lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:Аргат-баша

message: разлог: ово је нешто најглупље што сам прочитао - нема везе са историјским чињеницама, већ је плод маште неког новинара. --Geograf IS (разговор) 15:45, 29. април 2015. (CEST)
На турском ова титула гласи аргат-баша .--Владимир Нимчевић (разговор) 16:04, 29. април 2015. (CEST)
У Црногорско правно историјском рјечнику пише:
Naziv "hrvat baša", prema kazivanju Lj. Nenadovića, poticao je otuda što su se Crnogorci u Turskoj nazivali Hrvatima da bi mogli spokojnije raditi počem su bili neprestanom ratu sa Turcima a narodni ponos im nije dozvoljavao danadnicu obavljaju pod svojim imenom, zbog čega su uzimali srodno bratsko ime i kazivali se Hrvatima. Dr R. Rotković smatra da naziv "hrvat" u složenici "hrvat - baša" potiče od turske riječi argat (radnik) i da je nastao narodnom identifikacijom sa imenom "hrvat" prema obrascu argat = arvat = harvat, što znači lice koje ima dužnost da se stara i nadzira nad radom i sigurnošću Crnogoraca prilikom njihovog rada i života u Carigradu. Ova dužnost nema etničko značenje.
--Владимир Нимчевић (разговор) 16:17, 29. април 2015. (CEST)
Ево читаве одреднице из Црногорског правно-историјског рјечника (2010). Овде можете наћи чак и слова као што је ś.
HRVAT BAŠA (tur: argat-baša) 
Zapovjednik (starješina) crnogorskih nadničara u Carigradu. Osmanske vlasti su mu priznavanje ovlašćenja da rješava sporove među svijema Crnogorcima izuzev težih prestupa kao i da postupa pored njihovim poslodavcima. Dozvoljena mu je bila sloboda kretanja i pravo da nosi crnogorsku narodnu nošnju i oružje. Naziv "hrvat baša", prema kazivanju Lj. Nenadovića, poticao je otuda što su se Crnogorci u Turskoj nazivali Hrvatima da bi mogli spokojnije raditi počem su bili neprestanom ratu sa Turcima a narodni ponos im nije dozvoljavao danadnicu obavljaju pod svojim imenom, zbog čega su uzimali srodno bratsko ime i kazivali se Hrvatima. Dr R. Rotković smatra da naziv "hrvat" u složenici "hrvat - baša" potiče od turske riječi argat (radnik) i da je nastao narodnom identifikacijom sa imenom "hrvat" prema obrascu argat = arvat = harvat, što znači lice koje ima dužnost da se stara i nadzira nad radom i sigurnošću Crnogoraca prilikom njihovog rada i života u Carigradu. Ova dužnost nema etničko značenje.
Prvi hrvat-baše bili su: Mašan Pejović i Mišan Martinović. Krajem 1870. g. za crnogorske zastupnike u Carigradu uveden je naziv kapetan (prvi je bio pop Đoko Pejović, potom Ilija Mijailović, Dragiša V. Plamenac, joko jovićević). On je izviđao razmirice i nesporazume između Crnogoraca i rješavao sitnije prestupe u vezi sa deliktnim ponašanjem i njihovim sporovima oko nadnica sa poslodavcima, posredujući u vezi sa zatvaranjem nedužnih Crnogoraca u zatvoru, nadzirao ponašanje i sprječavao njihovo besposličenje i śeđenje po kafanama.--Владимир Нимчевић (разговор) 17:01, 29. април 2015. (CEST)
Значи да наслов треба да гласи АРГАТ БАША. --Geograf IS (разговор) 10:31, 30. април 2015. (CEST)
Свакако. Чак и ако остане наслов Хрват-баша, треба негде истаћи да титула очигледно нема везе са Хрватима.--Владимир Нимчевић (разговор) 12:16, 5. мај 2015. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Напад на аутобус код Лужана/Архива 1

message: Gospodo draga, evo blizi se i taj dan, preziveo sam bombardovanje autobusa NIsekspresa u Luzanu, od strane NATO Agresorske alijanse, zao mi je svih putnika koji su bez ikakvog povoda i razloga izgubili svoje plemenite zivote, zbog necijih  hirova ili ko zna zasto,koliko ja znam iz tog autobusa smo preziveli ja i jedan vojnik, za ostale neznam,mogu samo da konstatujem da je poginulo preko 60 neduznih ljudi, medju njima i dece, zao mi je svih, al mi je najzalije sto neznam zasto sam ostao invalid i zasto su ti ljudi izgubili zivote. Vecna slava, vozacu autobusa pokojnom Jelicicu, koliko se secam,na hrabrost sto je tog dana krenuo iz pravca Nisa, u smrt kod Podujeva u Luzanu, gde tomprilikom nije uspeo da stigne do Pristine,od monstruoznog NATO bombardovanja,koji je kosio sve pred sobom pa i autobus sa neduznim civilima.
thread_title:  Први поднаслов
Разговор о шаблону:Ликови у Луд, збуњен, нормалан

message: Ако неко мисли да би требало нешто да се дода или измени на овом шаблону, нека предложи. -- Nn94 14 (разговор) 23:21, 30. април 2015. (CEST)
thread_title: Измена и допуна
Разговор:Амбар у Гибарцу, Маршала Тита 7

message: У Гибарцу више не постоји Улица маршала Тита. Alexzr88 (разговор) 20:24, 1. мај 2015. (CEST)
replies: text: Изгледа, колега, да ћемо ми опет имати речи око назива споменика културе?! Шта оно би прошли пут: Пионирски дом? ако се варам. Мораш да схватиш да се споменик културе води са тим називом, свидело се то мени или теби, али тако је. Кад се промени назив, пресловићемо чланак и прича завршена.--Дарко Чуча Гајић (разговор) 20:39, 1. мај 2015. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Прва аустроугарска офанзива на Србију

message: Први пут се обраћам и надам се да ћу то учинити исправно, у скалду са Правилима. Желео бих да скренем пажњу на овај линк: http://hr.wikipedia.org/wiki/42._domobranska_pje%C5%A1a%C4%8Dka_divizija у коме се обрађује управо ова тема, док се детаљи из овог извора не спомињу у нашем чланку. Ако је неко вичан повести (ја се не осећам сигурним) нека осветли ово поглавље. Нећу овом приликом коментарисати манир и боју којом су обојили своје виђење али бих желео да се томе да и печат нашег виђења њихових "подвига". Живели! Бранко 82.117.219.197 (разговор) 00:38, 2. мај 2015. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Али налетео сам на чланчић у "Политици" од 1 (14). авг. 1906, "Аустријске ратне карте", у коме се каже:  — Alekol (разговор) 17:01, 21. август 2023. (CEST)
thread_title:  Неочекивани правац?
Разговор:Опсада Београда (1688)

message: У већини случајева садржај чланка се подудара са садржајем изворника:
изворник: Tada je rešio da se povuče u Smederevo. Spalio je podgrađe i svoj logor na Vračaru, a Oki Abdur Ahmed-pašu ostavio sa 10 000 vojnika da brani B. Austrijanci su 11. avusta opseli Beograd s juga (između Save i Dunava) u dve linije, a ukupno 54 puka, sa štabom i artiljerijom između linija u centru. Za obezbeđenje pozadine uputili su prema Smederevu deo dragona. Most kod Ostružnice skinuli su i postavili preko Velike ade ciganlije. Opsadne radove počeli su 12. avugsta. Izrađene su četiri paralele. Ispadima 12. i 15. avgusta Turci nisu postigli ništa.
члнака: Јеген-паша је одлучио да се повуче у Смедерево, а Оки Ахмед-паши остави 10.000 војника за одбрану Београда. Аустријанци 11. августа опседају Београд с укупно 54 пука. Опсадни радови започети су следећег дана. Израђене су четири паралеле. Испадима од 12. до 15. августа Турци нису постигли ништа. 
i zauzeli na desnom krilu deo rova ispred varoškog bedema, a zatim pripremili miniranje kontraeskarpe i formirali 5 jurišnih kolona: prve dve (po 1050 vojnika) da ovladaju brešama ispred paralela; treća (400 vojnika) da zauzme Dunavsku, a četvrta (700 vojnika) Savsku kapiju; peta (400 vojnika) da izvrši desant na Dunavsku varoš (Palanku). Ostatak vojske, kao rezerva, privučen je bliže varoši pod neposrednom komandom Maksimilijana i raspoređen pozadi jurišnih kolona. Neposrednu pripremu juriša izvršila je artiljerija, a zatim su aktivirane mine zar rušenje kontraeskarpe i izvršen juriš 6. septembra. Najjače borbe vodile
Турци су 28. августа извршили испад према паралелама, али су их у борби прса у прса Аустријанци одбили. Потом су формирали пет јуришних колона: прве две (по 1050 војника) да овладају брешама испред паралела, трећа (400 војника) да заузме Дунавску, а четврта (700 војника) Савску капију. Пета (400 војника) требала је извршити десант на Дунавску варош. Остатак војске привучен је ближе вароши под непосредном командом Максимилијана. Непосредну припрему јуриша извршила је атиљерија. Јуриш је извршен 6. августа
gde su Turci, da bi se spasli pokolja, postavili ispred sebe tri reda zatvorenika Srba, Mađara i Jevreja, zbog čega su Austrijanci obustavili napad.
Да би се спасли смрти, Турци су испред себе поставили три реда затвореника Срба, Мађара и Јевреја. Аустријанци обустављају напад. 
Oki Abdur Ahmed-paša predao se s ostatkom vojnika Maksimilijanu pod uslovom da ga ne preda Srbima
Паша се са остатком војске предао Аустријанцима под условом да га Максимилијан не изручи Србима. 
Od turske posade ostalo je u životu svega oko 1300 vojnika, a gubici Austrijanaca bili su oko 700. Austrijanci su zaplenili 77 topova, 3 haubice, 6 merzera i dr. 
Преживело је свега 1300 Турака. Губици Аустријанаца износили су око 700 људи. Аустријанци су запленили 77 топова, 3 хаубице, 6 мерзера и друго.
--Владимир Нимчевић (разговор) 01:51, 3. мај 2015. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Пугачовљев устанак

message: Рекло би се да је и ово прекопирано из Војне енциклопедије.
изворник: U drugoj polovini XVIII v. u Rusiji su pod uticajem razvoja kapitalističkih odnosa znatno zaoštrene osnovne klasne suprotnosti, povećana je feudalno-spahijska eksploatacija; seljaci se masovno vezuju za zemlju; česti ratovi iscrpljuju zemlju, pre svega, seljake. Već na samom početku sedamdesetih godina XVIII v. u svim krajevima Rusije - Povolžju, Uralu, centru zemlje, niču bune i lokalni oružani...
чланак: У другој половини 18. века у Русији су под утицајем развоја капиталистичких односа знатно заоштрене основне класне супротности, повећана је феудално-спахијска експлоатација. Сељаци се масовно везују за земљу. Чести ратови Русије исцрпљују пре свега сељаке. Већ почетком седамдесетих година 18. века, у разним деловима Русије (Поволжју, Уралу, Централној Русији) ничу побуне и локални устанци. 
--Владимир Нимчевић (разговор) 21:30, 3. мај 2015. (CEST)
Још један пример.
изворник: vezao za Orenburg to su ostala žarišta ustanka bila zanemarena i lišena jedinstvenog rukovođenja, a samim tim strategijska baza ustanka sužena. No, i pored toga, ustanak se dalje širio; ustanički odredi zauzimali su gradove, sela, prekidali vezu s administrativnim centrima i prestonicom; Čeljabinsk je zauzet januara 1774, a potom Kurgan;ustali su i seljaci Tjumenjskog okruga, pa je zahvaćen i Sibir. No, duga opsada Orenburga omogućila je vladajućim krugovima da organizuju i pojačaju snage i uzmu inicijativu u svoje ruke. Jake snage pod gen. A. Bobikovim upućene su u Povolžje i pod Orenburg. Odvojeni i slabo naoružani lokalni odredi
чланак: Пошто је Пугачов са главним снагама био везан за Оренбург, остали фронтови били су занемаривани. И поред тога, устанак се и даље ширио. Одреди су заузимали градове, села, прекидали везу са административним центрима и престоницом. Чељабинск је заузет јануара 1774. године. Потом је заузет Курган. На устанак су се дигли и сељаци Тјумењског те се он проширио и на Сибир. Дуга опсада Оренбурга омогућила је властима да организују и појачају снаге и да се организују. Јаке снаге под генералом Александром Бибиковим упућене су на Оренбург.--Владимир Нимчевић (разговор) 21:37, 3. мај 2015. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Жељко Фајфрић

message: Жељко Фајфрић није историчар. То што је написао више књига из средњовековне и нововековне историје не чини га историчарем.--Владимир Нимчевић (разговор) 23:53, 4. мај 2015. (CEST)
Добро, није дипломирани историчар, али је писац многих озбиљних дијела из области историје. 
Друго сувише је ниподаштавајуће написати "историчар аматер", па сам стога извршио измјену.
--BosnaSRB RS (разговор) 15:51, 13. јул 2015. (CEST)
Колико су та дела озбиљна, то ћемо видети из приказа и рецензија његових књига. Аматер (од лат. amo, amare, amavi, amatum - волети) колико ја знам нема негативну конотацију, него означава оног ко воли нешто, али се тиме не бави професионално. Али добро, кад ти тако кажеш. У српској историографији се чешће наводе радови Симе Ћирковића који се тичу средњовековне Босне, пре свега његова "Историја средњовековне босанске државе".--Владимир Нимчевић (разговор) 18:42, 13. јул 2015. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Фестивал буњевачки писама

message: Једини значај тог фестивалу је у кроатизацији Буњеваца. Али у чему је значај чланка? --Geograf IS (разговор) 10:16, 5. мај 2015. (CEST)
replies: text: Става сам да је фестивал значајнији од ове деце. Али пак то је моје мишљење... --نوفاك اتشمان‎ 11:25, 5. мај 2015. (CEST)
Лако је наћи лошији примјер, али то није одговор на моје питање. --Geograf IS (разговор) 15:29, 5. мај 2015. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Римокатоличка црква Светог Тројства у Кукујевцима

message: Промена је поништена са моје стране само због пристрасног текста, оптужби и непроверених тврдњи само једне стране, као и односа хрватских медија према дешавањима из 90-тих година у Србији и Хрватској. Наведена референца за тврдње је била.--Дарко Чуча Гајић (разговор) 16:12, 5. мај 2015. (CEST)
thread_title:  Поништена промена
Разговор:Немања Радуловић

message: Ова страница не би требало да се обрише јер ...је управо правим.
Користим шаблон од Рите Кинке.
Није још ѕавршено. 
Sanjageni (разговор) 10:55, 7. мај 2015. (CEST)
replies: text: Форму можеш да користиш, али не на овај начин. Користи шаблон  
да би се знало да се на чланку ради и предлажем ти да избришеш цео текст и попуниш другим подацима.--Дарко Чуча Гајић (разговор) 11:01, 7. мај 2015. (CEST)
thread_title:  Оспорено брисање 

message: Овај чланак садржи погрешна страна имена, вероватно као резултат аутоматске транслитерације са латинице. Један део је практично нечитак, и није смео до сада да прође. Исправићу колико могу, не улазећи у тачност свих навода. Чланак у сваком случају заслужује да постоји. Dinara2015 (разговор) 21:28, 16. април 2018. (CEST)
thread_title:  Неправилна транслитерација
Разговор:Сукоби у Куманову (2015)

message: Текст треба прерадити. Написан је неенциклопедијски, с брда с дола, по систему рекла казала.--Drazetad (разговор) 00:14, 11. мај 2015. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Мавро Орбин

message: Мавро Орбин у свом делу Крааљевство Словена пише само о српским владарима. Он је био илирски Србин.
109.122.83.72 (разговор) 00:03, 13. мај 2015. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Кошаркаши Црвене звезде у НБА

message: Тешко је са оволико детаља цео текст пребацити на текст о самом клуб. мислим да ипак боље да постоји одвојен чланак кад је већ овако садржајан.--Bobik (разговор) 11:27, 13. мај 2015. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:ULLtraDIMM

message: Sada kada sam doradio članak, da li ja treba da uklonim šablon za početnički članak ili će to uraditi neko od administratora? I da li je brisanje članka po automatizmu posle 7 dana, ili ga neko ručno izbriše po isteku tog vremena?
Boza pub 84 (разговор) 09:26, 15. мај 2015. (CEST)
Разговор:Градска библиотека у Новом Саду

message: Stranica koju sam ja uređivala Gradska biblioteka u Novom Sadu tekst da je deo projekta Viki bibliotekar u Univerzitetskoj biblioteci. I to je naglašeno. U međuvremenu je ta naznaka obrisana (nije je zapamtio), i kontaktirala sam Univerzitetsku biblioteku da vrati tu naznaku. Ja radim u Gradskoj biblioteci i budite sigurni da su svi podaci validni. Jedino što nije dopunjeno zato što nisam imala vremena jer je moja institucija velika i ima puno podataka a ja sam početnik. Tako da molim administratore Vikipedije da skinu tu naznaku. 
replies: text: Ништа није урађено непотребно, а самим тим и шаблон је постављен да би се скренула пажња и аутору и другим колегама да страницу доведу у ред. Када се повећа квалитет странице, шаблон ће бити уклоњен. Опет, ако треба помоћ, ја сам на располагању преко странице за разговор. Поздрав,--Дарко Чуча Гајић (разговор) 09:51, 16. мај 2015. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Лимиганти

message: На мојој страни за разговор колега Владимир Нимчевић се осврнуо на питање етничке припадности Лимиганата, питајући: "С обзиром да и археологија игра овде неку улогу, занима ме по чему се толико разликују Словени и Сармати да можемо са сигурношћу рећи да су Лимиганти Словени?"
Овде ћу давати нову археолошку литературу која би могла бити од користи за овов питање: 
* Археолошко налазиште Стари Виногради — Чуруг, Музеј Војводине, ТИА Јанус, Културна мрежа Пројекта Растко, Нови Сад — Београд 2006 (сајт и ЦД)
* Јанковић, Ђорђе. Предање и историја Цркве Срба у светлу археологије: кратак преглед од почетка до турске окупације (монографија),  заједничко издање: "Хришћанска мисао" и "Хиландарски фонд", Београд, Универзитетски образовани православни богослови, Фоча, Задужбина "Николај Велимировић и Јустин Поповић", Ваљево, 2015. (тек је одштампано, не знам да ли већ има у књижарама, али се може набавити преко издавача)
* Обломский, Андрей Михайлович, Институт археологии РАН (Москва), „Археологическая культура сарматов-лимигантов, взгляд с востока“ (апстракт), усмено изложено на I српско–руска археолошка конференција: програм са апстрактима, Народни музеј у Београду, 2014. По информацијама из Српског археолошког друштва, исти чланак ће бити интегрално објављен 2015. у зборнику ове конференције • 
* Трифуновић, Станко, Музеј Војводине (Нови Сад), „Култура касно римског доба у панонском Барбарикуму“, —||—
* (погледати и друге апстракте са исте конференције, јер имају везе са овим питањем)
thread_title: Нова археолошка сазнања о Лимигантима 

message: Рекоше ми да се књига Ђ. Јанковића Предање и историја Цркве Срба у светлу археологије може набавити у књижари Богословског факултета СПЦ у Београду (преко пута Патријаршије у улици Краља Петра). --Stripar (разговор) 11:19, 13. јун 2015. (CEST)
thread_title:  Јанковићева књига је у продаји
Разговор:Илир Тафа

message: Зашто Илир спада у босанскохерцеговачке глумце? Једина његова веза са Босном је учествовање у серији Луд Збуњен Нормалан, ако ћемо тако онда је и Ричард Гир наш глумац!--77.239.79.202 (разговор) 20:23, 17. мај 2015. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Аспарух

message: Нспрь - "ИСПОР" -> означава  "нагоре", "горен". Паисий нарича "Аспарух" - "Испорь Царь" , т.е. - върховен владетел.
thread_title:  Први поднаслов 

message: Био е кънѧѕь kŭnędz, Knyaz
--79.100.49.49 (разговор) 18:58, 8. јун 2015. (CEST)
thread_title:  Кханас, кънѧѕь, kŭnędzĭ
Разговор:Списак крсних слава

message: Правилно је написати Свети Врачи а не Врачеви зато што се они нису бавили магијом па су ВРАЧАЛИ него су лечили људе а старословенска реч за лекара је ВРАЧ а множина су ВРАЧИ (као у руском језику). 
У ново српском језику реч ВРАЧ симболизује мага који баца зле чини и множина од ВРАЧ је ВРАЧЕВИ.
Исто тако Лукиндан није ЛУЧИНДАН јер се у имену ЛУКА не примењује ниједна гласовна промена везана за глас К. С тога се не каже Лука, од Луке, ка Луци, видим Луцу, хеј Луцо, С Луцом, о Луци неко ЛУКА, од Луке, ка Луки, видим Луку, хеј Лука или Луко, с Луком, о Луки. Тако да К овде не може по Прво палатализацији да пређе у Ч (у питању је изузетак од правила) 
replies: text: Овде постоји гомила погрешних преусмјеравања. Треба то све средити... ----Радован</span> 22п</span> разговор</span> 11:36, 28. октобар 2015. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Hemoterapija

message: Poštovani,
U ovom članku postoji greška. Naime, hemoterapija je terapija krvlju i koristi se samo u lečenju jedne vrste raka, a to je rak krvi, odnosno leukemija. Ovaj članak je o hemioterapiji. 
Pozdrav! — 109.245.201.154 (разговор) 20:45, 29. јун 2023. (CEST)
thread_title:  Greška
Разговор:Папа Бенедикт XII

message: Dosta sam toga pročitao o ovom papi, ali nigde nisam našao, da bi on bio protiv (ili za) Bezgrešnog začeća. Odakle autoru članka ta ideja?--Stebunik (разговор) 21:29, 28. мај 2015. (CEST)
thread_title:  Bezgrešno začeće
Разговор:Црква Свете Тројице (Пашино брдо)

message: Odakle informacija da je kuća u G. Vučića bila kuća (pa još letnjikovac) VOJVODE Bojovića? U drugim izvorima se spominje da je bila u vlasništvu biv. ministra Bojovića (što ne može biti niko drugi do ministar vojni Bojović).--First (разговор) 23:53, 28. мај 2015. (CEST)
thread_title: Letnjikovac vojvode Bojovića
Разговор:Војвођани

message: Nik Oldy, zamolio bih te da ne revertuješ članak jer je ono što si u članak ubacio problematično:
*Ne postoji narod Vojvođani pa prema tome ovaj članak ne može imati ni kutijicu za narod. Zvanično, Vojvođani se tretiraju kao regionalno izjašnjavanje i ne postoji ni jedan jedini izvor koji tvrdi da su Vojvođani narod. Pored toga, svi podaci iz te kutijice su sadržani u samom tekstu članka.
*U članke se stavljaju slike koje su povezane sa tekstom tih članaka. Nigde u članku se ne pominju Srpska Vojvodina ( i njeni simboli) ili stranka LSV (i zastava koju je ova stranka predložila). Te zastave već stoje u drugim člancima u kojima se te teme pominju i ne vidim razlog da u ovom članku stoji galerija slika koje sa tekstom članka nemaju veze. PANONIAN (разговор) 14:18, 29. мај 2015. (CEST)
thread_title: Kutijica i zastave
Разговор:Марина С. Грујић

message: Molim pomoć.Ne shvatam šta nije dobro urađeno u tekstu Марина С.Грујић.Podaci su tačni i verodostojni i ne bih želela da budu ukloweni zbog mog neznanja kako da sredim stranicu.Hvala unapred! Maki
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Сабрина Влашкалић

message: Ова страница не би требало да се обрише јер садржај измењен
Ова страница не би требало да се обрише јер је исправљено
replies: text: Знају људи овдје читати. Не треба двапут исто писати. --Жељко Тодоровић (разговор) 20:59, 7. јун 2015. (CEST) с. р.
thread_title:  Оспорено брисање
Разговор:Европске игре 2015.

message: Од када се за спортске терене или спортске објекте користе термини, простор, кластери, такмичарска места за одржавање.--Drazetad (разговор) 06:02, 8. јун 2015. (CEST)
Да ли је за назив стадиона битно како га зову Енглези или Азербејџанци az:Bakı Olimpiya Stadionu.--Drazetad (разговор) 12:55, 23. јул 2015. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Електронски логор (филм)

message: Може ли корисник који је предложио брисање да образложи? Ако сваки филм може да има чланак, зашто овај не може?
--  ГИБАНИЧАР   разговор 12:22, 12. јун 2015. (CEST)
thread_title:  Оспоравање брисања
Разговор:Мали Цвјетнић

message: Moj čukundeda Jovo je od Malog Cvjetnića (Jovovi Mlini), zaseok Gajani. Po predanju nosimo nadimak Pavlovići. Slavimo sv. Nikolu. U Mali Cvjetnić smo se doselili iz Otona kod Knina oko 1774. U Oton smo se doselili iz Bjelajskog Polja 1692. Po predanju smo poreklom od Kruševa ( niko ne zna tačno gde se to Kruševo nalazi).
Potrebna mi je pomoć u istraživanju porekla moje porodice. Kontakt : vid.knezevic@gmail.com
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Општински судови Републике Србије

message: У Србији већ неколико година не постоје општински већ основни судови, исто тако уместо окружних постоје виши судови. Alexzr88 (разговор) 23:47, 12. јун 2015. (CEST)
replies: text: О свему томе треба да постоје чланци, и о старој и новој организацији судова. Само користити одговарајуће законе. Не могу се баш општински и окружни потпуно изједначити са новим основним и вишим. --Жељко Тодоровић (разговор) 23:55, 12. јун 2015. (CEST) с. р.
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Грб Бајине Баште

message: ЗА разлику од Оџака, нигде нема референце, а нема ни линка на интернету да се овде ради званично о грбу...у научној литератури се помиње само амблем...дај референцу да се ради о грбу или ја враћам на амблем..--ANTI_PRO92 (разговор) 00:24, 15. јун 2015. (CEST)
thread_title:  Назив
Разговор:Зоран Чича

message: Датум његовог рођења је споран јер се на више места помињу различити датуми његовог рођења. Конкретни примери за то су сајтови IMDb (намењен за сверу филма и серија) и сајт eurobasket.com (који је намењен за кошарку). На првом сајту за датум рођења стоји да је рођен 1981. године, а на другом сајту стоји да је рођен 6. новембра 1980. године. Пошто су оба сајта позната по томе да се некад деси да информације које су објављене на њима небуду тачне, замолио бих неког ко је у могућности да провери тачан датум његово рођења јер постоји могућност да ниједан од ова два податка везана за његов датум рођења нису тачни, па да се унесе исправан датум овде на саму страницу. -- Nn94 14 (разговор) 11:40, 22. јун 2015. (CEST)
thread_title: Датум рођења