lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:Londra (čamac)

message: Ово би могао бити исти чамац као и чун, што би значило да их треба саставити. На жалост у овом чланку нема описа чамца, као ни начина израде. Изгуглала сам пар помињања лондре, али се односи на рибарски бродић (нпр. „Romantična dolina stjenovitih brda”). За сада сам ставила ознаку {{експерт}}, па се можда неко и појави.— BuhaM (разговор) 11:30, 8. октобар 2021. (CEST)
thread_title:  Можда дуплиран чланак
Разговор:Дејвид Риок

message: Поштована , сматрам да је исправније транскрибовати његово презиме као Риок. Ретко кад CH на крају речи енглескога порекла звучи као српско Ч, више је то К. Поздрав. Ничим неизазван (разговор) 19:55, 14. октобар 2021. (CEST)
replies: text: , хвала! — Николина Ш. ✉ 16:36, 16. октобар 2021. (CEST)
thread_title:  Транскрипција презимена
Разговор:Споменик жртвама фашистичког терора на Багљашу

message: Poštovani, na ovoj stranici kao i na spomeniku pogrešno je upisano ime moje rođake pod rednim broje 9. Radi se o ZINAIDI - ZINKI VUJIN rođ. ČUDANOV (1918. Zaporožje - Rusija - 1941. Petrovgrad) od oca Pere Čudanov i majke Anusje - Vere rođ Beloustenkov. Voleo bih ako je moguće da se greška bar u spisku ispravi. Yahvaljujem Jovan Čudanov
thread_title:  Molba
Разговор:Анастасијевићи

message: Ne znam može li uopšte i s kojim pravom postojati ova stranica.
Stranica se zove Anastasijevići, što će reći da je reč o jednoj porodici. Kako je Mihailo Miša Anastasijević (1803-1885) imao samo žensku decu, kćerke, ispada da je samo on (bio) Anastasijević (dok nije umro i samim tim se i ugasio rod), jer ženska se deca, u skladu sa prirodom udaju i bivaju članovi porodica u koje se udaju. Da je Miša imao bar jednog sina, pa makar taj sin ne imao potomstva, onda bi on i otac Miša bili Anastasijevići, članovi porodice, Anastasijević, ovako je samo (samo se on zvao Anastasijevićem celog svog veka, jer je muškarac) kapetan Miša Anastasijević - član porodice Anastasijević.
thread_title:  O stranici: Anastasijevići.
Разговор:Божији човјек (филм)

message: Што неко неће да повеже чланак са оним на енгл. руском. јеврејском и пољском? — 87.116.175.8 (разговор) 23:34, 13. октобар 2021. (CEST)
replies: text: — Садкσ (ријечи су вјетар) 00:07, 14. октобар 2021. (CEST)
thread_title: Питање
Разговор:Степан Куљбакин

message: Молба да се чланак повеже са:
https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%83%D0%BB%D1%8C%D0%B1%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D0%BD,_%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BF%D0%B0%D0%BD_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87  — 87.116.175.8 (разговор) 23:39, 13. октобар 2021. (CEST)
replies: text: — Садкσ (ријечи су вјетар) 00:03, 14. октобар 2021. (CEST)
Треба спојити и овај чланак https://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D1%98%D0%B8_%D1%87%D0%BE%D0%B2%D1%98%D0%B5%D0%BA_(%D1%84%D0%B8%D0%BB%D0%BC) са овим: https://en.wikipedia.org/wiki/Man_of_God_(film)  — 87.116.175.8 (разговор) 00:05, 14. октобар 2021. (CEST)

text: Сређено је. Хвала на овом чланку о једној збиља ревносном човјеку и научнику. — Садкσ (ријечи су вјетар) 00:18, 14. октобар 2021. (CEST)
thread_title: Молба
Разговор:Бечмен

message: Историја
Основано је још у најстарије доба, о чему сведоче налази из праисторијског доба. Први помени о насељу датирају из 1320. и 1403. када је Бечмен краљевском даровницом дат племићкој породици Моровић. После пожаревачког мира 1718. године насеље се водило као пустара под називом Богићев збег. Године 1810. године је саграђена црква посвећена Св. Сави која прославља 27. јануар као храмовну славу, а 30. јула Св. Марину (Огњена Марија) као заветни дан.
thread_title: Коментар
Разговор:Сашка Каран

message: Saška Karan nije rođena 1970., već 1964. godine. Učestvovala je u filmu Zorana Čalića, Idi mi, dođi mi, iz 1983. godine, gde je tumačila jednu od mnogih manekenki na modnoj reviji. Tu nije mogla imati manje od 17 godina, realno sudeći po njenoj starosnoj dobi iz tog filma.
Na stranu to što je kao mlada bila veoma lepa žena, ali nikad mi nisu bili jasni ljudi koji kriju godine. Kao da će time prevariti boga za razliku. Šta, kao, ako je neko rođen tipa, 1974., a tvrdi da je rođen 1977. godine i ako je toj nekoj osobi suđeno da živi 87 godina, kao živeće 90?
thread_title:  Godište
Разговор:Враниште (Пирот)

message: nadmorska visina sela pise da je 900+ m, a reka vranasnica koja protiče kroz selo izvire na 700m
Kako voda teče uzvodno??
Molim nekog ko ima tavan podatak n.v. sela da izmeni, ja ispravan podatak ne nalazim. — 178.222.62.152 (разговор) 17:13, 21. јул 2023. (CEST)
thread_title:  Nadmorska visina
Разговор:Саво Челебић

message: Повезати са: https://hr.wikipedia.org/wiki/Savo_%C4%8Celebi%C4%87  — 188.120.100.72 (разговор) 12:20, 18. октобар 2021. (CEST)

message: Da li je zaista mogao da bude učesnik Petrovdanske skupštine, a sutradan da puca na Italijane? — KrleNS (разговор) 21:45, 24. новембар 2022. (CET)
thread_title:  Jul 1941.
Разговор:Јован Хорват

message: Коришћење наративног приповедања ретко коришћеног у народним приповеткама са инверзијом где се реченица почиње глаголом (типа "Умро је Хорват..." или "Сместио се Хорват...") није примерена академском енциклопедисјком стилу и делује као бесмислено иживљавање састављача чланка. 
Штавише, и у самим народним приповеткама, оних неколико које уопште користе овакве синтактичке форме, то се превасходно ради са итеративним тј несвршеним глаголима типа "Живео је Хорват тако мирно ту годинама све док..." или "Волели су њих двоје сваког дана све више...", а не са свршеним глаголима типа "сместио се" и "умро је". 
Али пре свега та нарација има сврху извртања теме и реме у реченици е да би се постигао ефекат при нарацији. У тексту коси претендује на академску прецизност, томе апсолутно нема места.
replies: text: Слажем се са тобом. Слободно реформулиши спорне дијелове чланке. — Садкσ (ријечи су вјетар) 23:45, 18. октобар 2021. (CEST)
thread_title:  Накарадни, непримерени стил
Разговор:Стефан Тенецки

message: Шта тачно значи следеће:
Руски барок је био модернизован, још за време цара Петра Великог када је "бароцизиран". ?
Тј ако уопште било шта значи тврдња да је барок "бароцизиран" (из чега у шта, из небарока у барок? како је онда био барок с почетка?)
replies: text: Слободно унеси измјене за које мислиш да биле корак напријед. Слажем се да је тренутна формулација прилично лоша. Лијеп поздрав. — Садкσ (ријечи су вјетар) 23:42, 18. октобар 2021. (CEST)
replies: text: :Али само унеси изворе за сваку тврдњу како би  и ја проверили. Ничим неизазван (разговор) 23:46, 18. октобар 2021. (CEST)
thread_title:  Могу ли се чланци писати с мало више озбиљности, а мало мање умишљене претенциозности?
Разговор:Прва књига о царевима

message: Поздрав аутору. Подршка за труд, али чланак има пар проблема. Највећи је тренутно онај део “Практична примена”. Таквом тексту није место на енциклопедији и мој ти је савет да тај део у потпуности избришеш. Дакле, води рачуна да то што пишеш не изгледа као истраживачки/семинарски рад, а нарочито обрати пажњу на реченице у којима делиш духовне савете. Још један проблем којим се ваља позабавити јер уношење извора/референци у текст. Срећан рад. -Boleyn 01:25, 21. октобар 2021. (CEST)
Ovo treba spojiti sa Књига о царевима --KrleNS (разговор) 01:19, 14. октобар 2022. (CEST)
thread_title:  Стил
Разговор:Марко Миљковић (криминалац)

message: Коме је заиста потребно да се и на Википедији информише о овом смећу? Чему промоција? 
Пребацити 1 реченицу на чланак о читавој групи ако је и тај уопште потребан.
thread_title:  Чему? Чему тачно служе ова трућања о овом олошу?
Разговор:Пет+1

message: Ја и овде морам да ти скренем пажњу на конкретну смерницу. Значи као извор нека рецензија, објава, интервју... Има нешто тога по нету. Не знам колико је потребна ова последња реченица, није да им неко други пише текстове, али и за њу као покриће може да буде веза ка инстаграму. Ово испод је исформатирано, па ако нешто користиш можеш само да убациш  тагове уместо звездица.
* 
* 
* 
* 
— Lotom (разговор) 08:40, 26. октобар 2021. (CEST)
replies: text: :, слабо се ја разумем у ту технику цитирања. Ово је јавни посао, ово није мој чланак, слободно пиши шта хоћеш, нећу се љутити. :) Видим да доста људи овде буквално тражи одобрење да пише по нечему што је неко други направио. Рецимо, ја сам тек касно провалио то. Ја кад видим нешто, узмем и све сам измењам, питајте а. Слободно цепајте шта хоћете. Ја се само љутим кад мени неко преправља мој србијански језик. Када ми не дајете да пишем мојим матерњим: животопис, земљопис, аустралски... Онако како су моји, а вероватно и ваши, преци причали. Само ми стил не дирајте, ово слободно радите штогод. Не љутим се. Криво ми је што се на ср.вики промовишу неки треп извођачи којима се трипа префикс репера, а немају везе с тим. То је све нешто мекано, премекано, а они су преплавили ср.вики. А када је тврди реп шит покушам да пласирам, једва могу да легализујем чланак од администратора. , видите шта је реп, шта је тврдођа нове генерације. Лп. — Ничим неизазван (разговор) 14:35, 28. октобар 2021. (CEST)
thread_title:  Оригинално истраживање
Разговор:Миливој Миловановић Фикус

message: Na internet adresi - 
https://www.facebook.com/SCA333/photos/%D0%BE%D0%BF%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%BA%D0%B5-%D0%B3%D1%80%D1%83%D0%BF%D0%B5-%D0%B1%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%B0%D0%B4%D0%B0-%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B5-%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%99%D0%B5%D0%B2%D0%B5-%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B4%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%9A%D0%B8-%D1%80%D0%B5%D0%B4-1-%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%80-%D0%B6%D0%B8%D0%BA%D0%B0-%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%9B/2909418839147702/ 
- nalazi se slika kapetana Milivoja Milovanovića Fikusa sa vojnicima, a uz sliku piše tekst. Ljudi sa slike, navođeni su sa leva na desno, iz perspektive posmatrača slike, a ne iz perspektive fotografisanih ljudi sa slike. 
Ovaj segment je odlomak iz knjige „Album Nikole Kalabića i Gorske Kraljeve garde.“
Tekst: 
„Јунаци Опленачке групе бригада Горске краљеве гарде.
Горњи ред: 1. Живомир Жика Миловановић (нестао 1945.), 2. Борисав Костић (нестао на крају рата), 3. Жика Миловановић (из Маслoшева), 4. непознат, 5. Драгослав Јанковић (преминуо 1947. године, његовог брата, Радоја, комунисти су стрељали у Крагујевцу 1946.) и 6. Зоран Гајић (стрељан 1946. у Крагујевцу). Сви су потицали из села Влакча (пут Топола – Крагујевац) осим Миловановића, који је рођен у суседном селу Маслoшеву.
Доњи ред: 1. капетан Миливој Миловановић Фикус (командант крајем 1943. године и почетком 1944. године Опленачке групе бригада, а у Босни 1945. године последњи командант Опленачке бригаде. Заробљен на Зеленгори маја 1945. године, одведен у Србију и стрељан у лето 1945. године). 2. и 3. су непознати. 4. Борислав Миловановић (непозната судбина). 5. Лежи – Драгољуб Јешић (преминуо 1989. године). Капетан Миливој, Борислав Миловановић, као и Драгољуб Јешић су пореклом из Влакче, а непознати из оближњег села Освишта.
Уколико неко препознаје остале са фотографије нека напише.“
Ko zna, hoće i može, može postaviti gore pomenutu sliku, sa sve imenima ljudi na slici, na vikipedijinu stranicu - Milivoj Milovanović Fikus.
thread_title:  O kapetanu Milivoju Milovanoviću. 

message: Jedan od vojnika sa ove slike, u prvom redu, stoji prvi sa desne strane, je Zoran Tihomirov Gajić (ubijen 1946.) iz Vlakče. Ubijen je od strane jugoslovenskih komunista. 
https://ognjiste.rs/2021/04/19/%D0%BD%D0%B0%D1%88%D0%B0-%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B0-%D0%B7%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%BD-%D0%B3%D0%B0%D1%98%D0%B8%D1%9B/
Vojnik koji leži na zemlji je Dragoljub Ješić (1919-1989) iz Vlakče. Bio je sin Živojina D. Ješića i Jovanke P. Pavlović. Po savezničkom odbacivanju saradnje sa JVuO, 1944. godine, vratio se kući, tako se sačuvao od nove vlasti i bio je zemljoradnik.
Markon Padrino (разговор) 17:16, 21. децембар 2021. (CET)
thread_title:  Vojnici sa slike
Разговор:Градитељска целина - Бање у махали Илиџа у Горњем Шехеру у Бања Луци

message: Обрати пажњу на ту тему сам већ обрадио у два чланка, а и о свакој  бањи написао посебан чланак Нема смисла дуплирати.— Dr Milorad Dimić (разговор) 17:00, 1. новембар 2021. (CET)

message: * Прво оба чланка су написан у склопу такмичења (које још није окончано) па је некоректно њихово спајање. Тиме би се ненамерно или намерно утицало на прекрајање резултата такмичења, што сматрам да није коректно према такмичарима. 
* Друго овај чланак се односи на заштићено културно добро Градитељска целина - Бање у махали Илиџа у Горњем Шехеру у Бања Луци , што и у у наслову стоји те као такав се не може спајати са чланком који је спискак бања. 
* Треће уредник чланка са којим се предлаже спајање је са моје стране упозорен да је чланак се сличном темом већ уређен, али је он то игнорисао. — 
Dr Milorad Dimić (разговор) 09:17, 7. децембар 2021. (CET)
replies: text: Članak predložen za spajanje je jedan te isti, zato je i predložen za spajanje. Ne znam zašto ste uklonili šablon gore. Takmičenje nije razlog. Ne vidim kako oba članka utiču na takmičenje. Nek se tretiraju kao različiti za potrebe takmičenja, a posle kad se završi to nek se spoje. — ANTI_PRO (разговор) 10:45, 17. децембар 2021. (CET)
thread_title:  Спајање чланака
Разговор:Милутин Јеленић

message: Na internet stranici - https://ucenickikutak.weebly.com/ - nalazi se slika seoskog domaćina Milutina Jelenića (1894-1943), učesnika NOVJ-a. Slika sa sajta je preuzeta iz knjige Žike Markovića, „Škole života“ (1986.).
thread_title:  Slika Milutina Jelenića 

message: Jedan od sinova Milutina S. Jelenića (1894-1943) bio je i Živadin M. Jelenić - Jova, takođe jugoslovenski komunista. Živeo je posle rata u Topoli, bio je oženjen, nije imao dece.
Njega je pratio glas da nije bio častan i moralan kao njegov otac.
http://subnortopola.org/?page_id=548
http://www.zlocininadsrbima.com/Novost.aspx?Naslov=Zrtv%D0%B5-k%D0%BEmunist%D0%B0-u-Kr%D0%B0gu%D1%98%D0%B5vcu-i-%D0%BEk%D0%BElini
Markon Padrino (разговор) 16:09, 21. децембар 2021. (CET)
thread_title:  Zanimljivost
Разговор:Блајмс Брикстон

message: Поштовани, ја сам након што је страница предложена за премештање додао и дискографију. Надам се да то сада задовољава услов да страница остане. Оскудни су извори, ја ћу додавати и проширивати страницу како будем налазио нове релевантне изворе. Реч је о сјајној младој уметници која заслужује своју страницу на Вики и мислим да је велика част за нашу, српску Вики заједницу што јој је прва страница направљена баш код нас. Радо ћу прихватити све предлоге и нове изворе како би добили једну репрезентативну странцу. Поздрав, Mihailo79 (разговор) 10:11, 4. новембар 2021. (CET)
thread_title:  Blimes Brixton
Разговор о Википедији:Такмичење у писању чланака/Књиге/евиденција

message: Требало би водити рачуна да се уз наслов чланка, уколико се он може односити и на нешто друго, дода и (роман), (књига) или нека друга одговарајућа одредница. У конкретном случају мислим на наслове које ће писати корисник  ”У пролеће”, ”У лето”, ”У јесен”, ”У зиму” (”У пролеће (роман)” и тд), мада би било примерено и другим чланцима (као што је то случај код филмова).— BuhaM (разговор) 20:42, 4. новембар 2021. (CET)
replies: text: Dekriarh, ovo za naslove odnosi se i na tebe:
* Moje uspomene (Živojin Mišić) - jer su i drugi pisali pod takvim naslovom
* Zlatno runo (knjiga) - jer je zlatno runo primarno mitološki pojam
* Политички чланци 1919-1939 (??????) - čiji?
Bilo bi dobro dati precizniju odrednicu kod svih članaka koji se odnose (ili bi mogli) na druge pojmove — BuhaM (разговор) 12:09, 10. новембар 2021. (CET)
thread_title:  Наслови чланака 

message: Fallenlibraryboy, Gzanag, pre nego što počnemo sa ocenjivanjem, poveži članke sa istim na drugim jezicima (neke su obrađene, provereno). Pozdrav! — BuhaM (разговор) 12:04, 10. новембар 2021. (CET)
Драги такмичари, надовезао бих се на коментар BuhaM, прочитајте још једном чланак пре него што га поставите на гласање (енклитика, унутрашње везе, поуздани извори...) Срећно :) Acaalexaca (разговор) 12:12, 10. новембар 2021. (CET)
thread_title:  Povezivanje sa drugim jezicima 

message: Драги корисници, такмичењу се ближи крај. Замолио бих све учеснике да ажурирају своју евиденцију како би жири имао увид и тиме могао временски да се организује ради оцењивања али и према коректности осталих такмичара. Такмичари који то буду урадили пред сам крај такмичења и унесу чланке које су написали раније биће узето у обзир током мог оцењивања. Срећно,  Acaalexaca (разговор) 19:00, 28. новембар 2021. (CET)
thread_title:  Ажурирање
Разговор:Аутономни брод за слетање ракета-носача

message: Podaci u tekstu su bar 5 godina u zaostatku sa realnošću, sva plovila koja se navode kao buduća su već godinama u  u funkciji, a već je izvršeno preko 50 sletanja na njih 178.220.61.107 (разговор) 09:21, 7. новембар 2021. (CET)
thread_title:  Zastareli podaci
Разговор:Call of Duty: Modern Warfare 2

message: Мислим да за мисију "No Russian" није прави превод "Без Руса", јер се се израз "No Russian" односи језик, односно "Без руског". Зато што је Владимир Макаров извршио тај напад на цивиле да би Руси оптужили САД и ЦИЈу за тај напад, јер је Макаров убио и оставио ЦИЈевог шпијуна на крају мисије. Konduras (разговор) 17:10, 7. новембар 2021. (CET)
thread_title:  Мисија "No Russian"
Разговор:Предраг Митровић

message: Део текста је преузет из званичне биографије са сајта библиотеке у Крупњу, уз добијену одговарајућу дозволу. — Ђорђе Стакић (р) 23:13, 22. децембар 2021. (CET)
thread_title:  Дозвола за објављивање
Разговор:Стефан Немањић (син Стефана Уроша I)

message: Jedini muški članovi dinastije Nemanjić, koji su se krštenim imenom zvali Stefan, bili su jedan sin zetskog kneza Vukana Nemanjića (1158-1208) i Stefan Uroša I Nemanjić (1250/51-1252/53), najstarije dete srpskog kralja Uroša I Velikog Nemanjića (1218-1277) i Jelene Anđeline Paleolog (1235-1314), (a ne Jelene od Anžuja, kako je to nastalo mitom), umrlo u dobi od dve godine. Ostali vladari su samo dodavali ime Stefan ispred svojih vlastitih imena, po ugledu na vizantijske i druge vladare, koji su imali više vlastitih imena, ali i vladarska imena, Stefan je grčko ime, značenja ovenčan, krunisan, a Uroš je mađarsko ime, značena gospodar... Posle Stefana, Uroš I Veliki i Jelena, dobili su sinove: Dragutina (1252-1316) i Milutina (1254-1321) i kćerku: Branču (rođena 1256.). Srpski jezik sa prostora južne Srbije (Raška, Kosovo, Niš, Vranje, Pirot...) u kombinaciji sa jezikom Slovena iz vardarske Makedonije, sa sve naglascima, bio je jezik srednjovekovnih Srba, a nadimci ličnih imena u južnoj Srbiji: Janko - Janča, Stojan - Stojča ili Sto(j)ša, itd., prisutni su i danas.
Stefan Uroša I Nemanjić bez sumnje beše prvo dete svojih roditelja.
Markon Padrino (разговор) 10:19, 19. новембар 2021. (CET)
thread_title:  Stefan Uroša I Nemanjić
Разговор:Иван Црнојевић

message: Negde sam na vikipediji pročitao, moguće na stranom jeziku, da se gospodar Crne Gore, Ivan-beg Crnojević (1427–1490) ženio dva puta. Prva žena mu je bila Gojislava Arijanid i sa njom je imao sinove Đurađa (1455–1514), Stefana (1459–1528?) i Stanišu - Stanka (1465–1530) i neke kćerke, a kao druga žena mu se pominje Marija Mara Stjepanova Vukčić Kosača i to od 1469. godine. Koji to izvori nedvosmisleno i decidirano tvrde i dokazuju?
Markon Padrino (разговор) 17:02, 19. новембар 2021. (CET)
thread_title:  Bračni život Ivana S. Crnojevića (1427–1490)
Разговор:Тихомир Бугарски

message: Tihomir nije bio Bugarin, već Srbin. Kod Mihaila Ataliote se pominje kao Srbin iz Beligrada. On je najverovatnije bio sin srpskog kneza Ljudomira / Ljubomira (971-1006) i stariji brat srpskog kneza Ljudovida (1036-(posle 1054.)1075), kog pominje i Pol Stivenson. Piše na stranici o Ljudovidu. Samim tim i on je bio srpski knez od 1006. do 1036. godine i mora da je abdicirao da ne bi završio u vizantijskoj tamnici kao dukljanski knez Stefan Vojislav, 1036. godine, iz koje je uspeo i da pobegne.
thread_title:  O Tihomiru (umro 1040.)
Разговор:Само

message: On je najverovatnije Porfirogenitov neimenovani arhont i Dukljaninov kralj Zsaramir / Satamir (Slavomir / Svetomir), iz čega sledi da je njegov nadimak, hipokoristik njegovog vlastitog imena (Slavo / Svemo) izmenjen u franačkim izvorima, od strane franačkih hroničara, u Samo.
Markon Padrino (разговор) 09:48, 19. новембар 2021. (CET)
thread_title:  O njegovoj ličnosti u drugim izvorima
Разговор:Вукан (велики жупан)

message: Ako uzmemo i u obzir činjenicu, da je sastavljač - Gesta regum Sclavorum - bio rimokatolik i zastupnik politike papske države u pogledu Balkana, jasno nam je da su oni podržavali Duklju, koju su hteli pokatoličiti, a preko nje i Srbiju, (a kasnije i Bosnu), jasno nam je šta se zapravo dešava. Zalaganjem papske države je pao i Carigrad 1204. god. i Vizantija je podeljena u više državica, kojima su vladari evropski vladari, katoličkog hrišćanstva. Pošto Dukljani nisu bili uistinu katolici, papska država je u vreme Turske Osmanske imperije, počela stvarati Hrvate i hrvatsku istoriju... Po njima su Duklja i dukljanska dinastija Vojislavljević - bili pozitivci, a Srbija i srpski vladari - negativci, dok je Vizantija smatrala obrnuto (Je l ovo od nekuda poznato?). Zato su srpski knez Vukan, deda Stefana Nemanje i brat mu Marko, po nadbiskupu Dukljaninu bili unuci zetskog kralja Mihaila I (1051-1081) i / ili dvorjani kralja Bodina, koji osvojiše Srbiju od nevaljalih srpskih vladara. Kralj Zete Mihailo I Vojislavljević, živeo ~1015-1081 je iz dva braka imao 11 (slovima: jedanaest) sinova, prvi brak: Bodin, Vladimir, Pribislav, Miroslav, Gavrilo, Sergej i Darije, drugi brak: Dobroslav, Petrislav, Teodor i Nićifor. Ako je Mihailo sve sinove dobio u periodu 1040-1065 god., onda Vukanov i Markov otac nije mogao biti Mihailov sin Petrislav, niti je mogao biti vladar Srbije, s obzirom da je sinove iz drugog braka dobio u periodu 1055-1065 god., a sem toga, Vukan i Marko su bili oko 20 - 25 godina stariji od Petrislava, a uz to i oko 20 godina približno mlađi od kralja Mihaila.
Ako je Duklja zaista i osvojila Srbiju od njenog vladara Ljudovida (1036-1075), unuka kneza Tihomira (955-971), onda je to svakako bilo u vreme kralja Mihaila (1051-1081), pre nego što i postade kralj, nipošto u vreme njegovog oca, kneza Stefana Vojislava (1018-1048) ili sina kralja Bodina (1072-1098), o čemu realno nema ni govora, ako ćemo se ozbiljno baviti istorijom.
Lično, ja sam ubeđen da je srpski knez Vukan (1075-1113) bio izdanak loze srpskog kneza Tihomira (955-971), naslednika srpskog kneza Časlava (927-955).
thread_title:  O knezu Vukanu i njegovom poreklu
Разговор:Ники де Јагер

message: Ова страница не би требало да буде избрисана, јер је тек започет рад на истој. Не видим разлог за брисање.
— ImStevan (разговор) 19:18, 13. новембар 2021. (CET)
thread_title:  Оспорено брисање