Diskussion:Spån (byggmaterial)

message: Kanske lite fånigt med avsnittet om att jämföra storleken på en pärta med storleken på ett tangentbord men det slog mig när jag satt och skrev att "titta här, så här stor är ju en pärta också" när jag tittade på tangenttryckningarna (har aldrig lärt mig att skriva "korrekt" på tangentbord utan måste titta ner ganska mycket... --Ztaffanb 22 mars 2006 kl.17.17 (CET)
__TOC__

message: ...dvs "pärta" och inte "pärtor" som jag råkade skriva ska det vara förstås - tack till Pontus som fixade detta! På nåt sätt kändes det självklarare med plural för man använder ju sällan en enstaka pärta (jämför med "Ahlgrens Bil" kontra "Ahlgrens Bilar") - nåja, nu är det fixat i alla fall...! --Ztaffanb 24 mars 2006 kl.13.36 (CET)
Spåntakens vara och inte vara. Angående oklarheter vad takmaterial av spjälkat trä bör heta. Det finns en utmärkt bok av Stina Wedman stickspån, beskriver från stock till färdigt tak våra svenska spåntak.
Vi har och har haft länge ord för dessa tak, tror inte att det behövs något nytt. Det finns fler referenser. Jag tycker att all information angående spånktak, kyrktak. Att dessa takstickor, takspån kommer från trä behöver vi inte tvivla om. Vad betyder ord på andra språk. Träspån betyder på de. Sägespäne . svenska sågspån. en Sawdust. Med andra ord inte med stickspån att göra.
svenboatbuilder 23 december 2007 kl. 20.04 (CET)
replies: text: Vad är detta? Ztaffanb 23 december 2007 kl. 20.24 (CET)

text: Det är en del av diskussionen på nedanstående användarsida.
http://sv.wikipedia.org/wiki/Anv%C3%A4ndardiskussion:Holger.Ellgaard
svenboatbuilder 23 december 2007 kl. 20.39 (CET)
thread_title:  Singularis 

message: Bra! Nu kan vi föra diskussionen vidare här. Att jag använde begreppet "träspån" var för att skilja från "spån" (stenflisor). Träspån är ett vedertaget begrepp och är inte likvärdigt med sågspån. Enl. arkitektens och byggnadsingenjörens "bibel",  "BYGG, handbok för Hus-, väg- och vattenbyggnad  från 1964 används ordet "träspån" som "Kluvna, trätjärimpregnerade spån, s. k. kyrkspån...". Ordet pärta förekommer inte i denna fackbok. Helst ville jag ha sökordet "spån" men det var ju redan upptaget. "Takspån" för tanken till just tak, används takspån även till väggbeklädnad??. Jag tycker även att träspån eller pärta skall belysas ur ett globalt perspektiv och då är det inte alls så säker att pärta=spåntak=Schindel är av trä, de kan vara t.ex. även av skiffer, både på tak och på väggar. Att Sägespäne är sågsspån på tyska är mig bekant (tyska är mitt modersmål). Och här kommer nästa förvirring. Det finns en sida för sågspån och en annan för kutterspån båda har samma bild och nästan samma text. Det bör man också skriva ihop. Här har tydligen många kockar rört i spån-grytan. Vidare finns det även metallspån från metallsvarvningen. Det bästa vore en förgreningssida för sökordet "Spån". Där kan man sammla allt som har med spån att göra egalt om der är av sten, trä eller metall och huvudsökordet för tak- eller väggbeklädnadsmaterialet bör vara träspån inte pärta.--Holger.Ellgaard 24 december 2007 kl. 11.18 (CET)
PS. Enligt Bonniers lexikon från 1997 är "pärta", en lyssticka, torr, späntad sticka, vanligen av furu, använd till belysning. Stickan kunde fästas i en hållare på väggen eller i en stående "lyskäring". Det passar bra till jul, mindre bra på tak och väggar :-)--Holger.Ellgaard 24 december 2007 kl. 12.35 (CET)
replies: text: Jag rekommenderar en titt i Svenska Akademiens ordlista över svenska språket, trettonde upplagan, sidan 733.   Dillinger 24 december 2007 kl. 12.43 (CET)
replies: text: :Jag tycker nog att det bästa är om denna artikel flyttas till träspån.  Sågspån kan fortsätta vara en egen artikel, medan pärta kan omdirigera till Träspån liksom takspån och spåntak. MiCkE 24 december 2007 kl. 13.40 (CET)
replies: text: ::Det är många produkter och metoder som använder just ordet träspån, just för att man ska kunna urskilja att produkt och metod har med trä att göra. Här är några från N.E. Bast av träspån, svepkärl, spånkorg, spåndosor, träfasader, rökning av livsmedel, kont av näver eller träspån. Hedaredskorg, det finns även fiskeredskap olika. Pärta är väll känt av oss träfolk lika med sticktak. Jag har en nyare bok Byggnadsmateriel Per Gunnar Burström från 2007, den behandlar inte det här ämnet spåntak, men använder ordet träspån som ingrediens i olika skivmaterial till exempel , isolering mm (träspån här syftas på restprodukter från träinduster ej tak eller belädnad av fasad). Jag en bok, husets ABC Hemgren & wannfors som beskriver Spåntak. Citat av inledning följer här.  De kyrkspån som används  på stavkyrkor och andra byggnader är tjocka och framtagna genom klyvning av trävirket. De`stickspån  eller`pert´ som används på vanliga hus är mycket tunnare och tillverkas i måtten 100x450. Spånen läggs radvis på läckt på underlagstäckt träpanel med början vid takfoten. De läggs omlott tills en treskikts täckning erhålles. Det har varit samma spånor på tak som vägg, men det har varit en liten företeelse i jämförelse med taktäckning. Jag har även en bok på Tyska som beskriver ämnet, jag är bra på facktyska i mina speciella områden.( oftast bättre än infödda som inte rent allmänt har mina fackkunskaper) Av erfarenhet vet jag översättningar av hantverksmetoder metoder kan var vanskliga eftersom de kan var olika från land till land, även i olika regioner i samma land. För att förvirra det lite mer. Vad Holger Ellgaard sökte efter i artikel till Villa Ekarne  heter på Engelska Shingle style Spån. Spånor av trä, lätt att förväxla med träspån.
Trevig fortsättning på helgen. svenboatbuilder 25 december 2007 kl. 01.39 (CET)

text: "Pärta" är (åtminstone i Finland) ett begrepp för just de platta, tunna träspån som används till taktäckning. Dessutom kan begreppet även avse törvedstickor avsedda att lysa upp. Ztaffanb 25 december 2007 kl. 09.55 (CET)
replies: text: :Ja, kärt barn har många namn. Nordiskt familjebok sägen om pärta detta . Svenska Akademiens ordlista över svenska språket har jag inte tillgång till, vad skriver dom? Enligt mina källor är pärta först och främst en lyssticka, därför bör man inte länka dit från träspån utan man bör skriva en helt ny artikel om pärta som lyssticka och ha med en rubrik eller "blänkare" för pärta som sticktak, t.ex. det som Husets ABC skriver. Eller man tar med under träspån ngt om pärta. Jag har inte förväxlat någonting, svenboatbuilder borde läsa min text häruppe en gång till. Där står nämligen att jag helst ville ha sökordet spån men det var redan upptaget. Därför valde jag träspån och det är inget felaktigt med detta. svenboatbuilder får acceptera att fackboken BYGG i sex delar är en mycket tung källa, där står (en gång till) under kapitel 636:372 Trätak, C. Träspån. "Kluvna, trätjärimpregnerade spån, s. k. kyrkspån...". Om vi inte vill lita på facklitteraturen, vad skall vi lita på då? Vidare tycker jag fortfarande att spån kall belysas globalt och där är spån som fasadbeklädnad inte alls en liten företeelse. För att få lite ordning i det hela är mitt förslag: Sökord "Spån" med förgreningssida till allt som har med spån att göra, egalt om det är trä, sten eller metall, där kan man ha länkar till träspån, takspån, kykspån, sågspån, svepask, pärta osv osv. Och en liten sak till. svenboatbuilder är säkert bra inom sitt område men jag är bra på mitt. Min utbildning fick jag på 1960-talet vid TU Berlin, mitt avslut är Dipolmingenieur Architekt och som sådan har jag varit verksam i över 40 år, 37 därav i Sverige. Gällande min facktyska inom områden arkitektur, bygg och design kann mir so schnell keiner etwas vormachen. Jag brukar inte skryta med det men jag börjar bli trött på alla pekpinnar. God fortsättning--Holger.Ellgaard 25 december 2007 kl. 11.02 (CET)

text: : För det första är det ingen pekpinne, det är en diskussion anngående om det är relevant i att använda sökordet ``träspån´´som rubrikord. Facliteratur finns det flera av från senare datum också, bland annat  ``Byggnadsmaterial´´  den boken är just till för oss alla inom trä och byggsektorn. Boken Stickspån. Arkiteckt. SAR Stina Wedman. Riksantikvarieämbetet 1998 är en med flera. Pärta, pert, ord  för stickspån för takbeklädnad. nämns i Svensk litteratur och även av insatta i ämnet fortfarande. Ordet ``Träspån´´ är ett olyckligt sökord eftersom det är ett allmänt ord för alla träspån, spånor av eller från trä (Prova googla). Det kan vara förvirrarande med sökordet ``träspån´´. Vill man att sökningen ska begränsas till ett specifikt område eller detalj då är det klart enklast att hålla oss till de fackuttryck som finns för respektive metod eller område. Klart att det ska belysas globalt,  men i första hand Svenska wikipedia ( här är vi nu). För någon vecka sedan var det ungefär den här diskussionen med artikel ``halmtak´´, Stråtak eftersom det har använts eller används strå från olika naturmaterial. Trevlig fortsättning på helgen. 
svenboatbuilder 25 december 2007 kl. 13.49 (CET).
replies: text: ::Hej! Jag upplevde det som påhopp och pekpinnar inkl. ifrågasättandet av mina kunskaper i tyska byggfackord och vad jag borde ha gjort och inte ha gjort. Men kan vi begränsa det hela till en fackdiskussion är jag med, annars struntar jag i det hela. Jag vet att träspån är inte det perfekta sökordet. Jag ville ha spån sade jag!!! Men då måste Mike släppa det i sammanhamget med spån (stenfisa). Jag flyttade ingångsvis spån till spån (flinta), men det fick inga applåder. Jag är inte specialist på just spån eller stickspån eller kyrkspån eller pärta, men spåntak eller takspån som övergripande sökord var inte heller något lyckligt val. Mitt förslag till lösning har jag beskrivit här ovan. Och kan man inte enas kan ju Wikis Skiljedomskommitté alltid hjälpa till som en sista instans, men så långt behöver det väl inte gå. Gällande det globala perspektivet håller jag inte med om dig, det skall absolut med i detta sammanhang och är berikande och byggandet är globalt. Hälsningar--Holger.Ellgaard 25 december 2007 kl. 15.04 (CET)
replies: text: :::Tja, ordet pärta är ändå det som används i Finland - alla akademiska (svenska) förklaringar kan säkert gälla men ändrar inte detta faktum. Ztaffanb 25 december 2007 kl. 20.53 (CET)
replies: text: ::::I de svenska skogslänen verkar det heta pärt i såväl singularis som pluralis, trots att pärt enligt vissa uppslagsverk egentligen är en maritim term. Huruvida pärta i meningen bloss är vanligare i södra Sverige kan jag inte uttala mig om, däremot har jag en stor trave pärt i ett uthus, och det är inte för upplysnings skull.  ;-)  Dillinger 25 december 2007 kl. 21.26 (CET)

text: : :: Hej, Jag tror att du missuppfattade mig med det globala. Åsikter kan man man säkert ha på andras handlande. Jag vill att den som läser senare ska förstå vad som är svensk eller skandinavisk tradition i artikeln helt enkelt, skilja på det globala. (Jag har varit med om att spika dessa tak i byggnadsantikvarie sammanhang, men endast för att förstå hur och varför). Man kan förundra sig mången gång hur äldre tiders hantverk kunde fungera utan vetenskap. Fortfarande söker vetenskapen lösningen på frågor från svunnen tids hantverk. Riktigt så illa är det inte med spånor till beklädnad till tak och vägg. Jag har också ett helt liv bakom mig med trä och byggnader i alla möjliga varianter, teoretiskt och praktiskt. Jag ska försöka förklara kort varför jag är emot spån eller träspån. Ordet träspån använder man i vardagslag och i fackböcker för att benämna eller särskilja träspån, spån, spånor som kommer från trä (oftast restprodukter). I relation till andra spån eller spånprodukter av helt andra material. Kommer träspån som huvudord kan det ställa till framtida problem med andra träspåns relaterade artiklar helt enkelt. Den tanken har funnits i mitt huvud när jag började med dessa andra olika träspånartiklar, av den anledningen har jag inte använt ordet träspån eftersom det är ett ord som är viktigt för flera metoder och produkter. Det kan vara av den anledningen det inte har skrivits mer om spånrelaterade metoder eller produkter mer än den artikel som vi försökte sabba spån Jag tror att det får bli fler än vi  som får spåna och ha åsikter om det här, jag personligen vill inte röra till det för någon framtida skribent. Normalt benämner man i dag tak efter deras beläggning, papp, betong, lertegel, plåt, strå, torvtak, eller vad man nu yttertaket består av eller hur? Av den anledningen blev det spåntak som kunde inkludera alla varianter av spånor till tak eller vägg eftersom material (spån av spjälkat eller sågat trä) och metod är det samma i stort. Varken ordet spån eller träspån anser jag platsar som rubrik, men kan säkert lösas. Klart jag förstår dit problem med Villa Ekarne, detta problem kommer alla att ha senare också med spånrelaterade artiklar (oavsett spån) eftersom ordet ``spån´´ är upptaget. Hälsning sven. svenboatbuilder 25 december 2007 kl. 22.43 (CET).

text: : Jag fick inte med svar i går på Holger fråga vad Husets ABC som är skrivet av två Arkitekter Per Hemgren & och Henrik Wannfors. Vad skriver husets ABC om ``träspån´´. Husets ABC tar inte upp ordet ``träspån´´ under sin atikel spåntak som de har som rubrik. Men skriver stickspån, pert som likvärdiga. Däremot använder man ordet ``träspån´´ som bas i spånskivor och fibercememtplattor sid 11.
Boken Byggnadsmaterial, en bok om dess uppbyggnad, tillverkning och egenskaper. Använder ordet ``träspån´´ som bas i träullsplattor sid 473, spånskivor sid 480, cementbundna spånskivor sid 481.
För upplysningen har jag inte min trä och byggtekniska litteraturför för att lösa korsord, samt  bor i ett ``träspånisolert´´ hus som ej har ``spåntak´´. Wikipedia är inte mitt personlig verk, här skriver vi alla på samma nivå och jag vill inte trycka någon titel bakom min text för att någon ska tro att jag har rätt. Jag kan helt enkelt ha fel. Klart att alla försöker hålla fast i sin lilla spåna för att i stället dra spån till stacken. Vi får spåna vidare i texter. Hälsning. svenboatbuilder 26 december 2007 kl. 10.37 (CET).
Hej allihopa! Jag tror att vi börjar i fel ände. Vi viftar här med fackböcker och yrkeserfarenhet och hur det är i Finland, det för oss inte vidare. Vår diskussion hittills har i alla fall visat att även i facklitteraturen finns en viss begreppsförvirring och en del oklarheter, att det finns lokala skillnader och att pärt t.o.m. kan vara en maritim term osv. Det faktum är väl mycket bra att belysa i en wikiartikel om takspån (eller vad det nu skall heta). Vi behöver väl inte ta ställning till (tack och lov) vem som har rätt eller fel i litteraturen. För att få lite struktur i det hela och nå konsensus bör även Mike och svenboatbuilder ta ett steg tillbaka och principen om minsta möjliga förvåning enl Wiki skall gälla. Jag blev minst sagt mycket förvånat när länken på spån förde mig till stenåldersredskap och det är jag väl inte ensam om. Sökordet spån skall frigöras från stenåldersredskap och leder först och främst till en förgreningssida (i princip, den som redan finns), lika för alla, varför skall spån (för stenredskap) prioriteras? På förgreningssidan kan man lätt länkas vidare till allt som har med spån att göra, det är väl vitsen med en sådan sida. Om den framtida artikeln om spån (för byggnadsmaterial) kallas takspån, spåntak, pärta, träspån, kyrkspån osv. har jag inga synpunkter på. Men jag förordar takspån ej spåntak i likhet med taktegel eller takpapp, då menar man materialet, medan med papptak eller tegeltak menar man hela taket (huset har ett tegeltak av taktegel). Det kan ju alltsammans beröras i artikeln, och den som kan något i ämnet (t.ex. svenboatbuilder) kan bygger på där, en bra början finns ju redan. Men det är en senare fråga. Först måste vi få en klar och logisk struktur, för att inte röra till det för någon framtida skribent, som svenboatbuilder säger helt riktigt. Hälsningar--Holger.Ellgaard 26 december 2007 kl. 10.46 (CET)

text: : Det tar tid att för alla att förstå att spån i dess alla vinklar är ett knepigt ord, av den anledningen var det inte i fel ände. Samtliga får Backa tillbaka och titta på avstånd, det kan vi göra först nu när alla börjar förstå vad spån är. Jag vet inte om det är för mycket begärt, en egen undergategori yttertak eller takbeläggning. (den kanske finns) Tittade just på byggnadsvård, (artikel med max 15 ord) Kategori:Arkitektur | Vård. Arkitektur är väll ok, men vård är allt från öppen vård till sluten vård. Vi får nog vara lite försiktigare på vad vi skriver!!. (Det var bara en liten parentes att det kan bli tokigt). Angående rubrik till dessa spånor av trä till tak, beror nog på om man tar man tar Material och metod i samma. Kanske trätak, det finns fler varianter på den lösningen. Är det någon som vill diskutera spån så är jag här. Hälsning svenboatbuilder 26 december 2007 kl. 12.30 (CET)
replies: text: ::Det finns ju Kategori:Byggteknik med alla möjliga byggmaterial, varken pätra eller takspån eller spåntak finns där, med där borde de finnas. Eller menade du inte så?--Holger.Ellgaard 26 december 2007 kl. 14.49 (CET)
replies: text: :::Varför grenartikeln skall ligga under sökordet spån (olika betydelser) (som det gör idag) och inte under spån har jag redogjort för redan och jag tycker att vi kan släppa det. Idag finns ett tretiotal inlänkningar till artikeln spån, alla dessa avser stenredskapet, och inget avser något träföremål, artikeln har idag också funnits under detta sökord ett år, innan takspån, spåntak och pärtor varit aktuella varför vi inte bör börja flytta om detta nu. Dessutom finns en länk till spån (olika betydelser) överst i artikeln spån, så alla kommer att hitta rätt i vilket fall. Vidare anser jag att man får dela upp informationen om träspån på flera rubriker i en artikel kallad "Träspån", med t.ex. "pärta/pärt" som en, "spåntak" som en och "spån som väggbeklädnad" som en annan, dessa sökord omdirigeras sedan till denna huvudartikel. Om artikeln blir väldigt stor kan information lyftas ut, då måste man dock vara noga med att i kommentarfältet redogöra för var informationen kommer ifrån och vem som skrivit den. MiCkE 26 december 2007 kl. 16.20 (CET)
Visst finns det länkar till spån (träspån), jag har själv lagd ett antal, annars skulle vi inte ha hamnat i denna diskussion. Fler blir det säkert också, eftersom spån som fasadbeklädnad upplevde en renässans kring förra sekelskiftet, då det åter blev "på mode" att klä husfasader med spån i nationalromantikens tecken. Men om det är så svårt att släppa begreppet "spån" avseende stenåldersredskap som Micke säger, då tycker jag att hans förslag är trots allt en acceptabel kompromiss. Sedan tycker jag att det skall heta takspån och inte spåntak om man avser byggnadsmaterialet, analogt med taktegel (ej tegeltak), takpapp (ej papptak), takplåt (ej plåttak) osv. Gå till en byggmarknad och fråga efter tegeltak, då blir dom glada, för då får dom sälja ett helt tak, fråga du efter taktegel, får dom bara sälja några stycken takpannor. Och "takspån" är tydligen en särskild stryktålig, tjockare sort, som används just för tak, om man läser det som finns på artikeln om pärta. Det bör således delas upp i "spån (takbeklädnad)" och "spån (fasadbeklädnad)". Hälsningar--Holger.Ellgaard 28 december 2007 kl. 11.42 (CET)

text: Nej det finns inte (längre, allt länkar till rätt uppslagsord numer): Special:Länkar_hit/Spån (länken från "pärta" avser faktiskt just stenföremålet). Takspån som uppslagsord har jag inget emot, men i såfall bör kanske en artikel om träspån ändå finnas kvar som beskriver andra användningsområden (som lysstickor och väggbeklädnad t.ex). MiCkE 28 december 2007 kl. 11.52 (CET)
replies: text: :Ja, nu ja! Takspån, träspån, kyrkspån, stavspån, pärta, stickspån, väggspån(??) jag varken kan eller vill utreda prioriteringen här. Bara inte spåntak !! Man har även klädd fasader med taktegel (oprofilerade sådana, lagda som fiskfjäll). Visst kan man klä fasader även med takspån men absolut inte med spåntak. Jag vill inte röra till det igen. Alla dessa vinklingar kan ju belysas i artikeln, även att träspån kan vara en avfallsprodukt vid träbearbetning och utgångsmaterial till skivframställningen.--Holger.Ellgaard 28 december 2007 kl. 12.58 (CET)
replies: text: ::: Jag tror inte att det blir något större problem med de olika spånorna senare för de som läser, enligt Mickes ide. Samt att vi som skriver kan förstå att ``träspån´´ är alla spån som kommer ifrån trä oavsett träslag. För det här takpånet som också i viss mån är ett väggspån, har vi namn som jag har påpekat tidigare. Här ``spånlista´´på några takspån! Kyrkspån, Pert, pärta, stickspån, stavspån. Jag tycker att pärta skrivarna har något ting att säga till om innan någon ny rumsterar om i artikel, eller slår ihop. Det kanske ska inte slås ihop? Det finns för övrigt ett stort urval av litteratur om just ``spåntak´´ eftersom det har varit främst ett takläggningsmaterial!! Diskussionen tar man innan man börjar ändra eller slår ihop när man vet eller borde veta att träspån kan var mer än ett specifikt spån. Det kan var så här några dagar eller mer eftersom min artikel spåntak plötsligt försvann. (Personligen har ingen tid den närmaste veckan) Lösningen på en del av problemet kan enligt min mening ligga i artikel Villa Ekarne eller ``däromkring´´ utan att behöva bryta upp alla andra artiklar om spånor. Träspån behöver ingen artikel om det förklaras att träspån är alla spån från trä, har alltid varit, och kommer troligen att så förbli om vi vill eller inte. Önskar er ett gott slut och en bättre början på nya året MVH - svenboatbuilder 28 december 2007 kl. 14.22 (CET)
replies: text: :::: Jag är "pappa" till artikeln "Pärta" (som hette "Pärtor" från början eftersom jag alltid har uppfattat pärtor som det ord man använder - en enda pärta är inte i sig speciellt användbar...). Jag har inget som helst behov av att hävda att "Pärta" är viktigare än träspån - men andra ord är en redir från "pärta" OK för min del - det viktiga är förstås att pärta inte försvinner som uppslagsord. Samt förstås att begreppet nämns med sitt rätta namn i artikeln...  Ztaffanb 28 december 2007 kl. 15.57 (CET)
Spåntak är inget takläggningsmaterial utan ett färdiglagt tak, alltså en byggnadsdel. Men takspån är ett takläggningsmaterial, vi behöver väl inte ändra svenska språket. Skulle vi inte lämna pekpinnarna därhän, herr svenboatbuilder!? Förresten "försvann" inte din artikel plötsligt, utan den finns på pärt och du var det själv som förslog att slå ihop spåntak med pärt. So what? Nu har jag uttömd detta ämne. Adjö och gott nytt år!--Holger.Ellgaard 29 december 2007 kl. 10.12 (CET)

text: :Hej.Jag har letat här efter spåntak och dess nämne innan jag skrev någonting här. Vid upptäckten av pärta föreslog jag  en sammanslagnings. All sådant brukar väll föregå en diskussion innan någon gör den! Jag har dammat av några böcker till, Skansens handbok, vården av gamla byggnader. tryckt 1981. Den här har ett avsnitt Spåntak, som beskriver hela processen, tillverkning av spån till färdigt tak.  Nästa  Så renoveras torp och gårdar 1974. Spåntak av stickspån. Jag har besökt två bibliotek ett mindre och ett större i två olika län och kommuner . Jag har letat efter böcker med titlar spån, stickspån, pärta, takspån, eller vad man nu önskar kalla dessa spånor. Den äldsta bok från 1911. jag har endast funnit ``spåntak´´ som rubrik. Där man beskriver hela momentet material till färdigt tak. Jag har också ett antal medlemtidskrifter byggnadskultur från föreningen svensk byggnadsvård. Byggnadskultur har haft flera artiklar de senast åren angående ``spåntak´´, här går man igenom material och läggning till färdigt tak. Har alla dessa författare varit okunniga och slarviga i sin benämning av rubrik spåntak, hur står det då till med resten av verken? Säkert fler än jag som undrar? Ni som har intresse av tak och inte har någon litteratur, det kan finnas på bibliotek. Kostar endast tid, förmodligen helst min tid. Med hälsning  svenboatbuilder 30 december 2007 kl. 20.57 (CET)   (tidigare byggnadsvårdskunig )
Hej! Egentligen är jag ganska trött på det här. Men, men, en gång till! Skansens vården av gamla byggnader och Så renoveras torp och gårdar har jag bland mina fackböcker och dom bekräftar bara vad jag sagt här ovan, nämligen att "spåntak" är inget byggnadsmaterial utan ett helt tak. Som rubrik är "spåntak" helt korrekt (lika "tegeltak" eller "papptak" eller "plåttak" eller "halmtak") om jag vill beskriva just ett tak. Men i en Wikipediaartikel om spån som även vill beskriva spån som fasadbeklädnad är "spåntak" som huvudrubrik inte korrekt. Ett spåntak är ett komplett tak sammansatt av spån, läkt, papp, näver, spik, råspont, vindskivor och kanske t.o.m. takrännor och själva takstolen. Den av dig anförda litteraturen beskriver olika byggnadsdelar av ett hus: tak, väggar, golv, fönster, dörrar osv. Alla är sammansatta av olika material. Tak delas upp i tegeltak, halmtak, spåntak osv. På tegeltak beskrivs bl. a. taktegel , på spåntak bl. a. takspån osv. "Där man beskriver hela momentet (från) material till färdigt tak", skriver du själv. Just det! Därför är spåntak  inte samma sak som takspån. Antingen vill du inte förstå vad jag menar eller du kan inte. Varför det har skrivits så lite om spån som fasadbeklädnad vet jag inte, men det är absolut inget litet fenomen i Sverige. Villa Ekarne är inte ensam, bara på Södra Djurgården finns dessutom Biologiska museet och Villa Mullberget, båda har fasadspån. Att jag var lite för snabb med min förgreningssida om spån och sammanslagningen av spån och pärta ha jag redan bett Micke om ursäkt för, för han fick en massa trassel! I andra sammanhang (t.ex. artikeln om fritidshus) fick jag beröm för min insats utan föregående diskussion. Ingen äger sin artikel på Wiki, får jag jämt höra. Jag skriver inte på Wiki för att göra någon förbannat utan för att jag vill delge lite av mitt kunnande, och jag skriver eller kompletterar bara ämnen som jag känner mig hemma i. Så enkelt är det. Tack och hej, leverpastej.--Holger.Ellgaard 31 december 2007 kl. 14.36 (CET) (Arkitekt SAR till 1993)

text: : Hej leverpastej. (Jag är vegetar) Samma här, jag skriver inte om något heller som jag inte är hemma på, har jag inte referenserna här får det va, enkalst så för att slippa dumma diskussioner om   ingenting. Eftersom det inte gick ha en diskussion med med min herre tidigare, eftersom ni vill har rätt angående träspån. Vilken tur att du fann din bok. Diskussion är något annat det handlar om sakfrågor, jag är tröööt på det här för länge sedan. Jag äger ingeting här hellre, såväll som någon annan. Hus består av många delar, Det där handlade om spåntak, och spån rent allmänt så det finns ingen anledning att utesluta väggspån eftersom det är samma material. Jag återkommer till det här ämnet, men jag ska börja i andra ändan för att vi ska förstå vad som fattas. Vi ses. hälsning svenboatbuilder 31 december 2007 kl. 15.29 (CET)
thread_title:  Träspån - pärta - spån 

message: Frågan är väl enkel, vill vi ha en artikel specifkt om Spåntak eller vill vi ha en artikel om byggnadsmaterialet träspån? Personligen föredrar jag en artikel om byggnadsmaterialet och tycker alltså att artikeln skall heta träspån. Jag kan dock köpa om någon i stället vill ha en artikel enbart om tak.
Signera här under de som tycker att artikeln skall handla om:
Tak (artikeln skall heta spåntak)
*
Byggnadsmaterial (artikeln skall heta träspån)
* MiCkE 31 december 2007 kl. 16.45 (CET)
* Holger.Ellgaard 1 januari 2008 kl. 10.58 (CET)
* Islander 28 januari 2008 kl. 03.48 (CET) och jag tycker det är bra som det är för ögonblicket, att träspån och spånttak redirectar till pärtor.
* Mikael Lindmark 10 februari 2008 kl. 01.14 (CET) Byt namn till träspån enligt min disk. nedan
Diskussion..?...
Vad är det här nu då? Ztaffanb 1 januari 2008 kl. 11.04 (CET)
replies: text: Hej, Ztaffanb! Som du ser ovan tycks det råda lite förvirring, om vad diskussinen egentligen handlar om. Debatten har i mitt tycke spårat ut lite till att handla om man kan ha artiklar som heter t.ex. spåntak, takspån eller pärt. Och det är klart att man kan det, frågan är vad vi vill att artikeln skall heta. Som du kanske förstår av länken ovan, vill jag inte att detta skall vara en omröstning, utan jag vill helt enkelt styra in diskussionen på sakfrågan, nämligen vad skall artikeln heta (det tycker inte jag kommer fram ovan nämligen)? Svenboatbuilder argumenterar tillexempel för att det visst kan finnas artiklar som heter "spåntak", och visst kan det det, men är det var svenboatbuilder tycker är lämpligt i det här fallet? MiCkE 1 januari 2008 kl. 12.47 (CET)
replies: text: :Jag förstår - men tyckte att greppet var ovanligt (samt förvisso djärvt). Den här artikeln (som jag skapade i en grå forntid) har svällt ut till att bli nåt slags monster...märkligt att en liten träbit ska bli så omtvistad. Kanske är "pärta" inte tillräckligt generellt utan en specifikation av ett "träspån"... nåja, jag kan inte rösta på spåntak (eftersom det är en (av flera) "tillämpningar" där pärtor används), men träspån känns inte heller riktigt korrekt i nulägt. Efter omskrivning funkar nog träspån - så måste jag välja blir det det senare alternativet. Ztaffanb 1 januari 2008 kl. 12.59 (CET)
replies: text: ::Hej! Man kan ju se över staketet till grannen Tyskland och deras artikel om spån (Schindel) här. Där heter artikeln "Schindel". En sökning på "Schindeldach" (motsv. spåntak) ger dock ingen träff, trots att "Schindeldach" eller "Schindeldächer" finns som rubriker i facklitteraturen. Samma har vi på engelska Wiki. Där heter artikeln "shake (shingle)", där skriver de: "A shake is a wooden shingle that is made from split logs. When these are used for covering the top of a house, the result is a shake roof." En sökning på "shake roof" (motsv. spåntak) ger inte heller någon träff! Hälsningar--Holger.Ellgaard 2 januari 2008 kl. 16.21 (CET)
replies: text: :::Begreppet spån används något olika i olika dialektområden. I Finland är det helt främmande; vi talar genomgående om pärtor (som inte ens min spell checker vill kännas vid) för takmaterial och primitv belysning, och spånkorgar benämner vi efter deras användning: bykkorg, vedkorg, bärkorg, etc. (Jag skulle knappast ens känna till ordet spånkorg om det inte vore för min rikssvenskfödde far.) Spån används bara om hyvel- såg-, kutterspån, osv. (Någon undrade tidigare i siskussionen; kutterspån är något grövre än sågspån, och hyvelspån närmar sig i dimension korgmaterialet.) Det finska ordet päre används för alltihop, även korgmaterialet. För materialet till flintverktyg skulle jag personligen (subjektiv bedömning) liksom Bertil Almqvist använda flisor. Märkligt hur något så trivialt som ett bearbetningsavfall (som det ju i grunden är) kan svälla ut till en så affekterad diskussion :) -Islander 28 januari 2008 kl. 03.48 (CET)
Jag har läst igenom en hel del material om gamla norrländska trähus och träkyrkor och där nämns aldrig pärta, däremot spåntak, spån, träspån och kyrkspån (som jag nu har redirektat hit). Jag ifrågasätter därmed att artikeln ska heta pärta. Spåntak och kyrkspån borde kanske istället ha egna artiklar då det är så pass olika saker vi försöker beskriva i ett och samma ord? /Mikael Lindmark 10 februari 2008 kl. 01.14 (CET)

text: Med risk för att vara tjatig - Wikipedia avser inte Sverige utan svenska språket - och i Finland (de svensktalande delarna, främst Österbotten) är det ordet pästa (fast alltid i pluralisformen pärtor) som används. Vad som sedan är "minst förvånande" är en annan fråga - förmodligen är inte pärta förstahandsvalet. Ztaffanb 10 februari 2008 kl. 11.10 (CET)
replies: text: :Apropå norrländska trähus så har jag enbart hört benämningen pärt i de delar av Norrland som jag besökt.   Dillinger 7 mars 2008 kl. 22.32 (CET)
thread_title: Ja, det är frågan

message: Har inte sett den här artikeln förut, och insåg efter att ha läst diskussionen att det inte var alldeles okomplicerat att ge sig in i den... Som jag ser det så kan (trä)spån avse både pärt, alltså (maskinhyvlad eller handskuren tunn, <~8mm) och sådana ofta ca 20 mm tjocka, ibland mer välutformade spån på kyrkor och liknande, men dessa senare kan väl aldrig kallas pärt, väl? Som det nu är blir det ju ganska förvirrande. T.ex är det väl den grova sortens spån, inte pärt, som användes fram till medeltiden (fast knappast på de flesta tak, om man räknar med böndernas hus och uthus - där var det väl nävertak. Man hittar ju inte dirket några stora mängder järnnaglar på enkla gårdsplatser i skogsbygderna före 1800-talet väl - eller skulle man ha användt tränaglar? Vi har väl inte mycket till belägg för något sådant i alla fall. Kyrkhärbret i Älvdalen har ju näver och kluvur, liksom  kyrkstallarna i Rättvik och jag föreställer mig att måste ha varit det dominerade i norden på enkla byggnader fram till pärthyveln och den massproducerade spikens tidevarv, medan däremot tjocka spån givetvis användes på statusbyggnader som kyrkor och liknande. Men hur ska vi göra? Ska vi dela upp i två artiklar, eller ska vi försöka specifisera vad som gäller vad. Har de två taktäckningsmaterialen över huvud taget något mer gemensamt än att de är av trä och spikas i tre lager?Taxelson 7 mars 2008 kl. 22.29 (CET)
replies: text: Eller används pärt även för "kyrkspån" i Finland?Taxelson 7 mars 2008 kl. 22.29 (CET)
thread_title:  spån och pärt 

message: Finns det verkligen belägg för att man använt gran för pärttilverkning, annant än möjligen helt marginellt? (Själv har jag hört påståendet att asp skulle ha använts, men jag har aldrig sett det med egna ögon, och har ingen skriftlig källa).Taxelson 7 mars 2008 kl. 22.29 (CET)
replies: text: : Gran och asp har vad jag förstått används till takspån i Sverige, säkert beroende vad i landet ni befinner er. I Finland verkar man i alla fall ha använt asp eller furu och gran. *
* Päre, stickspån eller liknande.
*Pärekatto/spåntak beskriver att träslagen furu, gran, och asp har använts.
Asp är logiskt om man förstår lite från träd, men behöver impregneras. Gran kan vara lite problematisk, det kan finnas svartkvist som ramlar ur, här kan det vara svårare att få bra material.
Furu är det mest använda här i skandinavien av de inhemska träslagen. Ek har varit till de grövre kyrkspånen. Det finns flera olika artiklar som tar upp spånbeklädnad på andra interwikisidor som inte direkt länkar till den Svenska sidan. Jag tror från min egen erfarenhet och kunskaper angående spån som beklädnad att det kommer att skrivas någon fristående artikel om något specifik nisch, det lär jag återkomma till senare när det finns lite mer intressant att läsa i den här artikeln. I finska språket verkar ordet Paanu motsvara kyrkspån också, det kan jag eventuellt förstått fel?/ svenboatbuilder 11 mars 2008 kl. 00.27 (CET)

text: Ursäkta dröjsmålet! Finska Wikipedia skiljer mellan Paanu och Päre och uppger i artikeln om Paanu att det förekommer tall och asp. I artikeln om päre nämns tall, gran och asp. det kan dock vara en tillfällighet beroende på olika skribenter. Dessutom uppges att Paanu är en tjockare variant (några centimeter) medan Päre är under 1 cm. WSOYs stora finsk-svenska ordbok översätter bägge med spån, men tillägger att i Egentliga Finland används även pärta för päre. Våra ord känner till pärt som Fottåg som hänger under rå på fartyg, från lågtyska 'Pert', (tyska Pferd, alltså 'häst'). Pärta definierar de som takspån, belysning, mm. och anser att det antagligen är ett lånord från finska päre. SAOL säger ungefär likadant, (böckerna är släkt) utom tillägget om finska. Personligen undrar jag vilketdera språket står som utlånare, ordet är uppenbarligen gammalt, medan paanu uppenbart etymologiskt härstammar från spån (min egen slutsats). Jag har själv aldrig bott i Egentliga Finland, men det agrara ordförråd jag har kommer från min mormors, senare mosters gård, där vokabulären snarast följde hennes mans Östnyländska rötter, så jag tror att pärta nog används i hela Svenskfinland. Finska wp säger också att spån som byggnadsmaterial började användas först under senare 1800-talet och att det tidigare användes näver. Den tidtabellen har jag också svårt att tro på, då det finns t.ex. stavkyrkor från 1700-talet i Finland. -Islander 18 februari 2009 kl. 14.49 (CET)
replies: text: :Kommentar på det allra sista från finska WP: "Tidtabellen" torde här avse de "tunna spånen", d.v.s "pärt" på svenska, medan de grova spånen "kyrkspånen" ju använts sedan medeltiden. Att de slog igenom så sent torde bero på att det först på 1800-talets senare del fanns billig spik. Min ursprungliga fråga torde ju vara besvarad, om att gran är belagt, men sparsamt. Taxelson 19 februari 2009 kl. 22.22 (CET)
thread_title: Gran?

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Spån (byggmaterial). Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20100818190443/http://www.byggnadsvard.se/index.php?option=com_content&view=article&id=213:ivan-spantillverkare-i-andra-generation&catid=45:material&Itemid=69 till http://www.byggnadsvard.se/index.php?option=com_content&view=article&id=213:ivan-spantillverkare-i-andra-generation&catid=45:material&Itemid=69
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 13 september 2018 kl. 04.22 (CEST)
replies: text: Den här sidan uppges ännu inte vara skapad om man närmar sig den från fel håll. I bland fungerar länken, i bland inte, verkar det som. 109.104.19.6 26 februari 2023 kl. 10.01 (CET)
thread_title:  Externa länkar ändrade