Diskussion:Nya Varvet

message: Jag har upptäckt divergerande årtal för den elektriska telegrafens start. Källan Svenska Telegrafverket, historisk framställning. Band 3. Den optiska telegrafens historia i Sverige 1794-1881., anger 21 juli 1854. Andra källor hävdar 1871. Kan vi hjälpas åt att reda ut det? Ymer (disk) 14 januari 2013 kl. 22.04 (CET)
replies: text: Har ingen litteraturkälla, men i en monter för Signalregementet på fästningsmuseet i Karlsborg anges: År 1853 anlades den första elektriska telegraflinjen i Sverige, mellan Stockholm och Uppsala. På 1870-talet infördes Wheatstones snabbskriftsystem med på förhand perforerade pappersremsor, för maskinell sändning av tecknen.--Dagjoh (disk) 15 januari 2013 kl. 21.33 (CET)

text: Jag vidarebefordrade frågan till Tekniska Museet i Stockholm, där intendent Ewa Derlow svarar följande: "Officiellt öppnas den första elektriska telegraflinjen den 1 nov 1853 och den  gick mellan Stockholm och Uppsala. I  oktober godkändes provisoriska bestämmelser för enskild skriftväxling men föregicks av den första provtelegraferingen den 16 juli 1853, även den mellan Stockholm och Uppsala.

text: Den 4 juli 1854 öppnades telegraflinjen Stockholm‑Göteborg och sedan byggdes och öppnades flera sträckor i rask takt.

text: Datumet du nämner, 21 juli 1854, kanske pekar på en viss sträcka. Du har inte skrivit vilken sida, i Band III,  det står på så jag kan inte titta efter i boken. Vilka källor som anger 1871 skulle också vara intressant att få veta. Vad gäller årtalet 1871 vet jag att telegrafstationen i Stockholm fick sin lokal på Skeppsbron det året.

text: Den svenska elektriska telegrafens historia är väldigt bra och tillförlitligt beskriven i Telegrafboken (K‑V Tahvanainen, 1997). I "Svenska Telegrafverket, Band II"  finns också allt beskrivet. (s 43 och framöver)." --Dagjoh (disk) 16 januari 2013 kl. 16.56 (CET)
replies: text: : Tack för proffsig respons. Det uppskattar jag. Källan för 1854 är Västra Frölunda : återspeglingar från 1800- och 1900-talet, redaktör: Ove Drejenstam, Bengt Claesson, Västra Frölunda hembygdsförening 2006 , s. 39, som hänvisar till "Uppgifter om årtal och utbyggnad är hämtade ur Svenska Telegrafverket, historisk framställning. Band 3. Den optiska telegrafens historia i Sverige 1794-1881," utan sid.nr. Stycket lyder: "Den elektriska telegrafen utvecklades snabbt från 1850-talet på Västkusten. Telegrafskjulet på Korseberget byggdes ut till dubbel längd för att även inrymma elektriska telegrafen som startade där den 21 juli 1854. Men till Brännö och Vinga dröjde det till 1881 innan elektriska telegrafen kom och den optiska telegrafen slutligen kunde läggas ned." Kikar vidare på hyllorna. Ymer (disk) 16 januari 2013 kl. 17.39 (CET)
replies: text: :: Hittade en uppgift som egentligen bara bekräftar vad du fick fram via Tekniska Museet: Tidning för Wenersborgs stad och län, 1854-07-05, s. 2 skriver "Elektriska telegrafinrättningen emellan Stockholm och Göteborg är nu färdig, att början med telegrafering i går på H. M. Konungens höga födelsedag (Oscar I)..." Ymer (disk) 16 januari 2013 kl. 18.01 (CET)
thread_title:  Elektriska telegrafen? 

message: Artikeln är i många stycken inte möjlig att verifiera. Noter som styrker innehållet måste sättas ut. Ymer (disk) 10 oktober 2013 kl. 22.05 (CEST)
replies: text: Nuvarande version, med tanke på att noter sist i stycke gäller hela, borde vara en förbättring. Markera gärna om det fortfarande finns tveksamheter.Dagjoh (disk) 10 november 2013 kl. 19.17 (CET)
replies: text: : Föredömligt. Tack. Ymer (disk) 10 november 2013 kl. 19.33 (CET)
thread_title:  Verifierbarhet 

message: Resultatet blev att artikeln blev utmärkt enligt de vägledande kriterierna:
* Varit nominerad i minst två veckor och
* fått enbart och minst fyra utmärkt-rösterAlexander Alejandro</span> 27 april 2015 kl. 22.03 (CEST)
----
Bedömningen är avslutad. Var god modifiera inte diskussionen nedan. 
Nominerad av Alexander Alejandro (diskussion) 13 april 2015 kl. 21.08 (CEST)
 
En uttömmande, bra illustrerad och väl källbelagd artikel.
 
;Stöder för utmärkt
# Tostarpadius (diskussion) 14 april 2015 kl. 08.33 (CEST) Enligt nominering. 
# Definiendum (?) 17 april 2015 kl. 17.13 (CEST) Enligt motiveringen.
# Deryni (diskussion) 23 april 2015 kl. 06.26 (CEST) Kan bara hålla med.
# Rasmus 28 23 april 2015 kl. 11.20 (CEST) Enligt nomineringen.
#Yger (diskussion) 23 april 2015 kl. 21.04 (CEST) ännu en fördömlig artikel av Dagjoh som uppfyller alla kriterier för utmärkt status
#Sjunnesson (diskussion) 24 april 2015 kl. 11.55 (CEST) Enligt nominering.
# Historiker (diskussion) 27 april 2015 kl. 20.55 (CEST) Enligt nominering. Fint illustrerad.
;Stöder för bra
 
;Stöder inte
 
;Diskussion
Jag saknar mycket en helt vanlig karta över området. den kunde sedan gärna ligga i direkt anslutning under (i) infoboxen.Yger (diskussion) 15 april 2015 kl. 18.56 (CEST)
replies: text: Fyllt på med karta.Dagjoh (diskussion) 20 april 2015 kl. 20.58 (CEST)
</div>
----
thread_title: Antagen till utmärkt

message: Jag tycker att det är lite underligt att de gammalsvenska formuleringarna inte översatts och ligger i brödtexten. Jag tror att många av våra läsare inte förstår vad det står. Jag har gjort ett första försök i form av anmärkningar, men egentligen tycker jag att översättningar borde skrivas ut i brödtexten och de gammalsvenska originaltexterna skulle ligga som anmärkning. Kolla översättningarna så att det blir så bra som möjligt. --AHA (diskussion) 24 september 2017 kl. 21.15 (CEST)
replies: text: När det gäller gammalsvenska uttrycken så har syftet från min sida varit att ge ett mervärde, och en mera levande artikel eftersom man kommer närmare personerna artikeln beskriver. De kan i princip tas bort utan att artikelns faktainnehåll förändras, men det blir en gråare och torrare artikel. Jag håller med om att brödtext med gamla uttryck som är viktig för förståelsen av ämnet, om den är svår att förstå, helst inte bör vara oöversatt utan kanske kompletterad med någon form av sammanfattning eller parafras. Så att man kan följa med utan att detaljerat behöva förstå alla gamla ord. När det gäller artikelns gamla uttryck från tidigt 1700-tal så innebär både annorlunda ord, och ordföljd, att det blir mera fria översättningar som tar fram vad avsändaren faktiskt menade, mera än ordagrann översättning.

text: När det gäller formuleringar från senare 1700-tal och tidigt 1800-tal, så ifrågasätter jag nog behovet av översättning. Det är i så fall enskilda ord som ställer till det, t.ex "navare", men då kan man länka till dessa ord i stället. Just detta exempel med skeppsmasken finns där för att visa den för nutida läsare lite roliga formuleringen när man på 1700-talet försöker beskriva vad som händer, och den komiska poängen faller bort vid en översättning. Sedan är det eventuellt behovet att översätta gamla måttenheter, eller om man skall länka till allmän information om måttet. Hur många kilo motsvarar t.ex en "svår läst"?

text: Dagjoh (diskussion) 23 oktober 2017 kl. 11.36 (CEST)
thread_title:  Översättning av gammalsvenska 

message: Hej, wikipedianer!
Jag har just ändrat 1 externa länkar på Nya Varvet. Kontrollera gärna mina ändringar. Om du har några frågor, eller vill be boten ignorera vissa länkar eller hela artikeln, läs frågor och svar för mer information. Jag har gjort följande ändringar:
*Lade till arkiv https://web.archive.org/web/20120611121144/http://ebg.hemvarnet.se/filer/DawodS/09%20Nya%20Varvet.pdf till http://ebg.hemvarnet.se/filer/DawodS/09%20Nya%20Varvet.pdf
När ändringarna har blivit kontrollerade kan du använda verktygen nedan för att rapportera eventuella problem.
*Om du har hittat länkar som påstås vara döda men inte är det kan du rapportera det som falskt positivt.
*Om du har hittat fel i själva ändringen kan du rapportera en bugg.
*Om du har hittat fel med själva URL:en, som till exempel att den använder en otillförlitlig arkivtjänst, kan du ändra det med URL-verktyget.
Hälsningar.—InternetArchiveBot (Rapportera fel) 9 juni 2018 kl. 21.00 (CEST)
thread_title:  Externa länkar ändrade 

message: Vilken källa avser noten "Kallerdahl 1985, s. 3-5."? / 37.123.169.125 5 januari 2021 kl. 10.35 (CET)
thread_title:  Kallerdahl 1985, s. 3-5. Vilken källa?