Разговор:Напад на Миљевачки плато/Архива 1

message: Interesantno da su spomenuti Kalici u kontekstu rušenja, a ostatak Miljevaca, oduvijek hrvatskog sela, nije spomenut. Pa evo da ja spomenem kako je većina hrvatskih kuća spaljena, uključujući i moju... 
replies: text: На википедији (треба да) се броје само наводи озбиљних референцираних извора. Личне изјаве спадају под оргинална истраживања која нису допуштена. -{--Kaster 22:54, 22. октобар 2007. (CEST)}-
nos kalici nisu dio akcije nego su oslobođeni više mjeseci prije i nisu uništeni u borbama dapače uopće nisu uništeni nego su nam služili kao baza iz koje smo krenili na miljevce, čamcima priko krke

text: Немам намеру да се препуцавам овде,али ко је и како "ослобођен" ствар је политичке тачке гледишта. Стога се треба држати принципа неутралности Википедије. Зато намерно остављам горњи непотписан, превасходно граматички и штошта друго неисправан навод. Пошто је ово википедија на српском језику, молим да се придржавате елементарних правила граматике српског језика. -{--Корисник:Holzschraff 00:00, 10. октобар 2008. (CT)}-
replies: text: :ОК—да ли има нешто спорно у самом чланку? Од граматичких неисправности на страни за разговор ником ништа неће фалити, а ако нешто треба преправити у чланку, дугме „уреди“ је на врху стране :) --Dzordzm (разговор) 07:02, 11. октобар 2008. (CEST)
Читав први пасус у поглављу "Битка" не одговара баш чињеницама. Наиме, Миљевачки плато као крашка равница никако није био "згодан" положај за "бомбардовање хрватских градова", што је и доказано самим успехом напада на њега. Поготову због чињенице да су српски положаји били по средини платоа, а не на кањону река Чиколе и Крке, због чега су Хрвати непримећено и прешли чамцима преко једне од река. Да су српске снаге одмах биле смештене на оближњу Промину, до напада не би ни дошло, а Миљевце би контролисао ко год хоће (чик ако сме под артиљеријском ватром). "Опсада" Шибеника је прејака реч у овом контексту, јер је периферија града од српских положаја била удаљена скоро 20 километара. У том случају и употреба далекометне артиљерије са Промине (30 км) могла би се сматрати опсадом. Онда је и Загреб био под опсадом, пошто су ракетне јединице биле удаљене 24 км на Кордуну. А ја се нешто не сећам да је Загреб нешто превише био угрожен "опсадом". Нос-Калик, истурено српско село на платоу, нико није "ослобађао", него је команда ЈНА, због разлога велике удаљености од остатка територија насељеног Србима, једноставно, наредила мештанима да се иселе одатле, а потом се и сама повукла према Дрнишу, како би штитила град. У том процесу остала је необезбеђена извиђачка чета на брисаном простору, коју су Хрвати потом напали чинећи стравичне злочине. Само да наведем пример, да је један заробљеник пресечен моторном тестером (не знам како је то могуће да се деси у директним борбама). -{--Корисник: Holzschraff 00:30, 11. октобар 2008. (CT)}-
thread_title:  Први поднаслов 

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 07:44, 17. октобар 2013. (CEST)
Овом чланку је потребна хитна ревизија. Степинац усташа?! Степинац никад није припадао усташком покрету, а друга ствар кога је он подржавао и с ким се дружио.  Даље, има много нереференцираних и паушалних тврдњи и општих места, а онај увод од "Маркових конака" је непотребан. Ја бих нешто и сређивао, али сам свестан да све пажљиво надзиру Велики СРби (они који све остале проглашавају "антисрпским националистима"), па не бих да чачкам мечку. Овај чланак је писан неенциклопедијским стилом, са великим бројем нереференцираних тврдњи и аутор није ни покушао да унесе мало енциклопедијске објективности.
--Sly-ah (разговор) 10:58, 23. новембар 2015. (CET)
thread_title:  Садржај чланка