initiationsriter i artikeln.

text: ::::/B****n (disk) 28 september 2013 kl. 19.04 (CEST)

text: :::: Fast jag hävdar att fenomenet blir väldigt svårgripbart, eftersom "nollning" ser väldigt olika ut. Skall artikeln bara beskriva sådant där det förekommer nollepoliser, eller där det förekommer bluffnollor?

text: :::: Depositionen förbjöds vid svenska universitet på 1600-talet. Därefter förkom inga sådana traditioner i Sverige under 1700- och 1800-talen där. Vid gymnasierna känner jag till att man i äldre tid hade initieringsriter från äldre djäknar, men myndigheterna slog till hårt mot dem, och vad jag vet förekom inte alls några sådana under sent 1800-tal. Då kommer frågan om när man vid de tekniska gymnasierna började med nollning. Studentnationerna har haft recentiorsmottagningar och recentiorsgasquer åtminstone under ganska lång tid, de är en form av mottagning för nyanlända studenter. Men de har ju ingenting med det man kallar nollning att göra, och jag kan inte tycka att de har någonting i den här artikeln att göra. Fokus bör enligt min mening ligga på just det som kallas nollning och dess historik.--FBQ (disk) 28 september 2013 kl. 19.32 (CEST)
thread_title:  Avsnittet Mottagning av nyantagna på högskolor