lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:Мали Црљени

message: Можда овде има нешто корисно -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  11:32, 23. фебруар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: На осмом месту било је некада старо село и  звало се Селиште које се налазило на врху брда Петковача. Ту је било и Мађарско гробље које је могло да се види и до неколиких година уназад. Један део некадашњег насеља  Кочино поље прозвано је по капетану Кочи који је ту логоровао са својим добровољцима, па је по њему то поље и добило име.
Мали Црљени су као насеље унети у Ебшељвицову карту, а први пут се у архивској грађи помиње 1811.године. За време Милоша Обреновића 1818.године у том селу је било 33 куће 1844. имало је 36 кућа са 291 душом. Пред други светски рат  имало је 15 родова 113 кућа када је Коча овде боравио њему се допало ово место и Коча је преселио из Срема 18 веку родове као што су: Лазаревићи  четири куће славе Лазареву суботу.Стевановићи три куће Ђурђев дан. Живановићи девет кућа, у чији род спадају Благојевићи пет кућа, Петровићи  или Смиљанићи шест кућа, Марковићи седан кућа, Милутиновићи три куће, Обрадовићи две куће- славе СВ.Ђурђиц.
За време Милоша Обреновића у овом селу доселили су се родови Пантелићи четири куће сваве Петровдан.Доселили су се из Нвога  Пазара. За њих су се доселили исто тако Ђурђевићи шест кућа СВ.Аранђела, а нај пре су живели пре досељења у Краљеву.  Никодијевићи у чији род Урошевићи две куће, Антонијевићи две куће славе СВ. Николу.Доселили су се из Косова. Карићи две куће у чији род спадају Васиљевићи шест кућа, Марковићи, који су се прозвали Матићи четири куће славе СВ. Луку.Доселили су се из Сјенице за време Карађорђевог опседања Сјенице. Павловићи пет кућа доселили се од Павловића из Зеока. Ђаковићи две куће славе Ђурђиц отац је дошао жени у кућу из Бистрице, незнају своју страну. Трговчевићи у чији род спадају Матићи други осам кућа. Илићи четири куће, Петровићи три куће славе СВ. Јована. Они су били један род, сада су се раздвоили. Они су старином од  некле из Босне.Миловановићи, Анђелковићи, славе СВ. Стефана. Они су родом од Невесиња, досељени око Првог Српског устанка. Два брата су остала у Барошевцу (Димитријевићи и Степановићи)и један у Петки (Иванковићи). Сви славе Св.Стефана. Спасојевићи четири куће славе СВ. Ђурђиц. Јефна породица се налази у Стрмову. Одселили су се из Вреоца незнају своју страну. Рајићи једна кућа славе СВ. Ахрангела. Отац се доселио однекле из старе Србије.
У селу Малим Црљенима  уграђена је Спомен плоча димензије 80 пута 60 центиметара, која је посвећена палим борцима НОР-а. Плоча је од белог мермера на којој је при врху уклесана петрокрака,а испод ње посвета. 
„ Сећајући се на своје пале другове Организација Народног фронта Малих Црљенаца одаје признање и захвалност свима који су у току народноослободилачке борбе и Народне Револуције 1941-1945.године. положили своје животе за добро и срећу свога Народа“.
Aутор:
Никола Лазаревић Мали Црљени Церовити Поток
thread_title:  Мали Црљени Историја
Разговор:Светислав Стефановић Ћећа

message: Професија не ваља. Не може да буде "друштвено политички радник". То је политичар а тако се називало током комунизма. Како би превели на енглески. Замислите данас: Ивица Дачић, дрштвено политички радник.--Alexmilt (разговор) 12:23, 23. фебруар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Санвајерпусгвингис

message: Званично име села у краћој форми је Санвајерпусгвингис (Llanfairpwllgwyngyll), како сам видео на енглеској Вики, па сам према томе именовао чланак. Пуно име села сам раздвојио на поједине речи (опет према енглеској Вики) ради лакшег читања и због домаће праксе да се имена места сачињена од више речи не пишу састављено (Мали мокри луг, а не Малимокрилуг и сл.). Чланак сам направио и на њега усмерио јер видим да су велшки алфабет и ИПА запис задали много проблема у транскрибовању имена овог села на српски, па се прибегло најбезбеднијем решењу „Село са најдужим именом“. Пре свега јер велшко LL уопште није „л“ већ безвучни фрикатив по звучности између С и црногорског Ś. Како се овде ради о имену светаца (LLan Tysilio – свети Тисилио, Сан Тисилио), одабрао сам С и мислим да не грешим. 79.101.179.118 (разговор) 16:52, 24. фебруар 2010. (CET)
thread_title:  Име села
Разговор:Decibel

message: ovo što si popravio nazad je za tačkaste izvore, kojih nema u praksi. A što čoveka interesuje je kolko jako če čuti nešto...a to se određuje u intenziteti, snagi koja pada na areu bubniča. --Mile (разговор) 11:22, 25. фебруар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Букурешки мир 1913.

message: Букурешки или Букурештански?--Alexmilt (разговор) 15:57, 26. фебруар 2010. (CET)
replies: text: Иако допуштен, облик „букурешки” није исправан, јер слово Т не може тек тако нестати. Исправан је једино облик „букурештански”. (Гугл претрага појма „букурештански” даје 33.200 резултата, а „букурешки” тек 11.500) — Galicijac (разговор) 18:59, 5. фебруар 2024. (CET)
replies: text: :Правопис допушта облик "букурешки" и чак га ставља на прво место. Што се тиче мировног споразума, он је у нашој историјској литератури познат као "Букурешки мир" (види изворе у чланку), и правила Википедије налажу да користимо устаљено име.— Ђидо (разговор) — — Ђидо (разговор) 22:02, 5. фебруар 2024. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Прашник

message: Треба исправити ову грешку да је прашник мушки полни орган. Знам да се прашници често тако називају јер стварају полен. Они то ипак нису јер су део цвета који прдставља спорофит који ствара споре, а не гамете.--Тснена (разговор) 00:07, 27. фебруар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Историја Кореје

message: Да се ми Википедијо (администратори) нешто разумемо ово је мој текст а понво га качим на сајт ја Урошт није крађа да знате јер сам га ја писао и пронашао тамо где сте га ви гурнули! У ђубре.Са овим мојим чланком који сам написао пре четири године и у коме је описана историја корејског народа од легендарног постанка до данашљих дана сада радите шта желите баш ме брига!!!! Овим сајтом владају неки људи страховито идеолошки обојени толико да негирају оно што ни сам Коренци у Јужној Кореји не негирају а то је да је земља била под војном хунтом нпр. знате ли колико је мени времена било потребно да напишем овај чланак колико књига да прочитам упоредим податке и сажмем да би било лепо свима.Не знате јер вам је најлепше и најлакше да бришете оно што вам се не свиђа и кријете од шире јавности.колико видим нови ин на Википедији је преписивање и само тако наставите све преписујте и понављајте са других сајтова што да се мучите и стварате.
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Агатирси

message: Да којим случајем не знам да је ово Јоргино мишљење, помислио бих да се до овог закључка дошло ДНК анализом.--Владимир Нимчевић (разговор) 00:50, 15. март 2015. (CET)
thread_title:  "са јаком примесом скитске крви"
Разговор:Томислав Крсмановић

message: Чланак би требало да буде прозни текст, насупрот писању по ставкама коју обично подразумева CV. Реченице треба објединити по пасусима које даље треба сврстати по одељцима како би текст био стилски уређен, прегледан и лакши за читање. Референце треба да стоје иза интерпункије. Погледати Википедија:Референцирање за почетнике. Водити рачуна о томе шта Википедија није. — Lotom (разговор) 18:13, 15. фебруар 2023. (CET)
thread_title:  Сређивање чланка
Разговор о шаблону:Корисник Вики/РадиоЈереван

message: Ево како ова кутијица изгледа у различитим браузерима. Најинтересантнија је оптичка варка у Хрому..
(Кутијица је прављена у Фф)
-- -{Обрадовић Горан (разговор)}- 00:25, 2. март 2010. (CET)
replies: text: Ne shvatam u čemu je optička varka? Inače ovo je jedna od najinteresantnijih kutijica na sr.wiki :D--Војвода  разговор 19:34, 29. октобар 2010. (CEST)
thread_title:
Разговор:Момо Капор

message: Занимљиво је да Момо Капор рече у ТВ емисији "Балканском улицом" (реприза, поводом смрти) да му је право име Момо, а не Мома, нити Момчило, како га понегде прекрштавају. --  Перунски  ☎ 04:52, 4. март 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Ово је промоција неког блиског Моми Капору — KrleNS (разговор) 05:03, 15. јануар 2023. (CET)
replies: text: Ili je neko prepisao sadržaj sa nekog veb sajta — KrleNS (разговор) 05:05, 15. јануар 2023. (CET)
thread_title:  Прерађивање
Разговор:Сербинум

message: Ове две карте су баш онако лепе и фине,али бик ја волео да знам тј. видим где је тачно тај Сербинум на њима.Испадоше ми очи,ал` никако да га уочим.Било би лепо да они који виде,појасне где је тачно,овден (тј. на страни за разговор).У противном,испада да тврдимо да је на слици нешто чега нема.А то није лепа `твар. Црни Бомбардер!!! (†) 09:37, 7. март 2010. (CET)
replies: text: Има га на картама, само не на оном месту где га тражиш - на картама се он налази у Барањи. Али, то је мишљење аутора карата из 16. века, док је мишљење данашњих историчара да је Сербинум био на подручју Градишке. PANONIAN (разговор) 13:02, 7. март 2010. (CET)
Ovo da ime grada ima veze sa Srbima je stvarno bez veze. A reference su neke knjige koje nemaju nikakvu vrednost. --Bonsai (разговор) 08:50, 21. април 2013. (CEST)

text: Mislim da "bez veze" baš i nije neki argument. Teorija je potpuno osnovana. Nesporno je da su na ovim prostorima živeli Sarmati, a nesporno je i da se Srbi kao narod pominju u Azijskoj Sarmatiji. Ukucaj u gugle pretragu slika "Sarmatia Asiatica" i naći ćeš velik broj starih mapa koje pokazuju narode u toj Sarmatiji među kojima su i Serbi (Srbi):  Znači, teorija o vezi Srba sa gradom Serbinum je naučno potpuno osnovana. PANONIAN (разговор) 10:06, 21. април 2013. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Вршник

message: У суштини то јесте исто само што назив на српском јесте Вршник, углавном, док у неким крајевима користе и назив "ПЕКА", али сач се одомаћио, тако да старији незнају шта је сач, а млађи незнају шта је вршник.
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Бодљикави прасићи

message: овај чланак је проблематичан! треба га реорганизовати тако да говори о дикобразима/бодљикавој прасади, тј фамилијама Hystricidae и Erethizontidae, а сваку причу о посебној врсти пренети у одговарајући чланак. --Wlodzimierz (разговор) 01:48, 11. март 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Англо-руски савез

message: Није добро да се чланак зове Англо-руски савез због "Англо" у називу. Тај део наслова означава германско племе Англи а не Енглеску. Савез је закључен између Русије и Енглеске, а не Англа и Русије. --93.87.167.129 (разговор) 12:19, 11. март 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Прва мушка савезна лига Југославије у рукомету

message: Текст би требало прерадити. Требало би нагласити да је ово првентво за мушке екипе. У табели се прво пише клуб а у другој република ако је то битно. Боље је ставити другопласираног ако је то могуће. Прво првенство као и ниједно друго није играно по куп систему. То је било отворено првенство, а одиграно је у Вировитици  5/6 септембра 1953. Играле су три екипе које су  се пласирале овако:
replies: text: 1. Првомајска (Загреб) 2 2 0 0 40:21 4

text: 2. Локомитива (Вировитица)  2 1 0 1 20:29 2

text: 3. Динамо (Панчево) 2 0 0 2 17:27 0
Резултати:

text: Првомајска  — Динамо 18:10

text: Локомотива — Динамо 9:7

text: Првомајска — Локомотива 22:11  
До 1958 играло се по једноструком лига систему (свако са сваким једну утакмицу) јер се првенство играло као турнир који је трајао 2-3 дана у једном месту. Од 1958 играло се по двоструком лига систему (свако са сваким две утакмице једну код куће, другу у гостима) а играо се целу сезону.--Drazetad (разговор) 21:54, 11. март 2010. (CET)
Исправи ти грешке пошто видим да ти имаш много више података него ја, а ако имаш и податке о другопласираним екипама ваљало би да уместо република ставиш прваке а у следећој колони другопласиране или чак ако имаш трећепласиране у трећој.--Марко235 (razgovor) 22:02, 11. март 2010. (CET)
Важи, али тренутно се још бавим са ЗОИ. Очи ми испадоше од цифара. Урадићу кад узмем први дан паузе од ОИ. --Drazetad (разговор) 22:19, 11. март 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Pozdrav,
javljam se iz Zagreba. Imam sve kompletnim tablice jugoslavenskih timskih sportova do 1991. Nemam poneku sezonu u razdoblju 1986.-1991. Sve tablice imam fotografirane iz knjiga, naravno imam i neke kompletme knjige. Lijepo molim neka se zainteresirani jave pa im pošaljem sve što imam. Mene zanima popuniti samo 2.,3.,4.i 5. mjesto u godinama koje nemam. Imam kolegu na wikipediji koji uređuje iste sportove-pa da vidite kako to izgleda,jer nas zanimaju kompletne sezone.Slobodno se javite i njemu.
https://hr.wikipedia.org/wiki/Kategorija:U_izradi,_rukomet Pozdrav, zvonhor@gmail.com
thread_title:  Pozdrav
Разговор:Грех њене мајке (ТВ серија)

message: Članak nije pisan enciklopedijskim stilom, i uz to je prekopiran sa RTS-ovog sajta. -- Loshmi (razgovor) 06:17, 13. март 2010. (CET)
Решено. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  06:54, 13. март 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Cimetidin

message: Поштовани колега, доста сте труда уложили око ове странице и вреоватно прочитали доста литературе о овом леку, па вам саветујем да поједине делове текста покријете референцама, како би страница била још квалитетнија. --mile (разговор) 20:42, 15. март 2010. (CET)
thread_title:  Референце 
Разговор:Žeton

message: Povodom ove izmene. U ovome što se navodi kao referenca, piše igra. Pod time se verovatno podrazumevaju igre koje se igraju u kasinima, prilikom partije pokera i sl. -- Loshmi (razgovor) 15:11, 16. март 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Спомен капела у Нишу

message: Да ли је капела за жртве из 99 или 90их. Списак погинулих показује да је било погинулих 92, 93, 94 и 95... --Алекс (разговор) 15:22, 16. март 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Велика острвска лажна боа

message: Ostrvska ili islandska? -- Loshmi (razgovor) 15:30, 17. март 2010. (CET)
Откуд змије на Исланду, размисли мало ! --Zrno (разговор) 15:33, 17. март 2010. (CET)Зрно
replies: text: Ma u članku je pisalo islandska. Koliko je meni poznato zmija nema u Irskoj. Ne znam za Island. -- Loshmi (razgovor) 15:37, 17. март 2010. (CET)
А на Исланду их поготово нема ! :)--Zrno (разговор) 15:39, 17. март 2010. (CET)Зрно
Island значи и оствро (оток) на енглеском. Отуда мала забуна. --Мирослав Ћика (разговор) 03:30, 18. март 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Персеиди

message: Персеиди или Персејиди?--SLAK (разговор) 21:07, 17. март 2010. (CET)
replies: text: perseidi, jer mateorski rojevi dobijaju imena od latinskog naziva sazvežđa, a ne srpskog. Tako da imamo leonide, geminide, perseide...--Sič (Cosa dici?) 02:48, 18. март 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Операција Потковица/Фусноте

message: {{страница за разговор}}

message: #Транскрипт емисије "Све је почело једном лажи" (-{Es begann mit einer Lüge}-), емитоване на њемачкој државној телевизији -{ARD}- 8. фебруара 2001. године у 21:45. (Видео енгл.: 1, 2, 3, 4, 5)(Видео њем.: 1, 2, 3, 4, 5).
#Транскрипт и текст емисије "Панорама: Шарпингова пропаганда у рату на Косову" (-{Enthüllungen eines Insiders - Scharpings Propaganda im Kosovo-Krieg}-), емитоване 18. маја 2000. године (Видео: 1)
# - Dr. Mark A. Wolfgram: Democracy and Propaganda: NATO’s War in Kosovo (engleski)
#Анализа ОЕБС Верификационе мисије Косово за људска права, октобар 1998 - јун 1999. године
#Рандубрава - -{OSCE KVM Bluebook 1998-1999 and OSCE KVM Post-Evacuation Interview Databases}- : Ивјештај ОЕБС посматрача са терена о случају у Рандубрави
#Рогово - -{OSCE KVM Bluebook 1998-1999 and OSCE KVM Post-Evacuation Interview Databases}- : Ивјештај ОЕБС посматрача са терена о случају у Рогови.
#Изјава пуковника у пензији Џона Кросленда (-{John Crosland}-), војног аташеа амбасаде Велике Британије у Београду од августа 1996. до марта 1999. године, на суђењу "Милутиновићу и групи" у Хашком трибуналу (страна 6).
#Преглед судских пресуда за протеривање Шиптара из Њемачке (поводом захтјева за азил или боравишну дозволу) током 1998. и 1999. у којима се наводи да по интерним извјештајима МИП-а Њемачке, не постоји прогон нигдје у Југославији. Чак се експлицитно наводе неки региони и мјеста на Косову и Метохији, гдје је живот и поред "ексцеса" потпуно нормалан. (Овдје се ради о прегледу, док појединачне текстове пресуда могу набавити) као и протест удружења правника због информацоине политике МИП-а Њемачке.
#"Конкрет" (мај 2002.) - Јирген Елзесер (-{Jürgen  Elsässer}-).
thread_title:  Извори 

thread_title:  Цитати 

thread_title:  Референце
Разговор:Радојка Лакић

message: Лакић Ђорђа Радојка
Рођена је 12. октобра 1917. године у Скендер-Вакуфу, БиХ. Отац, сеоски учитељ, често се селио са породицом, па је као дијете обишла многа мјеста у БиХ. У селу Скочици код Зворника и Тузли завршила је основну школу. Одатле јој родитељи прелазе у Бијељину, гдје је похађала шест разреда гимназије. Пошто је власт, да би онемогућила напредни ђачки покрет у бијељинској гимназији, укинула више разреде, седми разред је завршила у Сарајеву, а осми и велику матуру у Шапцу. Њен организовани револуционарни рад почиње у Бијељини пријемом у СКОЈ 1935. године.
Уписала се на Београдски универзитет-Технолошки факултет у септембру 1936., а затим прелази на Филозофски факултет. Постаје члан КПЈ 1937. године. У Београду се са великим жаром посвећује револуционарном раду у оквиру напредног студентског покрета и његових разних удружења. Преко љета одлази у Бијељину и Сарајево. Постаје професионални револуционар. Као студент била је у тешком материјалном положају. Због неразумијевања родитеља за њен револуционарни рад одбија да прима њихову материјалну помоћ. У децембру 1940. се запошљава у Београду као дневничар у Пошти број 2.
Након окупације, крајем маја 1941., напушта Београд и одлази у Бијељину. Да би избјегла хапшење од стране усташа који су је у Бијељини код њених родитеља у неколико наврата тражили, она по задатку Партије одлази у јуну 1941. у Сарајево.
По одласку у Сарајево све своје снаге и способности посвећује илегалном раду. Укључује се у припреме за устанак. У вријеме када је усташка полиција у Сарајеву похапсила низ водећих комуниста и када су услови за илегални рад били веома тешки, Радојка Лакић облачи муслимански зар, често мијења станове и живи под лажним именом. Секретар је партијске ћелије на Баш-Чаршији.
Ухапшена је почетком септембра 1941. године на улици. Код младе дјевојке, одјевене у муслиманску ношњу са легитимацијом на име Марије Ходак, полицијски агенти су у њедрима пронашли прогласе КПЈ за дизање устанка и умножене дијелове Историје СКП (б).
Одведена је у усташки затвор, гдје је подвргнута свирепом мучењу. Пошто ништа није признала, изведена је на Покретни пријеки суд. Осуђена је на смрт и стријељана 28. септембра 1941. године на Врацама у Сарајеву.
Радојка је показала високи морал комунисте. Подсмјехнула се у лице својим џелатима, јавно игноришући њихов суд и њихову пресуду. У Сарајеву се врло брзо сазнало за њено херојско држање, и то најприје од усташких џелата.
Сахрањена је у гробници народних хероја у великом парку у Сарајеву, а на мјесту њеног погубљења подигнута је спомен-плоча.
За народног хероја проглашена је 8. јуна 1945. године.
Сребреник.Нет
За место смрти не треба да стоји НДХ јер то није била међународно призната творевина, већ треба додати тзв. или међународно непризната и сл.
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Албанска војска 1914—1918.

message: „Албанија је прогласила независност 28. новембра 1912. године. Њена територија је обухватала 29.785 квадратних километара и у њој је живело око 800.000 Албанаца,“ 
Није Албанија прогласила независност 28. новембра 1912 године, јер није ни постојала. Тада су Албанци из четири османска вилајета окупљени у Валони усвојили декларацију да је Албанија (без дефинисане територије) независна држава. Албанија је створена 31. маја 1913, а тек 29. јула 1913. су оквирно одређене њене границе.--Antidiskriminator (разговор) 12:42, 22. март 2010. (CET)
Antidiskriminator slobodno promeni --Bilosta (разговор) 00:00, 13. мај 2010. (CEST)
thread_title:  Површина територије Албаније новембра 1912. 

message: Нисам сигуран да текст овог чланка уопште одговара наслову. Чак и када се изврши какво такво сређивање. Сигуран сам да је у овом периоду Албанска војска била нешто о чему има шта да се пише, тако да нема смисла мењати назив чланка. Предлажем ономе ко је започео овај чланак да га доврши. --Antidiskriminator (разговор) 01:22, 13. мај 2010. (CEST)
thread_title:  Текст не одговара наслову
Разговор:Ћелави уакари

message: Можда није правилно. Можда треба вакари, јер уа не иде заједно?--SLAK (разговор) 15:06, 22. март 2010. (CET)
replies: text: ја бих рекао да је правилно. --Wlodzimierz (разговор) 17:49, 22. март 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор о Википедији:Медијске објаве/Пи дан 2010

message: Neverovatno!--MikyM|Write me 01:26, 23. март 2010. (CET)
replies: text: Хм... овај... а, шта то! -- JustUser  d[-_-]b  01:27, 23. март 2010. (CET)
replies: text: :Paaaa čitanje izveštaja u jednom dahu. Fascinantno! Veoma sam zadovoljan izveštajem i načinom pisanja. Skoro da sam mogao da dočaram sam sebi celu sliku događaja. Šteta samo što niko od (mojih) studenata nije propratio sve i što na wn nismo imali reportažu o ovome. Ali i bez toga, veoma dobro! :) Možda je ovo znak da treba češće da organizujemo slične događaje.--MikyM|Write me 01:32, 23. март 2010. (CET)
thread_title:
Разговор:Валута

message: Валута је реч италијанског порекла, која значи вредност. 
Валута може бити:
replies: text: 1.Новац који је прихваћен као законито средство плачања или целокупни новчани систем неке земље;

text: 2.Ознака за страну новчану јединицу, према нашим прописима, ефективни страни новац, осим златног новца, који се сматра племенитим металом;

text: 3. У књиговодству, дан од којег почиње рећи камата;

text: 4. Однос између номиналне вредности папира (нарочито) новчаница) и њиховог курса у иностранству;

text: 5. Озвака дана доспећа неког потраживања.--Drazetad (разговор) 11:59, 23. март 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Карл Фридрих Гаус

message: Jedna napomena takvih parova ima 100 a ne pedeset kako stoji u tekstu. Ako upari 1 i 100 (1,100) 2 i 99 (2, 99), (3,98).....(100,1). Sabiranjem ovih parova jedan broj u zbiru se ponavlja dva puta, zbog toga zbir treba podeliti sa dva tj. Sto parova puta zbir koji iznosi 101 i sve to podeljeno sa dva . (100X101):2. Inače opšta formula za zbir svih prirodnih brojeva od jedan pa do n glasi nX(n+1):2. 
Milan Martinovic dipl. matematicar
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Албин Вилхар

message: Било би од користи за поузданост података кад би ова биографија, иначе истакнутог и веома поштованог културног радника и сјајног преводиоца Вилхара, имала побројане и (бар) неке изворе.--  Перунски  ☎ 02:25, 24. март 2010. (CET)
replies: text: Зашто се овај чланак налази на списку за сређивање на скорашњим изменама, а налепница за сређивање му је одавно скинута?--Antidiskriminator (разговор) 00:45, 26. јул 2010. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Душаново царство

message: Preumerenje je loše. Pod ovim pjmom se podrzumevo carstvo pod vladavinom Stefana Dušana (1346-1355)  i rane godine Uroša V (1355-1359), dok posle nastaje Severno (Uroševo, "Staro"; 1359-1371) i Južno (Sinišino; 1359-1372) carstvo. --79.101.76.118 (разговор) 10:53, 26. март 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Југославија на Зимским олимпијским играма 1964.

message: Чланак број 112.808----László (talk) 00:56, 28. март 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 