lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:Екологија/Архива 1

message: Овај чланка је бајат, а реклама је -- па макар и за часопис Екологија. Зар немамо нешто боље?
Ево ти, није дуго, али је смислено. Па нек настави ко оће --Обрадовић Горан  (разговор) 02:07, 15 Феб 2005 (CET)
Овај бихејвиорал ми скроз штрчи. Имамо ли другу реч за то? -- JustUser  JustTalk 14:07, 5. април 2007. (CEST)
replies: text: То је наравно екологија понашања, накарадно је, али се плашим да је домаћа струка већ одлучила да се директно тако преноси из енглеског у нашу литературу. Види на пример књиге Zoran Tadić: Bihevioralna ekologija (у екологији) и Predrag Kaličanin: Bihejvioralna terapija (у психологији) или Vladimir Petrović: Bihejvioralna terapija i psihoterapija (у медицини).

text: Исто и у политици. Ево како стоји у Часопису који издаје Факултет политичких наука у Београду: "sukob obuhvata tri dimenzije: kognitivnu (opažanja, verovanja), emocionalnu (osećanja) i bihejvioralnu (ponašanje)" (цитат, стр.364). У истом академском издању израз "бихејвиористичка", "бихејвиоризам", "бихејвиор терапија", "бихејвиоранална наука" (хоп-читава област!), итд. јавља се преко 20 пута. Све у свему, ова вештачка "реч" се дубоко укопала у стручни српски језик. Наравно, и сâм сам изненађен овим открићем.—  [Корисник:Jozefsu]–Разбибрига 15:16, 23. октобар 2016. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Примати/Архива 1

message: Код нас пише да група обухвата лемуре, мајмуне и људе, док на ен.вики стоји lemurs, lorisids, galagos, tarsiers, monkeys, and apes (including great apes and humans). Да ли се ради о другачијој класификацији, или треба код нас да додамо ове преостале групе? -- -{Обрадовић Горан (разговор)}- 02:49, 14. јануар 2010. (CET)
thread_title:  Ко све спада у примате
Разговор:Инсекти/Архива 1

message: Bash lep chlanak!!
Svetlana Miljkovic 16:39, 15. децембар 2006. (CET)
replies: text: Јесте, само би било сјајно кад би неко превео легенду испод оне слике.. напола је остало на енглеском. -- Обрадовић Горан (разговор) 20:41, 15. децембар 2006. (CET)
драги мој горане, то ниј енглески, тој добри стари латински.  ;)  --ВКокијелов 06:35, 21. децембар 2006. (CET)

text: never mind.  сад видим о чему говориш.  --ВКокијелов 06:35, 21. децембар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Јуриј Гагарин/Архива 1

message: Гагарин није погинуо у Москви већ у близу неког града на југу тадашњег СССРа (Баку?). Био је на фудбалској утакмици где је фудбалски клуб руске авијације "Крила совјета" добио утакмицу. У еуфоричном стању сувише брзо је хтео да узлети и при томе се авион срушио... --Goldfinger 15:26, 5. август 2007. (CEST)
replies: text: А можда је и попио коју (није да није имао обичај). Да, енглеска Википедија се слаже.. кажу да је умро у Киржачу, Владимирска област. -- Обрадовић Горан (разговор) 15:52, 5. август 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: :en:Vladimir Ilyushin ili Gagarin? Podvala ili istina? -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  15:21, 31. март 2008. (CEST)
replies: text: Ово је жива особа и таква ствар би се могла унети само са пристојним извором - на енвики је остављен офлајн извор који ми не можемо да проверимо и ја бих био наклоњен грешци изостављањем пре него грешци неисправном атрибуцијом. Ако се нађе неки пристојан извор са овом теоријом завере, онда можда... --Dzordzm (разговор) 00:01, 1. април 2008. (CEST)
Й се изоставља на крају придев ских имена на -ый, -ИЙ.--Arminius (разговор) 21:53, 2. април 2012. (CEST)
thread_title:  Prvi u svemiru?
Разговор:Репродукција/Архива 1

message: Хмм, економисти доста користе овај израз (проста репродукција, проширена репродукција..), тако да би требало да се направи вишезначна одредница. -- Обрадовић Горан (разговор) 17:53, 26. април 2007. (CEST)
replies: text: мени репродукција не личи на фотокопирање (лоше поређење)----László (talk) 17:55, 26. април 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Као прво преместио бих на размножавање сам наслов. Као друго ово сада личи на вишезначну одредницу у којој се описује један појам, а други само наводе. Као треће и тај један појам који се описује је само делимично описан. Ако пишемо о размножавању требамо прво описати вегетативно, бесполно и полно. Па онда тетаљисати. А мислим да је чланак типа овог за бацање
Мислим стварно, овим је описана цела репродукција па се одмах после тога наводи
Значи ове се описује само део размножавања и то код животиња. Потпуно нестручно, вероватно писано из главе, састављено збрда здола --Јован Вуковић (р) 15:51, 29. март 2008. (CET)
--------------
Nisam znao da ljudi spadaju u životinje. --80.242.118.71 (разговор) 04:03, 25. октобар 2009. (CET)
replies: text: Сада знаш, и основна идеја енциклопедије да неко нешто ново научи је тиме остварена. --Wlodzimierz (разговор) 06:12, 25. октобар 2009. (CET)
thread_title:  Прерађивање
Разговор:Кошарка/Архива 1

message: Шта учинисте од чланка!!! Ове спискове треба обрисати. Ајмо да додамо и спискове играча свих тимова у Југославији, у историји, а зашто стати ту.. има 200 репрезентација, 200 лига, 100 година... Пар милиона имена у најави -- Обрадовић Горан (разговор) 21:37, 22. октобар 2006. (CEST)
replies: text: Све то треба обрисати или пребацити у чланке о респективним репрезентацијама, мада и ту не треба претјеривати, него споменути само најважније играче кроз историју, сваке репрезентације... ---{Славен Косановић}- {разговор} 21:39, 22. октобар 2006. (CEST)
replies: text: :Вратио сам на верзију чланка пре његовог уништавања. Ко жели да пише даље има податке у историји, мада мислим да их нико никада неће требати, ал' опет  --СашаСтефановић •  22:58, 22. октобар 2006. (CEST)
--Корисник:ЉупчеЖ+Нисам Вас разумео. Очито се не сналазим на Википедији. Мени није била намера да правим Хаос. Имам утисак да сте схватили да се ради о недобронамерности. То ми није било ни на крај памети. Помислио см да унесем у фолдер Кошарка Прво Југославију а затим и Србију. Мислим да Југославија у кошарци нема 200 репрезентација, а то што је имала селекције у сениорима и сениоркама, јуниорима и јуниоркама... па још и медаље које су освојене... Но очито нисам добронамерно схваћен. Жао ми је због тога јако пуно... Поздрав

text: Ниси нас добро схватио, нико није рекао да је реч о недобронамерности, него да је чланак постао хаос због силне количине, непотребних за чланак, података. Најбоље би било кад би направио чланак Кошарка у Југославији или Кошарка у Србији и тамо сместио податке које си овде постављао. Твоју верзију чланка можеш да погледаш у историји ове странице, ништа није изгубљено, директан линк ка томе имаш у мојој поруци на твојој страни за разговор. --СашаСтефановић •  23:20, 22. октобар 2006. (CEST)

text: ОК. Захваљујем на сугестијама. Потрудићу се да то урадим много боље. Срдачан поздрав!
Ако постоји поглавље правила игре зашто онда правилима оптерећивати увод.--Drazetad (разговор) 14:03, 6. септембар 2012. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Стрип/Архива 1

message: Постоји сумња да је један део текста у овом чланку неовлашћено пренесен са неке од наведених локација.  . Најхитније проверити статус ауторских права. -- Обрадовић Горан (разговор) 19:13, 2. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Архимед/Архива 1

message: Не би било лоше написати испод слике да је уобичајена грешка да се та скулптура приказује уз Архимедово име а да је у ствари у питању Архидамос трећи, Спартански краљ.
Архимедов лик није нигде аутентично сачуван, постоје само уметничке визије и претпоставке.
Требало би поменути и Архимедову узречицу еурека, зар не?--Ђорђе Д. Божовић 16:35, 25. јул 2005 (CEST)
*Ђорђе, захваљујем на примедбама. Нисам обратио пажњу на фотографију (коју је неко поставио) и по мом мишљењу њој није место у чланку, свакако не са именом Архимеда. Било би добро заменити је неком илустрацијом напр. Архимедовог закона, или нечим што би било примереније. О Архимеду имам опширнију литертуру, али се не бавим детаљним биографијама познатијих личности, осим ако немам посебан разлог. Овај текст је био иницијални, да би и други заинтересовани корисници дали свој допринос. Занимљив али кратак текст о Архимеду је у Политикиној Британици (Народна књига). Ако имаш неке предлоге можемо се договорити о сарадњи. Напр. ја ти шаљем материјал (ако га ти немаш) а ти пишеш, а може и нека друга комбинација. Еурека! :domatrios 23:04, 25. јул 2005 (CEST)
Оде слика. Нисам ни приметио. Јел неко видео кад? ---{  JustUser   JustTalk}- 16:25, 31. октобар 2006. (CET)
replies: text: Nešto jače od mesec dana . --Бране Јовановић <~> 16:28, 31. октобар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: to sto se napisali u biografiji je potpuno nevazno.
thread_title:  Коментар чланка
Разговор:Вај-фај/Архива 1

message: почео сам на радити на овој теми па пошто немам времена сада писати ,завршићу касније и ако неко може да направи неки шаблон до тада.
--Јаковљевић Горан 20:33, 12. март 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: од а до ш са https://bs.wikipedia.org/wiki/Wi-Fi и успут пребачено са ћирлице на латиницу--Тајга (разговор) 00:23, 25. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Преписано
Разговор:Злочини над Албанцима у балканским ратовима/Архива 2

message: Ljudi, dobili smo ozbiljnu packu od Mileta Bjelajca za ovaj a verujem i druge članke na našoj vikipediji što se tiče balkanskih ratova, a posebno vezano za ovaj članak, pr tom su izričito pominjali srpsku vikipediju...(evo linka, emisija na RTSu vezano za balkanske ratova, packa počinje negde od 36 minuta)...
trebalo bi malo pročešljati ove članke...--ANTI_PRO92 (разговор) 17:01, 5. јануар 2015. (CET)
replies: text: : Нема тог видеа на Тјубу.--Ранко (разговор) 20:52, 17. август 2015. (CEST)
thread_title:  Kritika Bjelajca i istoričara i packa srpskoj vikipediji
Разговор:Демографија Турске/Архива 1

message: Koliko Srba islamske veroispovesti živi u Turskoj? Da li je tačno, kako navodi Dejan Lučić, da ih ima oko DEVET MILIONA. 
replies: text: Погледао сам мало да видим да ли је то могуће. Уколико сам добро схватио, Турци не праве питање националност, него питају само за вероисповест, тако да нам попис неће помоћи. Све остаје на проценама, а оне су веома шарене. Рецимо, према једној локалној је 2.000.000 Бошњака у Турској. Срби се не помињу ни у мањем броју, а камоли девет милиона. Од икаквих других процена које не долазе из Турске, овде се налази једна да Срба у Турској има само 4.500, док према истом сајту Бошњака има само 100.000. Дакле, ништа није сигурно, али девет милиона је ектремно претерано. Па, толико нас нема у Србији и БиХ заједно (види Срби). Међутим, такође треба имати у виду да се тих девет милиона не односи на изјашњене Србе, него на људе српског порекла, који се највероватније изјашњавају као Турци и који су у потпуности прихватили турску културу. То је одавде. --Lakisan97 (разговор) 16:13, 22. август 2013. (CEST)
thread_title:  Коментар чланка 

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 09:07, 17. октобар 2013. (CEST)
Да ли се каже „средња старост“ или је правилније „просечна старост“--Drazetad (разговор) 22:54, 6. јануар 2014. (CET)
Ево, ставио сам просечна јер лепше звучи, али мислим да може и једно и друго. --Vlada talk 23:06, 6. јануар 2014. (CET)
thread_title:  Садржај чланка
Разговор:Георг Вилхелм Фридрих Хегел/Архива 1

message: Голија реци ми, молим те, ко је писао чланак, није преузет ни преведен колико ми се чини, па ме је заинтересовало! --Бојан 21:23, 19 Мар 2005 (CET)
thread_title:  Превођење 

message: Овај чланак из Републике нема везе са Хегелом, неко се шалио.
* Татјана Јовановић: Мрс и пост
Као Литература стављен је измишљен спис, што је још већа шала. Имануел Кант: Белешка о Хегелу
thread_title:  Брисања 

message: Čemu premeštanje? --Јагода испеци па реци 23:03, 23. октобар 2011. (CEST)
replies: text: Slicna situacija kao kod Josifa Staljina, gde je izostavljeno Josif Visarinovic Dzugasvili, kao i kod Fridrha fon Selinga — pojednostavljivanje — nema potrebe da u naslovu stoji puno ime. АЛукић (конверзација) 23:07, 23. октобар 2011. (CEST)
Pa ako bi da pojednostavljuješ, onda binalogičnije bilo da bude Fridrih Hegel, jer je pod tim imenom najpoznatiji. A onda bi bilo i prema smernicama vikipedije o imenovanju članaka o osobama: uvek najpoznatije i najprepoznatiljivije ime. --Јагода испеци па реци 23:12, 23. октобар 2011. (CEST)

text: Okili-dokili. Stavio sam prvobitnu stranu za brzo brisanje kako bi ova mogla da se preimenuje. АЛукић (конверзација) 23:14, 23. октобар 2011. (CEST)
Ја имам неку стару енциклопедију из 1978. године и тамо стоји ХЕГЕЛ Георг Вилхелм Фридрих. Дакле требало би онако како јесте Георг Вилхелм Фридрих Хегел. То није толико ни битно направите преусмјерење и готово. Ја сам да буде онако већ јесте.  --Награкажи/лажи 23:18, 23. октобар 2011. (CEST)
Добро. Ја верујем да је боље да буде савременије, тј. како је он заједнички познат тренутно, без сувише дугачког наслова чланка, односно додатна два његова имена у префиксу. АЛукић (конверзација) 23:27, 23. октобар 2011. (CEST)

text: Uostalom, ovakvo ime u naslovu clanka deluje prilicno zbunjujuce. АЛукић (конверзација) 23:32, 23. октобар 2011. (CEST)
thread_title:  Премештање 

message: Budalastina, i neskromno NE-POZNAVANJE Hegela i njegovog dela ! Smejem se autoru, koji, vidi se, NISTA od Hegela nije procitao. To mu, istina ne smeta da sa visine daje sud o Hegelu. No, trebalo je bar imati na umu Hegelovu misao iz Fenomenologije duha, kada on za te samozvane filozofe, izmedju ostalog, kaze :
" U pogledu svih nauka, umetnosti, vestina i zanata gaji se uverenje da svaki onaj ko hoce da se njima bavi mora iscrpno da ih uci i da se u njima vezba. Medjutim, u pogledu filozofije sada, kako izgleda, vlada predrasuda da je svako u stanju da neposredno filozofira i da ocenjuje vrednost filozofije, jer merilo za to poseduje u svome prirodnom umu, mada svako priznaje da nije u stanju da pravi cipele, premda ima i oci i prste i moze da dobije konac i alat, kao da on merilo za cipelu ne poseduje u svome stopalu. " ( G.V.F.Hegel, Fenomenologija duha, BIGZ,Beograd, 1986, str.39 ).
Tako Hegel i o ovim takozvanim tumacima njegovog dela.
                                                               Nesa
thread_title:  Коментар чланка
Разговор:Порески обвезник/Архива 1

message: Настанак пореског обвезника нема везе са настанког дужничког односа. Дужнички однос настаје неком другом чињеницом, а не да је човек рођен или евидентиран као обвезник. Ово је писано из главе и НЕТАЧНО! -- JustUser  d[-_-]b  20:12, 8. април 2009. (CEST)
replies: text: A, да ли си можда, случајно погледао Републички сајт, ону референцу, коју сам навео, копи, пастју директно са тог сајта, мислим да је то апслолутно тачно и коректно, а ти како хоћеш. --ALE talk 18:18, 9. април 2009. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 07:49, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка
Разговор:Међународни систем јединица/Архива 1

message: Обрисао сам преусмерење са Метрички систем на ову страну, јер то су два појма што се види и на енглеској Википедији: :en:Metric system и :en:International System of Units. --Ђорђе Стакић (р) 06:34, 25. мај 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Јесте ли сигури да је скраћеница, скраћено СИ правописно исправна?  Ја сам машински техничар по струци у учили су нас да се скраћеница Међународни систем јединица пише исклучиво као  SI, тј литинични. Исто као и скраћеница за килограм, грам, време, тону, њутн... и слично. Слични случајем са стандардима (нпр DIN, JUS, ANSI, ISO... а не ДИН, ЈУС, АНСИ, ИСО. Или кг, г, м, т, Њ). Ја мислим да треба латинично да стоји у чланкуMilens2 (разговор)
Nije mi jasno. Ako je ovo internacionalni sistem jedinica, to znaci da se sve njegove jedinice moraju pisati latinicom, a ne cirilicom... --АЛукић (конверзација) 21:45, 9. новембар 2011. (CET)
Купи правопис па ће ти бити јасно све мерне јединеце које се пишу малим словима могу се равноправно писати латиницим  или ћирилицом, а које се пишу великим словима само латиницом.--Drazetad (разговор) 21:59, 9. новембар 2011. (CET)
thread_title:  СИ или SI 

message: Овде се очигледно ради о роботском и сувише буквалном преводу са енглеске Википедије.
Срамота да ово нико није видео оволико времена. Исправио сам ово али у тексту има још
доста оваквих небулоза.Crnizmaj (разговор) 11:13, 18. децембар 2017. (CET)
thread_title: Унидињено или Уједињено
Разговор:Фреквенција/Архива 1

message: Има ли разлога зашто ово није под српским називом учестаност? --ФилиП ^_^ 22:00, 2. јануар 2009. (CET)
Уобичајан је назив "фреквенција", у литератури се среће знатно чешће од "учестаност". Kvant (разговор) 09:52, 28. децембар 2009. (CET)
Српска реч је учестаност и треба чланак преусмерити и исправити.-- Сахараразговор 23:54, 10. октобар 2012. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Електронска пошта/Архива 1

message: Текст је пребачен у чланак E-mail. Сада је потребан неки администратор који ће вратити целокупан текст на ову страну или на неку од већ постојећих страна са правописно тачним насловом: Е-пошта Електронска пошта. Правопис не дозвољава употребу облика e-mail у српском језику, тако да та страна треба да буде обрисана.--Maduixa 15:16, 27. фебруар 2007. (CET)
Vidi, opet ja, nakon tri i po godine... Zar ne mozemo napravit neku sliku imejla sa srpskim interfejsom? I ko jos molim te, kaze, elektronsko pismo? To cu da izbacim, jer je sasvim uobicajeno reci imejl. --Јагода испеци па реци 11:13, 29. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  [[E-mail]] 

message: Требало би разјаснити шта је правилно, односно шта има предност - видети [[Википедија:Трг/Ботови#Имејл >> И-мејл|ову расправу]] и свуда применити исти принцип. micki 17:03, 16. август 2012. (CEST)
replies: text: Ваљда је сада добро. --Алекс (разговор) 17:21, 16. август 2012. (CEST)
replies: text: :Ваљда је. Ако и није, нека исправља неко ко је стручнији за правопис. Написао сам на Тргу (пре пар секунди, не видећи твоју измену) да „и-мејл“ не би требало да стоји као синоним на почетку чланка и видим да си ти то већ избацио. micki 17:28, 16. август 2012. (CEST)
thread_title:  И-мејл или имејл
Разговор:Мајкл Мур/Архива 1

message: Srpski reziseri vole da se zovu rediteljima, govorim iz iskustva. Reditelj se sasvim legalna rec i ne vidim zasto je promenjena u reziser. Naravno, neki nemaju pametnija posla nego da prodaju pamet u kesicama. --Maduixa kaži 16:08, 19. април 2007. (CEST)
Режисер и редитељ, погледајте у категоријама.Једно треба уклонити--Раде Награисаловић 15:49, 13. јун 2007. (CEST)
----
Свеједно је. Не треба уклањати ни једно, јер се обе речи једнако користе. Јесте да је редитељ одређенија, али пошто су обе речи у широкој употреби, нема потребе да за уклањањем, него решити то преусмерењима. --Maduixa kaži 16:01, 13. јун 2007. (CEST)
Kategorije se ne mogu preusmeravati, tako da se moramo odlučiti: reditelj ili režiser? -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  17:08, 13. јун 2007. (CEST)
----
Редитељ.--Maduixa kaži 17:12, 13. јун 2007. (CEST)
----
replies: text: Мислим да би требало да стоји режисер. Али за овакве ствари треба да се изјасни више корисника, пошто је веклики број постојећих категорија направљено тако да користе ријеч Режисери. --БаШ-ЧелиК (разговор) 19:20, 9. октобар 2010. (CEST)
replies: text: :Свакако је више редитеља, а и ми чешће кажемо редитељ. А и договор је из 2007, тако да наше додавање сада више нема смисла. --Писац ima reč 19:27, 9. октобар 2010. (CEST)
replies: text: ::Ја не видим договор из 2007, па ти због тога предлажем да покренеш расправу на Тргу. Потребна је сагласност заједнице. --БаШ-ЧелиК (разговор) 19:29, 9. октобар 2010. (CEST)
replies: text: :::На основу одговора администратора на мојој страни, изгледа да договор ипак постоји. Тиме што се нико није побунио, договор је ту, а и чланак се зове редитељ, а не режисер, тако да... --Писац ima reč 15:55, 10. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Црногорски језик/Архива 2

message: Ovaj clanak je napisan suprotno pravilima Vikipedie i neprofesionalno. Bavi se vise dokazivanjem da je crngorski jezik srpski i u potpunosti ignorise literaturu i argumente montenegristike. Clanak nije pisan na neutralanoj poziciji. Mrdakson (разговор) 23:26, 12. јун 2021. (CEST)
thread_title:  Tema je napisano jednostrano i pristrasno
Разговор:Стрелиште у Јајинцима/Архива 1

message: Ajde neka neko vidi ovu izmenu. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  11:29, 21. јануар 2008. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Ajde neka neko vidi ovu izmenu. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  11:29, 21. јануар 2008. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Црква је веома заинтересована за изградњу цркве у Јајинцима , као и локална управа . Нисам наишао на податке о противницима ове идеје. —Јакша (разговор) 11:56, 21. јануар 2008. (CET)
Evo: 
"Iako je ova ideja naišla na neodobravanje nadležnih institucija za zaštitu spomenika kulture..."Mesta stradanja i antifašističke borbe u Beogradu 1941–44. --Mladifilozof (разговор) 23:31, 26. октобар 2014. (CET)
thread_title:  Црква 

message: У Јајинцима је, према званичним подацима, стрељано око 80.000 људи. Представљају највеће стратиште у Србији у другом светском рату. У овом чланку се о хиљадама убијених недужних цивила упорно говори као о "осуђеницима", што имплицира законит судски поступак, односно законитост нацистичких стрељања и кривицу жртава. 
На пример:
replies: text: "Према расположивим подацима стрељања у Јајинцима су почела од јула 1941. када је погубљена прва група осуђених Јевреја."

text: "Стрелиште у Јајинцима било је стрелиште где је за време окупације стрељано највише осуђеника у читавој окупираној Србији."

text: "Ово стрелиште је пре рата служило као стрелишни простор војске Краљевине Југославије, да би га немачке власти претвориле у простор за егзекуције оних које су они осудили на смрт."
Колико знам, у огромном броју случајева никаквог суђења није било. Поготово за Јевреје који су довожени већ угушени "душегупком". Ово је као када би у чланку о Јасеновцу писало да је тамо стрељано сто хиљада "осуђаника". Или да је у холокаусту убијено неколико милиона "осуђених Јевреја". Колико могу да закључим, терминологија је вероватно усвојена из књиге Мирослава Самарџића, која се налази у литератури.
Због ових и сличних неадекватности стављам шаблон за пристрасност, како би читаоци били упозорени да ово није Википедијски стандард. --Mladifilozof (разговор) 22:13, 26. октобар 2014. (CET)
thread_title:  Осуђеници?
Разговор:Гравитација/Архива 1

message: Не знам да ли ће ме физичари појести, али морам да набацим једну примедбу. Овај, сила теже и сила привлачења нису исто. Сила теже је сила, која представља резултанту силе привлачења, центрифугалне силе и спољашњег утицаја других небеских тела. Тако да, ако нема нико ништа против, скинула бих преусмерење и написала чланак о томе. --geologicharka  пиши ми 18:17, 26. новембар 2008. (CET)
replies: text: Пиши,само пиши,не се устежеш. Црни Бомбардер!!! (†) 18:40, 26. новембар 2008. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Вулкан/Архива 1

message: Зар није термин добио назив по божанству? И зар не би у том случају требало да то буде основно значење речи? Црни Бомбардер!!! (†) 01:57, 3. октобар 2007. (CEST)
replies: text: Треба додати онда у чланак етимологију речи, а за ово друго се не слажем, не одређује се носилац имена чланка, тј. који ће чланак бити главни. Кад неко каже "вулкан" сигуран сам да не помислиш на Вулкана из митологије него на оно што и описује овај чланак. --Саша Стефановић ® 08:03, 3. октобар 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов