lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:Simfonija broj 7. e - moll (Gustav Maler)

message: Moram da Vas upozorim da su članci pod nazivom  Simfonija broj 6. a - moll, TRAGIČNA; Simfonija broj 7. e - moll, PESMA NOĆI  i Simfonija broj 8. Es - Dur, SIMFONIJA HILJADE, napisani i da se to mora potvrditi linkovanjem ovih naslova na stranici Gustav Maler.
Uz izraze pozdrava i poštovanja,
Bojan Kruševljanin
replies: text: Ма повезаће се, није фрка. Него стварно, што се не пријавиш? Овако не можемо нормално са тобом да се дописујемо кад си сваки пут под другим ИП бројем. Осим тога, кад се пријавиш, имаћеш и већу приватност. Овако свако на кугли земаљској може да зна одакле приступаш. --Dzordzm 22:58, 27. јануар 2007. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Simfonija broj 8. (Gustav Maler)

message: Može li neko promijeniti ime ovog članka u Simfonija broj 8. Es - Dur (Gustav Maler) da bi se mogla povezati sa vezom sa članka Густав Малер?
Alan. --84.64.174.230 04:32, 28. јануар 2007. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Екавски изговор

message: I hrvatski jezik koristi ekavicu (kajkavština).
replies: text: Vidiš, na hrvatskom članku stoji: Ekavski govor je jedan od govora slavenskih jezika. Svojstvuje ga to što se staroslavenski glas jat odrazio kao e. Ekavski govor nije svojstven za određeni jezik, niti za određeno narječje; javlja se u brojnim slavenskim jezicima i njihovim narječjima. Ja se dakako ne bih mogao složiti s tim. Uzmi, na primjer, ruski jezik - tamo je jat zamijenjeno slovom e, ali se to uopće ne izgovara kao naše e, nego baš slično jekavskom diftongalnom ije, odnosno je. Je li to onda ekavski ili jekavski govor? Ni jedno ni drugo - to nema veze s ruskim i drugim slavenskim jezicima. O ekavskom, ijekavskom i ikavskom izgovoru može se govoriti samo u srpskohrvatskom jeziku. To da kajkavsko narječje koristi ekavsku zamjenu jata jeste pomenuto u članku, ali i to bi moglo natjerati neke jezikoslovce da se namršte kad ga pročitaju (dok neke druge ne bi). Jer, u nekom uskom značenju, o ovim izgovorima bismo mogli govoriti samo onda kada pričamo o štokavskom narječju. A tada se to može odnositi jedino na srpske govore, jer hrvatski su štokavski dijalekti samo ikavski i jekavski, ne i ekavski. --Ђорђе Д. Божовић (разговор) 18:03, 28. јануар 2007. (CET)
Ispričavam se, nisam vidjela da je kajkavština spomenuta. Ali, koliko ja znam, slovenski jezik nije štokavski, i oni kažu ,,kaj".

text: Kajkavsko narječje predstavlja prijelaz između srpskohrvatskih govora i slovenskog jezika, baš kao što i torlački govori na istoku Srbije čine prijelaz od srpskoga ka bugarskom jeziku. Kajkavština čuva neke značajke i hrvatskih i slovenskih dijalekata. Neki su filolozi u dobi romantizma vjerovali da je kajkavsko narječje dio slovenskog jezika čiji su govornici prihvatili hrvatsko osjećanje, upravo zbog tih njegovih sličnosti sa slovenskim jezikom, ali danas je to mišljenje napušteno. Što se tiče jata - ovaj glas je u različitim slavenskim jezicima različito zamijenjen. U slovenskom i u kajkavskom dao je zamjenu e, što ne mora uopće biti u vezi sa štokavskim ekavskim dijalektima. Dakle, to u biti jest ekavica, jer je zamjena jata glas e, i dileme nema kao što je to kod ruskog, ali uglavnom taj naziv koristimo samo kada govorimo o štokavskim i čakavskim dijalektima. --Ђорђе Д. Божовић (разговор) 14:42, 25. март 2007. (CEST)
 Не користи хрватски језик екавицу. --5.43.67.185 (разговор); 15:53, 31. јул 2023. (CEST)
thread_title: Први поднаслов

message: U članak bi trebalo da se stavi ekavica je postala književni izgovor u srpskom jeziku od 1894. godine kada je ugledni srpski lingvista Stojan Novaković to predložio, nakon čega je prihvaćeno.
thread_title: Други поднаслов
Разговор о шаблону:Емир Кустурица

message: Да ли овде припада и филм „Гуча“ (2006?). --Ђорђе Стакић (р) 13:28, 29. јануар 2007. (CET)
Не, јер је то филм Душана Милића :)  --Паун 01:52, 31. јануар 2007. (CET)
replies: text: Хехе, био сам убеђен да је то нови филм Емира Кустурице. :) --Ђорђе Стакић (р) 20:42, 1. фебруар 2007. (CET)
thread_title:  Гуча
Разговор:Копљари

message: Био сам у Копљарима пар пута и зову се Копљари. Не Копљаре ;)--Владада 21:20, 29. јануар 2007. (CET)
replies: text: Званичан назив је Копљаре (статистички завод, а могао би се проверити и службени лист општине), е сад, може се навести у чланку да га локалци зову Копљари. -- JustUser  JustTalk 01:13, 19. септембар 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Отворено првенство Француске у тенису

message: Да ли се Крис Еверт-Лојд тако презивала и кад је освајала ове титуле? Или само Еверт? --Matija 21:59, 30. јануар 2007. (CET)
Да ли морамо копиратри енглезе. Ако они морају нагласити да је то турнир у тенису ми нисмо због тога обавезни. Французи чији је турнир немеју тенис у наслову. Ко незна да је у турнир у тенису нека прочита тект. --Drazetad 19:50, 13. јул 2007. (CEST)
replies: text: Нисам преименовао чланак да бих ископирао Енглезе или кога већ, него зато што сам сигуран да постоји још неко отворено првенство Француске (можда у шаху или коњичким спортовима или...), а за такве догађаје би се исто могли написати засебни чланци. Без обзира што је Ролан Гарос најпознатије отв. првенство Фр, ипак је потребно прецизирати о ком спорту се ради.

text: Такође погледај Википедија:Основе српског правописа. --Matija 21:47, 13. јул 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:VII Simfonija (Brukner)

message: Видим да је предложено за брисање. Разлог?----László (talk) 01:13, 31. јануар 2007. (CET)
Стварно зашто? --мац 07:13, 28. март 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Хари Потер (лик)

message: Interesantno uradjeno... Mada nisam siguran da je  O.C.N. bio vazan deo... Mogao bi da prevedes tabelu na srpski... Cim se snadjem sa cirilicom i ja cu malo da ti pomognem :) Pozdrav!
replies: text: Koliko vidim, hrvatski članak je prilično dobar. --Ђорђе Д. Божовић (разговор) 16:08, 1. фебруар 2007. (CET)
Mislio sam da tipujes da je preuzeto sa hr. Ali istina dobar clanak... Kao sto rekoh ocekujte moju pomoc oko citave harry potter stvari...

text: Odlično! :) Ja sam bio počeo ponešto da prevodim s engleske Vikipedije, ali sam zakovao, pa ti pogledaj kategoriju Hari Poter i tamo članke na engleskoj i drugim Vikipedijama pa priskači u pomoć. ;) Hrvatski članak je prilično sadržajan i lepo napisan, pa bismo mogli štošta i odatle pozajmiti. Pozdrav, --Ђорђе Д. Божовић (разговор) 22:23, 1. фебруар 2007. (CET)
Ево почео сам да радим Драка Мелфоја, али се и даље мучим са оном табелом. Ако ти није теско, табелу коју си користио ѕа харија попуни Драковим подацима, и ево ти слика  за табелу. Ја ћу остатак. Поздрав!

text: Приликом слања слика на Википедију мораш посебну пажњу обратити на ауторска права. Свака слика мора имати лиценцу која потврђује да се слика сме користити, да не би била обрисана. Пошто је ова слика у ствари филмски постер, она може бити коришћена на Википедији под лиценцом за поштену употребу. Дакле, потребно је прво да на њеној страници овде назначиш одакле је слика (вероватно са енглеске Википедије?) и да ли је заштићена ауторским правом, тј. да јој доделиш одговарајућу лиценцу ако је има. --Ђорђе Д. Божовић (разговор) 17:06, 2. фебруар 2007. (CET)
mozes li da sredish ovo ili ne. Ja ostatak privodim kraju...
replies: text: :Дакле, не може се користити слика која нема одговарајућу лиценцу. Среди то, да не би слика била обрисана. Ако је слика са енглеске Википедије, тако и назначи и налепи јој одговарајућу лиценцу. --Ђорђе Д. Божовић (разговор) 14:48, 3. фебруар 2007. (CET)

text: :Табелу с подацима само пресликај у чланак о Драку Мелфоју и те енглеске ствари не мораш уопште дирати, само Харијеве податке замени Мелфојевим. --Ђорђе Д. Божовић (разговор) 14:50, 3. фебруар 2007. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Списак програмских језика

message: Ово заслужује да се обележи као непреведен чланак! -- JustUser  JustTalk 16:55, 2. фебруар 2007. (CET)
Чланак (списак) треба прерадити тако да омогућава претраживање и по ћириличним и латиничним називима. Само замена имена писаних у оригиналу ћириличним еквивалентима није добро решење.
--Milancajic (разговор) 08:45, 8. јул 2010. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Међународно приватно право

message: OK sve super, ali da li si otvorio nekad enciklopediju da vidiš kako izgleda neki od enciklopedijskih članaka? Hajde molim te ispravi ovaj članak da liči na nešto, primjer kako izgledaju ostali članci imaš na sve strane. ---Славен Косановић- {разговор} 18:27, 2. фебруар 2007. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Izbrisao sam clanak prethodnog korisnika i ponovo sve napisao. Nisam siguran kako je moguce promeniti naslov iz latinice u cirilicu? Isto tako, trebace dodati tu par referenci, da ne ispadne da je originalni rad.--As286 13:26, 21. септембар 2007. (CEST)
Shizzy...(ne znam ocigledno da koristim sve ovo..)
Jel može neko od vas eksperata da mi pojasni šta je kolizionopravna priroda autonomije volje..Hvala:)
thread_title: Novi clanak

message: Evo pokušaću da ti objasnim.
Kad zakonodavac propiše određenu odlučujuću činjenicu i ta činjenica uputi na određeno merodavno pravo, to ima za posledicu da se na konkretni odnos u pitanju primenjuju kako dispozotivne tako i imperativne norme merodavnog prava. Međutim kod autonomije volje kao što verovatno znaš stranke koriste svoja ovlašćenja da na predmetni odnos same iskoriste svoja ovlašćenja i same (na osnovu autonomije volje) izaberu merodavno pravo koje će se primenjivati. Postavlja se pitanje da li će se tako određeno merodavno pravo primenjivati u totalitetu (celini), znači kako dispozitivne tako i imperativne norme, ili će se primenjivati samo dispozitivne norme. Pristalice kolizionopravnog shvatanja prirode autonomije volje kažu da se ovako izabrano pravo primenjuje u celini (in toto), dakle kako imperativne tako i dispozitivne norme(jedino se neće primeniti one norme koje su u suprotnosti sa javnim poretkom).
Sa druge strane pobornici materijalnopravnog shvatanja ističu da autonomija volje u MPP-u, ne može imati veći domašaj od onog koji ima u unutrašnjem pravu, gde je sloboda uređivanja ugovornih odnosa ograničena samo na oblast dispozitivnih normi, pa prema tom shvatanju stranke izborom merodavnog prava ne mogu otkloniti primenu imperativnih odredbi prava koje bi u odustvu njihovog izbora bilo merodavno.
Koda nas je više zastupljeno ovo prvo (koliziono) shvatanje , ali se naš ZMPP ne izjašnjava izričito koja je od ove dve koncepcije prihvaćena. Nadam se da sam koliko toliko pomogao (:.--Grofazzo (разговор) 14:43, 28. јануар 2008. (CET)
thread_title: Odgovor
Разговор:Stiv Redgrejv

message: Ovaj clanak je nastao kao "prevod/prebac" sa hrvatske vikipedije. --Slobodan Kovačević prič prič 20:54, 2. фебруар 2007. (CET)
replies: text: Da, ali ga treba dotjerati pošto ima dosta konstrukcija rečenica koje su nekako karakteristika hrvatskog i ne srpskog. Zatim ima i POV konstatacija, kao najbolji, najveći, itd...
replies: text: :Pov sam hteo da stavim i ja (ali sam pogresio pa stavio npov) upravo zato sto mi se cini da je tekst sa hr. koji sam uredjivao previse pristrasan. Dakle, sad ga treba neutralizovati. :-/ --Slobodan Kovačević prič prič 19:45, 4. фебруар 2007. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Смртна казна

message: Наслов је смртна казна, а у чланку је више написано о покрету против смртне казне, тако да долазим у искушење да променим наслов чланка у Покрет против смртне казне. Шалим се, али 2/3 чланка је тако.----László (talk) 19:24, 3. фебруар 2007. (CET)
Ова мапа не ваља јер је у Републици Српској могућа смртна казна.
Устав Републике Српске Члан 11.
 80.242.114.5 (разговор) 22:46, 9. април 2011. (CEST)
Може ли неко у основном тексту да промени "казнена дела" у "кривична дела". Српско право не познаје институцију "казненог дела". Текст је покушај превода са тзв. хрватског језика.
replies: text: Можете и сами исправљати ако сте примијетили нешто спорно. Не могу ја или неко други сада као падобранац ишчитавати чланак и нешто мијењати, а Ви већ знате гдје су грешке. Има у тексту више грешака. --Жељко Тодоровић (разговор) 23:52, 16. септембар 2018. (CEST) с. р.
Драги Жељко, ни ја не могу исправљати ништа. Википедија не познаје ту врсту слободе. Ако нећете, не морате. Наставите где сте стали и како сте научили до сада. Тек сам ја падобранац, а умне Википедијанске главе не воле падобранце.

text: Ово није чланак о смртној казни у Србији, већ генерално, тако да не мора да се стриктно води српским правом. --Miljan Simonović (разговор) 01:19, 19. септембар 2018. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Стрмица (Книн)

message: Можда овдје има неких корисних информација, али чланак, осим што крши лиценцу, јер су изводи из неке књиге објављени 90-их, ем што има констатација, као „множење људи,“ или селили су се збо глади, итд. које су у духу праисторијских времена. Ставио сам само наљепницу, неенциклопедијски, па ако неко мисли да се одавде може нешто искористити, препричати на други начин, да не буду чисти „цитати“, нек се јави. Ако не, онда предложити за брисање. Аутору предлажем да се упозна мало са правилима и смјерницама рада на енциклопедији, па да онда поставља чланке. ---Славен Косановић- {разговор} 14:09, 4. фебруар 2007. (CET)
Супер. Сад је мешавина ћирилице и латинице. Молио бих аутора да остави нешто краћи али сређен текст јер тако има шансе да опстане. -- JustUser  JustTalk 23:38, 14. фебруар 2007. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Електромагнетна сила

message: Нека неко преусмери чланак (линк) Лоренцова сила на овај,да се не почне писат и тај.
--Mile 20:21, 4. фебруар 2007. (CET)
replies: text: Već postoji od ranije Лоренцова сила. --Slobodan Kovačević prič prič 21:21, 4. фебруар 2007. (CET)
----
Како сам се зезнуо,пре што сам почео писати двапута сам проверио ако има,али сам очигледно укуцао Лорензова сила.
Видо сам,ипак овде има мало више.На вама је како даље.
Али нисте морали тамо писати и Лонецова и Елктромагнетна ,...мислим да је било на Физици.
поздрав --Mile 21:26, 4. фебруар 2007. (CET)

text: Možete slobodno i vi da spojite dva članka, enciklpedija je slobodna. Predlazem da se uzme najkorisnije iz oba članka i stavi u jedan. A onaj drugi se postavi kao preusmerenje. --Slobodan Kovačević prič prič 22:06, 4. фебруар 2007. (CET)
Да ли чланке треба спојити или не? У разговору Лоренцова сила пише да не, али зашто онда овде и даље стоји шаблон за спајање? Kvant (разговор) 18:45, 27. децембар 2009. (CET)

text: Па... требало би, само нико да неђе времена да то уради. :о))----László (talk) 18:49, 27. децембар 2009. (CET)
Na ostalim pedijama to su odvojeni pojmovi. --79.101.231.108 (разговор) 18:55, 27. децембар 2009. (CET)

text: Јесте, али садржај оба чланка на овој њики је скоро потпуно исти, па ако неко да разноврснији садржај онда и требају два чланка.----László (talk) 19:09, 27. децембар 2009. (CET)

text: Електромагнетна сила није исто што и Лоренцова. Овај чланак треба да носи назив Лоренцова сила. Поготово треба имати у виду да се под Лоренцовом силом често подразумева само њена магнетна компонента, а да је електромагнетна сила једна од основних типова интеракције. Видећу сад некако да то искомбинујем. Kvant (разговор) 19:14, 27. децембар 2009. (CET)

text: Написао сам клицу за Електромоторну силу, стари чланак сам спојио са Лоренцовом силом и при том су оба остала целовита(дакле нисам скоро ништа брисао, само извршио синтезу појединачних чланака у један). Овај ћу касније проширити, ако то не буде учинио неко други у међувремену. Мислим да је решење добро. Kvant (разговор) 20:23, 27. децембар 2009. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Лоренцова сила

message: Лоренцова сила је уобичајени назив по којем физичари препознају ову физичку силу. Да је то тачно може се лако проверити и на основу линкова са одговарајућим чланцима на другим језицима. Према тиме ниуком случају не треба овај чланак преусмеравати на онај други, него из оног чланка "Електромагнетна сила" пренети у овај оно што је добро и што овоме евентуално недостаје.--Зоран.Д. 22:32, 4. фебруар 2007. (CET)
-----
Мени је још увек битнији садржај чланка и обрада него право првенства и да ли иде преусмерење тамо или вамо. -- JustUser  JustTalk 22:53, 4. фебруар 2007. (CET)
-----
Џастјузеру, наравно да је битна обрада чланка, али је исто тако битан и назив, као и начин преусмерења, а с тим у вези пре свега да преусмерење много не компликујемо и око тога се размишљамо и расправљамо. Дакле, иако ни израз електромагнетна сила није погрешан уобичајен и најчешћи назив за ову силу у физици је Лоренцова сила. Једнако као када кажеш сила трења, сила теже или еластична сила, тако ће сви који познају физику када поменеш Лоренцову силу одмах знати без двоумљења и без премишљања на шта се то односи. Такође, у то се исто можеш уверити коришћењем линкова на овој страници за одговарајуће чланке на другим википедијама, што сам већ у првој поруци напоменуо. И на крају, што рече Паја у "Ко то тамо пева", кад му је онај чича тражио пет карата: "Ама не мо-же,  и немој више да ме нервираш!"--Зоран.Д. 23:26, 4. фебруар 2007. (CET)
-----
replies: text: Електромагнетна сила НИЈЕ синоним за Лоренцову силу, као што није ни за Кулонову. Дакле, те три одреднице ([Лоренцова сила]], Електромагнетна сила и Кулонова сила) једна другој не сметају, чак и ако у тексту има понављања. Но, на писцу је да елкетромагнетну силу стави у контекст концепта силе у модерној физици. Дакле имамо четири силе: гравитациона сила, слаба сила, јака сила и електромагнетна сила и прича о последњој треба да тече у том смислу а не да понаваља што је речено о Лоренцовој. Но то је прекрупан залогај за аутора. --мац 06:08, 5. фебруар 2007. (CET)
replies: text: :Sklonih predloge za spajanje. Bilo bi dobro kad bi se dodalo u електромагнетна сила barem u cemu se sastoji osnovna razlika izmedju ove dve. --Slobodan Kovačević prič prič 15:16, 5. фебруар 2007. (CET)
Спојио сам чланке, обадва су остала целовита у оквиру овог. Kvant (разговор) 20:26, 27. децембар 2009. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Галеот

message: Treba pogledati koji je najtačniji naziv - po meni Galijot zbog derivacije od srpsko (hrvatske) reči Galija. Galea, ne postoji. --Орловић 11:53, 5. фебруар 2007. (CET)
O tome se prethodno raspravilo na trgu u delu o pravopisnim pitanjima, pre pisanja članka. Po Pravopisu, sva tri oblika su pravilna, što je i navedeno u samom članku. Sad, da li že članak da se zove galiot, galijat ili galijaš... Mislim da stvarno nema veze, iako se ne bih bunila ako bi se ostali dogovorili da se promeni naziv članku, pod uslovom da se u samom članku ostavi napomena da su sva tri oblika tačna na srpskom. 
S druge strane, mogla bi da se naprave preusmerenja sa preostale dve reči, s obzirom da su i one pravilne, a neko može da traži tu reč kao galijaš pa da je ne nađe.--Maduixa 12:14, 5. фебруар 2007. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Лондонска општина Мертон

message: Изгледа ми да има смисла да се овде створи и линк Мертон (Лондон) као и код осталих лондонских општина (Барнет (Лондон), Бексли (Лондон), итд). Мислим да не би кварило суштину односно наводило на погрешну интерпретацију назива. -- JustUser  JustTalk 21:21, 5. фебруар 2007. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Павлиш

message: Ovo je bilo u gl. imenskom prostoru, bez komentara ----László (talk) 00:14, 6. фебруар 2007. (CET)
PAVLIS JE SELO KRAJ GRADA VRSCA.RAZDVAJA NAS SAMO PET KILOMETARA.U MOM SELU TO JEST PAVLISU LJUDI SE BAVE ZEMLJORADNJOM I DRUGIM POSLOVIMA .IMAMO PREVELIK PASNJAK GDE LJUDI MOGU GAJITI STOKU A TO SU OBICNO KRAVE.
           U SELO IMAMO OKO DVE IPO HILJADE STANOVNIKA OD TOGA SU OBICNO SELJACI, GOSPODA, I DODJOSI PUNO IMA LJUDI KOJI RADE U GRADU I TAKO ZARADJUJU SVOJ NOVAC A RADE U FIRMAMA KAO STO JE HEMOFARM ,BANAT I DRUGIM PREDUZECIMA U GRADU.SELO PAVLIS ISTICE SE PO TOME STO IMA VODOVOD I ZELEZNICKU PRUGU.A AKO BI GOVORILI O VODOVODU IMAMO OKO DVADESET BUNARA SA KRISTALNOM CISTOM VODOM KOJOM SE PAVLISTANI PONOSE TIME. NASE SELO DOBILO JE OKO DVA KOLOMETARA PUTA,TAKO DA SU NAM SVE ULICE ASVALTIRANE A MORAM DA SE POHVALIM I TIME DA SMO DOBILI I PARKING ZA VOZILA.U SELU IMAMO OKO PET PREHRAMBRENIH  PRODAVNICA KOIMA MI PAVLISTANI OBICNO NAZIVAMO DUCANIMA .
            KAO STO SAM REKAO NA POCETKU SVAKO IMA SVOJ POSAO .EVO NAPRIMER SELJACI POBRALI SU OKO HILJADU LANACA POD KUKURUZOM, POSEJALI ZITO OSTALO IM JE JOS DA UZORU A AKO POSLUZI VREME I AKO DA BOG I TO CE DA SE URADI .PAVLIS MOZE DA SE POHVALI TIME DA IMA RODNU ZEMLJU:  BREST, DUVANISTE, MLAKA, REDUN, SREDNJE DUZI, KRATKE LIVADE, I IZMED BEGEJA.
           JEDINO KOGA NISAM POMENUO U OVOME SU DECA ZA DECU MOZEMO DA KAZEMO DA RADNIM DANIMA IDU U OSNOVNU SKOLU KOJA SE ZOVE “DJURA JAKSIC” ONA JE NEDAVNO SAZIDANA I DIREKTOR TE SKOLE JE BOSKO LEKIC .
             DECA U SLOBODNO VREME OBICNO SE BAVE FUDBALOM KOSARKOM I PECANJEM. PAVLISKA BARA JE INTERESANTNA ZA PECANJE TU SE SKUPLJAJU MNOSTVO DECE DA SE ZABAVE U OVOM DIVNOM SPORTU . PAVLISKA BARA KAKO JE PAVLISTANI OBICNO NAZIVAJU KRECE OD REKE KARAS PRELAZI PREKO BELOCRKVANSKOG PUTA  PA PREKO BEOGRACKOG I STIZE U SELO PAVLIS GDE JOJ JE I KORITO.OD RIBE MOZE DA SE NADJE BARSKI KARAS, BELA RIBA, SARAN, BANACKI KEDER I MNOSTVO DRUGE SITNE RIBE.INTERESANTNO JE TO STO MOZE DA SE VIDI I NEKE PTICE KAO STO SU TO BELA CAPLJA,CRNA CAPLJA,I PONEKA DIVLJA PATKA.
           ETO DRAGI MOJI CITAOCI SVAKO VOLI SVOJE MESTO GDE JE RODJEN PA TAKO I JA ,ZNATE KAKO SE KAZE SELO MOJE LEPSE OD PARIZA.
thread_title:  Први поднаслов