Разговор:Србија/Архива 4

message: Zdravo svima. Trenutno pišem članak o Srbiji na makedonskoj Vikipediji i fale mi neke informacije oko porekla ime države. Može neko me izvestiti oko toga, odakle potiče ime Srbija. Pozdrav, hvala i izvinite za moj loš srpski. --MacedonianBoy (разговор) 19:41, 12. јул 2009. (CEST)
Види ово:
From Serbo-Croat Srbi, from Indo-European *ser- 'to protect, watch over', akin to Latin servare 'to guard, protect', Old English searu 'weapons, armor', Lithuanian sárgas 'watchman', Greek hērōs 'hero', Avestan haraiti, haurvaiti 'he guards'.[1]
thread_title:  Pomoc 

message: kakvu ste glupost izvalili ne postoji u srbiji nikakav mitrovdanski ustav nego ustav koji je donet tog i tog datuma. ili ako hocete da ostavite da je mitrovdanski onda upisite da srbija ima drzavnu religiju
replies: text: Na žalost, ovaj članak, iako nosi oznaku sjajan, prepun je nereferenciranih tvrdnji koje bi trebalo što pre referencirati. -- Loshmi (razgovor) 20:35, 5. новембар 2009. (CET)
Ја не видим никакву проблематику да се Устав назива Митровдански устав пошто је то уобичајено, јер су и до сада српски устави називани по празнику или мјесецу доношења. То наравно није званичан назив али се може употребљавати у чланцима. Па не пишемо ни имена држава по њеним званичним именима него скраћеним или уобичајеним обликом. --Жељко Тодоровић (разговор) 20:44, 5. новембар 2009. (CET) с.р.
Nije tacno da je uobicajeno, jer ja ne znam uobicajen naziv, u tom smislu, za ustavnu povelju scg iz 2003, za ustav iz 1990, za ustav iz 1974 i tako redom. Takodje, postoje i turski ustav i drugi nazivi koji su razliciti, ali i isti nazivi za dva ustava (sretenjski ustavi). Neki pisci potenciraju te nazive (po crkvenim danima) ili neke stranke, ali ne vidim da wikipedia treba da bude servis tih pisaca (istoricara) ili tih stranki, a pogotovo sto datum nije napisan!!!
Nije dobro poredjenje sa zvanicnim nazivima drzava, jer ako se napise samo Nemacka a ne pun naziv svakome je ipak jasno na koju se drzavu to odnosi. A ako se napise datum donosenja ustava isto je svakome jasno kada je donet. Na osnovu odrednice - mitrovdanski meni nije jasno na koji se datum misli i mnogim drugima koji ne poznaju crkveni kalendar.

text: Не кажем да је сваки српски устав имао свој скраћени тј. уобичајени назив, али неки су имали и тако се памте. Нпр. Септембарски устав, Видовдански устав, Турски устав, Октроисани устав и још један Октроисани устав, Намјеснички устав итд. Сматрам потпуно оправдано да се и у данашњој историји Устав може именовати по критеријумима према којима су и претходни Устави добијали нека своја уобичајена имена. Нико не забрањује да се Устав сврстава према датуму доношења, али није добро ако се у пасусу константно понавља Устав из те и те године, и тог и тог датума. --Жељко Тодоровић (разговор) 17:22, 13. новембар 2009. (CET) с.р.
Ovaj Ustav je prepoznatljiv u javnosti pod nazivom "kostunicin ustav" i kada kazes ljudima oni ce znati na koji se Ustav odnosi. Mitrovdanski ne vidim da se igde koristi, prosto izvolite i pokazite gde se to ustalio taj naziv?
I zasto nije dobro da se ponavlja za Ustave kada su doneti? Pa to je jako vazno, a posebno za Ustav koji je danas na snazi. Jer ustavi koji su ranije donoseni mogu da budu od znacaja za pravne istoricare, istrazivace itd. ali sadasnji ustav je svima bitan i za njega mora da stoji pre svega datum donosenja

text: Није тачно! --Жељко Тодоровић (разговор) 20:47, 14. новембар 2009. (CET) с.р.
nedostatak vasih argumenata tumacim kao kraj rasprave i odluka je donesena da se to izmeni. hvala svima

text: Ма немој ми рећи! --Жељко Тодоровић (разговор) 14:53, 20. новембар 2009. (CET) с.р.
thread_title:  Митровдански устав 

message: Ovom članku je potrebno veliko sređivanje. Svega tridesetak referenci. Čitava poglavlja bez ijedne. Zatim POV. Na primer u poglavlju Muzika autor navodi muzičare koji mu se dopadaju bez ikakvih kriterijuma. Ne vidim na osnovu čega su ovi pojedinci zaslužni da se nađu u članku o Srbiji. Isto važi i za poglavlje Pozorište i film. -- Loshmi (razgovor) 20:58, 5. новембар 2009. (CET)
replies: text: Па додај и ти музичке саставе и појединце који ти се свиђају, а који имају значај, било по популарности, било по умјетничкој вриједности. Ни мени се не допадају многе групе и појединци, али је реалност да су неки од њих јако популарне међу Србима и шире, према томе и по том критеријуму, не може их се избјећи. Иначе, ја мислим да је проблем у том дијелу чланка, што се уопште не помиње класична музика на нашим просторима... Када би неко судио по њему, испада да је није никад ни било код Срба... --Славен Косановић {разговор} 19:15, 14. новембар 2009. (CET)
Океј,који ти критеријум предлажеш за те области?Да видимо како да решимо ову ситувацију.

text: Nije stvar u tome da li se meni ove grupe sviđaju ili ne sviđaju, već na osnovu kakvih kriterijuma se neke muzičke grupe i muzičari spominju u članku o Republici Srbiji. Moja opaska da „autor navodi muzičare koji mu se dopadaju bez ikakvih kriterijuma“ se odnosila na nedostatak bilo kakvih izvora koji bi potkrepili osnovanost njihovog pominjanja u članku o ovoj državi. -- Loshmi (razgovor) 07:25, 2. децембар 2009. (CET)
Такође,било би много лепше да се прође кроз чланак и да се ставе шаблони  иза свега што треба референцирати,а не да се лупи онај општи на врх чланка,тек да се нешто лупило.Мислим,ја могу да прођем и да полупам референце за сваку боговетну реченицу у чланку,али то тек неће личити ни на шта лепо.(Наравно,код метања тог шаблона би било прекрасно да се он ставља са неким смислом за елементарну логику,а не да се тражи потврда за тврдњу да у Србији живи један број атеиста.) Црни Бомбардер!!! (†) 21:22, 14. новембар 2009. (CET)
----
Мак`о сам реченицу:Влада на свим нивоима настоји да заштити ово право у потпуности и не толерише његову злоупотребу, било од стране државних органа, организација и група, било од стране појединаца. јер је општег карактера и подразумева се сама по себи. Црни Бомбардер!!! (†) 03:14, 15. новембар 2009. (CET)
thread_title:  Sređivanje 

message: Obrazložio sam zašto je taj deo POV. Na osnovu kojih kriterijuma Lepa Brena, Željko Joksimović, Dragana Mirković, Svetlana Ražnatović-Ceca, Đorđe Marjanović, Lola Novaković, (još uvek omiljeni) Đorđe Balašević i Zdravko Čolić, Idoli, Električni orgazam i Ekatarina Velika, Riblja Čorba, Bajaga i Instruktori, Van Gog, Partibrejkersi,  Biljana Krstić, Clobodan Trkulja & Balkanopolis, Nele Karajlić sa grupom No Smoking Orchestra zaslužuju da se pomenu u članku o Republici Srbiji? -- Loshmi (razgovor) 07:21, 2. децембар 2009. (CET)
Још увек омиљен - још увек активан, још увек се неко интересује за њега. Музичари су разврстани по жанру и времену када су се појавили. Јоксимовић и Брена су несрећно поменути иза турбофолка. Неки заиста не треба да се појаве ту попут Партибрејкерса и Драгане Мирковић (нису ништа специјално). -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  07:47, 2. децембар 2009. (CET)
replies: text: Ja pitam jedno, a ti mi odgovaraš drugo. Na osnovu kojih kriterijuma osim tvoje, ili nečije druge lične procene da neki od ovih jesu nešto posebno? -- Loshmi (razgovor) 07:52, 2. децембар 2009. (CET)
replies: text: :Lepa Brena zbog megapopularnosti tokom osamdesetih. 
Lepa Brena zbog megapopularnosti tokom osamdesetih i izvan SFRJ (držala je koncerte i u Rumuniji i Bugarskoj, to znam). Ceca je perjanica i definicija turbofolka. Željko Joksimović je uspešan u tome što radi (bio je drugi na Evroviziji, komponuje za druge, šta sve ne radi). Đorđe Marjanović je imao svoj klub obožavalaca (đokiste), a pošto je on pomenut trebalo bi spomenuti i Mikija Jevremovića koji je takođe imao svoje mikiste (postojalo je rivalstvo između njihovih obožavalaca tipa The Beatles vs. Rolling Stones). Idoli, Električni orgazam i posebno Ekatarina Velika su najvažnije grupe novog talasa (zbog njihovog hiperčuvenog zajedničkog albuma Paket aranžman). Riblja čorba je najdugovečnija aktivna grupa, drže koncerte, Bajaga slično. Van Gogh je najpopularnija/najkativnija srpska grupa trenutno (zbog nagrade MTVja, njihovih turneja). Nele Karajlić se proslavio uz Kusturicu po belom svetu. Kod tih etno pored Bilje Krstić i Trkulje treba da se doda Sanja & Balkanika. Ne piše se ništa o folk muzici, a tu bi spali Toma Zdravković i Miroslav Ilić. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  08:06, 2. децембар 2009. (CET)

text: Svemu tome fale izvori koji će potkrepiti njihov značaj za spominjanje u ovom članku. -- Loshmi (razgovor) 08:16, 2. децембар 2009. (CET)
Lošmi, stvarno ako ne ne razumeš u neke stvari, ne mešaj se, samo ispadaš glup, najiskrenije. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  08:20, 2. децембар 2009. (CET)

text: Razumem se ja u ovo jako dobro, a ti bolje pazi šta pričaš. -- Loshmi (razgovor) 08:27, 2. децембар 2009. (CET)
replies: text: :Nije nikakva pretnja, da ne bude zabune, ali bolje nemoj da počinjemo da se vređamo. -- Loshmi (razgovor) 08:28, 2. децембар 2009. (CET)
Јбг, објасним ти, теби није доста. Осећам се као да ти објашњавам да је 1+1=2, а ти ми тражиш извор за то. Почео сам да скидам Екс-ју рок енциклопедију, видећу шта ту има.-- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  08:31, 2. децембар 2009. (CET)

text: Nema potrebe da meni bilo šta objašnjavaš, već da tvrdnje potkrepiš izvorima. Osim toga ovde se neke grupe samo spominju bez ikakvog razloga zašto se spominju. Na primer meni je -{Van Gogh}- nekvalitetan mediokritetski bend, koji se svuda gura. (Dakle, to je moje lično mišljenje koje je neću navoditi u članku o ovom bendu). To što su dobili neku -{MTV Adria}- nagradu ne čini ih relevantnim da se nađu u članku o Republici Srbiji. -- Loshmi (razgovor) 08:40, 2. децембар 2009. (CET)
Ti pričao o ukusima, ja o tiražima, koncertima. Ne postoje bolji izvori na netu od foruma ili tabloida, a ti time hoćeš nešto očigledno time da ti načičkam? -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  09:10, 2. децембар 2009. (CET)

text: Ti pričaš, ali ne potkrepljuješ izvorima. Ako navedeš izvore o velikim tiražima i neverovatno posećenim koncertima, onda je to druga priča. Sve vreme pokušavam da objasnim da su ovi pojedinci navedeni prema ličnom ukusu i da je to ono što je problem. I ne znam što se uopšte mi objašnjavamo po 1000. put. Uvek isto. Prvo kažeš: Recite za šta je potreban izvor? Kada ti kažem, krećeš da se duriš kako je to nešto očigledno, opšte poznato i sl. na osnovu toga što ti smatraš da je to tako. -- Loshmi (razgovor) 09:25, 2. децембар 2009. (CET)
replies: text: :Ti ni ne osporavaš ništa (ovo nije tačno, već je onako), ti samo kažeš ja to ne znam. Pa, nisi se ni potrudio da proveriš. Kažem da je očigledno jer je samo uz pomoć malo volje i trunčicu mozga moguće lako proveriti na Googleu. Ceca, Brena, Joksimović. Što prljaš članak referencama na forume kao što je Leksikon YU Mitologije? Ko je Djodje Matic? Što se tiče ukusa, ajde reci ko treba da izađe, ko treba da uđe.  -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  11:48, 2. децембар 2009. (CET)

text: Nisam hteo da stavljam šablon -{fact}- dok prvo ne pokušam da raspravim na strani za razgovor. Ja ne kažem da znam, to ti pričaš, već da ovde ništa nije potkrepljeno izvorima. Taj ceo pasus sadrži pojedine izvođače navedene bez ikakvih kriterijuma. A na to što sam pokušao da nešto koliko-toliko izreferenciram, a ti shvatio kao najgoru nameru ne znam šta da ti kažem. Nisam citirao „prljavi forum“ već objavljenu knjigu, koja je do sada imala ko zna koliko reizdanja. Podatke s tog foruma su selektovali i pregledali urednici leksikona (koji između ostalog sadrži i tekstove poznatih kritičara i pisaca). Ali nemam ništa protiv da uneseš bolje reference od -{Google}- pretrage ukoliko ih imaš. -- Loshmi (razgovor) 19:20, 2. децембар 2009. (CET)
Ja sam ti objasnio kriterijum gore, nisi ni pokušao da oboriš kriterijum, počeo si da pričaš o ukusima i da bezveze tražiš izvore. Da ja pričam o ukusima ne bi se tu našli Joksimović, Ceca... To što piše u toj knjizi to je isto kao da sam ti ja sada ovde pisao. Da li shvataš da preteruješ, da izigravaš sistem? -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  06:14, 3. децембар 2009. (CET)

text: Možda je isto, ali razlika je u tome što je to objavljeni materijal. Svestan sam mnogih mana pozivanja na izvore, ali bitno je da izvor postoji, i da čitalac može da vidi šta je izvor i proceni koliko može da mu veruje. Konkretno u ovom članku: ti neki izvođači tu stoje, a ne postoje kriterijumi na osnovu kojih tu stoje (ili se to ne vidi) niti ima izvora koji bilo šta potkrepljuju. Dakle, najbolje bi bilo da se odrede kriterijumi po kojima je neko bitan da se nađe u ovom članku, zatim referencirati i uneti u članak. Dakle, ovde nije stvar samo u izvorima, već prvenstveno u nedostatku kriterijuma. -- Loshmi (razgovor) 18:02, 3. децембар 2009. (CET)
Pa objasnio sam ti kriterijume? Šta hoćeš, rang listu? Sa čim se konkretno ne slažeš? I zašto misliš da nisu bitni?-- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  17:38, 4. децембар 2009. (CET)
thread_title:  A šta je tu smešno? 

message: Добро, бре, анонимни корисниче 213.198.236.25, да ли ти је толико тешко да научиш шта значи појам "централизована држава" пре него што га почнеш убацивати овде? Тај појам значи да држава нема ама баш никакве самоуправне регионе, округе, покрајине или територије на свом подручју, а таквих држава нема баш превише. Ако држава има било какве јединице територијалне самоуправе са сопственим органима власти онда она НИЈЕ централизована. Зато те молим да се уздржиш од даљег вандализовања чланка и искривљавања чињеница у енциклопедијском чланку. хвала.PANONIAN (разговор) 11:07, 12. децембар 2009. (CET)
thread_title:  Централизам 

message: "Институције привремене самоуправе на Косову и Метохији, на којем Албанци чине етничку већину, су 17. фебруара 2008. једнострано прогласиле независност, коју Србија не признаје."
Можда би било добро навести "... коју Република Србија и значајан број других држава не признаје ..."?
--Antidiskriminator (разговор) 12:54, 12. децембар 2009. (CET)
thread_title:  Ко не признаје независност Косова и Метохије? 

message: Људи, ружно је да овај шаблон започиње чланак о нашој земљи. Дајте, склоните га и ставите оне фактове по тексту где је потребно.--Методичар зговор2а 19:23, 16. децембар 2009. (CET)
replies: text: Озбиљно. Мислим да треба оставити још највише три дана овако па онда склонити ако нема тражених . 本 Михајло [ talk ] 19:28, 16. децембар 2009. (CET)
Ево, пример ради, ишарао сам одељак „хидрографија“ и два параграфа испод поднаслова „Србија у доба Властимировића“. Наравно, има још пуно, пуно мест ау чланку у којима би се ово дало урадити, али, ево, покушао сам да будем умерен у кршењу смернице Википедија:Не нарушавајте Википедију да бисте нешто доказали. Не разумем зашто би текст са стотинама оваквих ознака био бољи него текст са једним шаблоном на врху. Истини за вољу, пошто овај чланак више није сјајан, ниво референцираности је вероватно прихватљив за обичан чланак, те не мислим да би била катастрофа да се шаблон уклони. Само, било би боље да се изреференцира и поново изгласа за сјајног. Не би био први чланак који би на тај начин био значајно побољшан. --Dzordzm (разговор) 20:03, 16. децембар 2009. (CET)
Па, ја немам ништа против тога да сређивање овог чланка доведе до његовог квалитета, посебно што је за нас тема веома важна. Међутим, као што то не би био први чланак који је на тај начин значајно побољшан, такође не би био ни први који ће месецима и можда годинама да „чучи“ у запећку са све овим шаблоном. С обзиром да сам упућен, морам рећи да сређивање чланака не иде оним темпом коме бисмо се надали. Такође, доследност је особина коју веома ценим. Ако ћемо ни по бабу, колико чланака на њикипедији би требало да има овај шаблон? А нема га. (Колико сам схватио, чланак је скинут са листе сјајних управо због референци - да је неко хтео да га среди, тада је већ имао прилике.) И коначно, нема потребе да се крше правила на њикипедији да би се било шта доказало мени (ако је до мене уопште). Једноставније је игнорисати мој предлог, јер он то и јесте - само предлог. Ни ја не видим да је катастрофа да шаблон остане.--Методичар зговор2а 20:22, 16. децембар 2009. (CET)

text: Далеко сврсисходније би било да се корисници потруде да кажу шта је погрешно у неком чланку, нарочито у чланцима који се не баве "квантном механиком", него да им се лијепе шаблони, "без извора" па да пробамо да ријешавамо. Википедију, односно чланке на Википедији, за разлику од научних радова, пише доста различитих људи, тако да није лако никога обавезати да тражи изворе унапријед за оно што ће писати или пише. Накнадно тражење извора, изузев ако неко нема намјеру да изнова пише дијелове чланка са својим већ унапријед прикупљеним изворима, је наопак процес, односно то није смисао "референцирања". Референцира се оно што је однекуд преузето и мора се знати тачно одакле, било да се ради о идејама, чињеницама, статистичким подацима и слично. Дакле, постоје двије могућности, или да се играмо погађања на основу којих извора су писане спорне чињенице, подаци и слично, или да сваки пут кренемо изнова код оваквих чланака, односно прикупимо изворе на основу којих ћемо обрадити спорне дијелове и кренемо са писањем. У сваком случају, референцирати спорне дијелове са неким изворима на основу којих исти највјероватније нису писани је псеудореференцирање... --Славен Косановић {разговор} 22:28, 16. децембар 2009. (CET)
Мак`о сам шаблон,јер нема појенту.Мислим,ако ће да паметујемо,ја могу да наџбрљам неку секцију Литература и ту попишем бога оца књига о овој теми и да онда кажем да је шаблон изгубијо смисао.То би ондак било тупљење и са моје стране,као реакција на иницијално тупљење,а надам се,да у овом случају није било иницијалног тупљења,већ конструктивне жеље да се ниво тј. квалитет чланака на ср.њики дигне на виши ниво.
Додао сам неке референце,ресто ћу,надам се,током дана,тако да би било лепо да се ова лепа пракса лупања шаблона  настави и у другим сегментима овог,а и других чланака. Црни Бомбардер!!! (†) 04:31, 17. децембар 2009. (CET)
thread_title:  Шаблон 

message: Зар није од НАТО бомбардовања непрецизно јер се можда може протумачити да укључује и овај период. Можда је боље написати:
[[Од завршетка НАТО бомбардовања СРЈ и усвајања Резолуције Савета безбедности Уједињених нација број 1244, покрајина Косово и Метохија се налази под протекторатом Уједињених нација.]]--Antidiskriminator (разговор) 16:37, 24. фебруар 2010. (CET)
thread_title:  Од НАТО бомбардовања или од заврштека НАТО бомбардовања. 

message: Мало је срамота да је чланак о Србији скинут са листе сјајних чланака а да се онда ништа не ради на томе да се побољша и врати међу сјајне. Да ли неко има идеју шта је потребно да се уради како би се чланак побољшао?--Алекс (разговор) 13:53, 13. септембар 2010. (CEST)
replies: text: За почетак га треба додатно референцирати. -- -{Loshmi}- (razgovor) 14:49, 13. септембар 2010. (CEST)
replies: text: :Што се тиче референци мора пуно да се ради, али су овде потребне јаке референце, типа ако говоримо о уставном уређењу онда треба да се референцира уставом и сл. На многим местима је потребно ажурирање. Типа ако говоримо о инфлацији није Србија стала у 2007. Економија Србије је очајно написана са реченицама за 5 разред основне школе. Да ли постоје рупе у смислу да треба проширити чланак? Нпр. нема ништа о српској кухињи а имамо засебан чланак о томе. Или о историји јер за сада постоје само Немањићи и нешто ситно после њих. --Алекс (разговор) 15:00, 13. септембар 2010. (CEST)
thread_title:  како да побољшамо? 

message: Mislim da treba ispraviti podatak o broju stanovnika koji stoji u obliku "7.397.651 bez kosova i metohije", Ta pokrajna je po zvanicnom ustavu deo pomenute drzave i broj stanovnika se mora pisati kao jedinstven broj...Ako nemate podatke sa KiM (sto mislim da nije bio slucaj, i da je ovo namjerno napisano u ovom obliku) evo ja cu vam ih dostaviti najsrdacnije.....
Koliko je sa KiM?--Алекс (разговор) 03:54, 4. децембар 2010. (CET)
1,804,838 stanovnika. --Dante88 (разговор) 14:40, 4. децембар 2010. (CET)
Шта је извор за ту тврдњу? Код нас није проблем да се нешто што је тачно напише, већ је потребно за то наћи релевантан извор. (нпр. републички завод за статистику) 本 Михајло [ talk ] 15:47, 4. децембар 2010. (CET)
Imate republicke podatke iz 1991. godine. A osim toga na WIKIPEDIJINOJ stranici o kosovu http://en.wikipedia.org/wiki/Kosovo stoji isto taj broj stanovnika, pa kad moze tamo da stoji, kad na jednom vikipedijinom clanku ima podaci o broju stanovnika sa kosova, onda je to relevantan podatak, neko je dao izvore uredjivacima te strane i oni su to napisali, ako su i tamo ista pravila kao i ovdje. Molim da se sto prije ova izmjena izvrsi.--Dante88 (разговор) 17:56, 4. децембар 2010. (CET)
replies: text: Даклем,твој предлог је да сабирамо резултате пописа из 2002.године са проценом из `91 или са проценом из 2010? Црни Бомбардер!!! (†) 20:55, 4. децембар 2010. (CET)
Данте, од `91 се свашта десило. Званични подаци отад се не могу ставити поред драстично новијих података. Можда може да се помене у чланку, али сабирање резултата из 2002. и 1991. ми не изгледа као валидан статистички метод. 本 Михајло [ talk ] 21:01, 4. децембар 2010. (CET)
Mislim da nije nikakav problem da se saberu podaci iz 2002. sa podacima sa kosova iz 1991. i samo u zagradi pored toga se moze napisati nesto tipa, "podaci za kosovo i metohiju su iz 1991. godine", mislim da to nije nikakav problem.
Mihajlo, svasta se desilo od 1991. godine ali ako vec na ovoj vikipediji postoji clanak o kosovu sa podacima iz 1991. godine, i to ne smeta nikome ne vidim razlog zasto ga ne bi ubacili i u ovom clanku. Ako mislis na promenu strukture stabovnistva, srbi su se iselili sa kosova, ali 90% slucajeva i dalje imaju licnu kartu i podatke koje vade u ekspoziturama kosovskih opstina po RS. (medju njima sam i ja), znaci, sama drzava srbija ljude koji su PRIVREMENO raseljeni sa kosova smatra i dalje ljudima cije je prebivaliste na toj teritoriji, pa je samim tim i podatak iz 1991. godine i mnogo relevantniji. Uostalom, na vikipediji rekao sam, vec ima clanak sa podacima sa kosova koji je najvjerovatnije potkovan cinjenicama. Uz ovo u zagradi sto sam predlozio mislim da nema nikakvih problema da to tako stoji. I cak sta vise pravilnije je.--Dante88 (разговор) 21:09, 4. децембар 2010. (CET)

text: Колико видим,стоји процена завода за број становника 2002.годину,а ондак за активну бројку сабрати процене ЦИА за АП КиМ (1.815.048) са проценом за Централну Србију+АП Војводина (7.344.847 (РЗзС је проценио 7.306.677 за 01.01.2010)) и ставити у чланак (9.159.895 (јул 2010)). Црни Бомбардер!!! (†) 21:19, 4. децембар 2010. (CET)
Moze i tako, ocigledno bolje od mene znas te sisteme statistike stanovnistva, pa me cudi zasto ovo do sada niko nije predlozio.Neznate kakav je osjecaj biti Srbin i citati stranu o srbiji i onu brojku o stanovnistvu, znati da ste gradjanin te drzave, a sa druge strane znati da vi niste u toj brojci--Dante88 (разговор) 21:25, 4. децембар 2010. (CET)
Па не можете, побогу, да сабирате те бројеве. Хајде размислите само шта би тај број, 9.159.895, могао да значи. Не могу се сабирати разнородни подаци (у смислу настали на основу различитих процена). Ако се жели збирна процена можете написати „око 9 милиона“ (или нешто слично). Мислим, како само РЗС-у није пала на памет таква генијална идеја — мало одломимо одавде, мало оданде, саберемо и ето! Требало би да им јавите то откриће. ;) Шалу на страну, ако већ желите неки укупан број онда могу да се одвојено наведу те процене Ције за Косово и да се каже „дакле, укупно око 9 милиона“. Јер, ако ставите онај конкретан број, онда се спремите и да вас читаоци чланка цимају за рукав да им објасните како сте тачно до тога дошли и колика је грешка те процене, а да као референца стоји ова страница за разговор. -{EOF}-; [-{sabate}-]$ -{talk}-; 21:51, 4. децембар 2010. (CET)
Mogu se sabirati raznorodni podaci ako se u zagradi stavi napomena da je podatak sa kosova i metohije procjena, ili podatak iz 1991. godine. Sta je tu problem?--Dante88 (разговор) 22:03, 4. децембар 2010. (CET)
Што се сабирају бабе и жабе. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  22:10, 4. децембар 2010. (CET)

text: (кхм, сукоб измена :) Проблем је у томе што тај број онда ништа не значи. Колико је несигурност, стандардна грешка, те процене? Пошто тврдиш да се може сабирати, очигледно знаш доста о статистици па не морам да ти објашњавам зашто је све то битно. Кажем, било би лепо да дојавиш своје откриће Републичком заводу за статистику да је јадни више не бламирају тим подацима „без КиМ“. Са друге стране, понављам, није проблем да се допише Цијина процена, али без икаквог сабирања. А и формално гледано, шта је извор за тај сабрани број? Да ли ће у референци да пише „сабрала два уредника Википедије, в. страну за разговор“, или ће да стоји детаљно објашњење како су два уредника истражила разне процене па сабрали? Заиста, нема никаквих проблема са сабирањем. -{EOF}-; [-{sabate}-]$ -{talk}-; 22:14, 4. децембар 2010. (CET)
Babe i zabe se mogu sabrati, na primjer, 3 babe plus 2 zabe jednako je 5, od cega su 3 babe, a 2 zabe. Ukupno ih je 5, shvatate, ja samo to trazim da se napise.--Dante88 (разговор) 22:16, 4. децембар 2010. (CET)
Не може се то радити на такав начин. Сабирање тих цифара би представљало оргинално истраживање. Ако ЦИА или РЗзС то ураде и дођу до те цифре од 9.159.895, онда се то уз референцу може унети.--Walker (разговор) 22:17, 4. децембар 2010. (CET)
Можда се бабе и жабе могу сабирати, али то не можемо ми урадити, већ одговарајућа институција на чије податке се ми само можемо позвати.--Walker (разговор) 22:19, 4. децембар 2010. (CET)

text: Очигледно нисам довољно јасно рекао.Мој идеја је била да се сабере процена ЦИА за АП КиМ (за јул 2010) са проценом исте агенције,за исти временски период за териториј` Централне Србије и АП Војводина.Даклем,не би сабирали бабе и жабе,већ само жабе и то не из различитих бара,већ из једне те исте (мутне,али исте) и то не у различитим треновима,већ у истом и то не по рачуну (процени) различитих људи/институција,већ једне те исте.Према томе,не видим разлог да се број зелених жаба крастача из јужног дела баре,сабере са бројем тих истих зелених жаба крастача из централног и северног дела.Нарочито је смешно да за 2002.годину стоји процена са КиМ,а испод стоји бројка без. Црни Бомбардер!!! (†) 21:15, 5. децембар 2010. (CET)
replies: text: :Па, тако би већ и могло. -{EOF}-; [-{sabate}-]$ -{talk}-; 21:29, 5. децембар 2010. (CET)
Evo jedan pametan covjek na ovoj vikipediji, bravo za post. Ocigledno nekome ove zelene zabe krastace na jugu nase bare smetaju. Ae sada to da neko izmijeni.--Dante88 (разговор) 01:27, 6. децембар 2010. (CET)

text: :Mislim da i zvanične institucije Republike Srbije (zavod za statistiku) napominju kada navode broj stanvonika Srbije da je u pitanju vrednost bez Kosova i Metohije. Mislim da bi nasumično sabiranje rezultata nekog relevantnog popisa kakav je popis Republičkog Zavoda za statistiku i nekog drugog izvora originalno istraživanje jer mi ne znamo i nismo kompetentni da procenjujemo koliko su relevantni ti drugi podaci.--Војвода  разговор 00:32, 29. април 2011. (CEST)
thread_title:  Становништво 

message: Од 21 слике у тексту, 9 је из Београда. Становништво Београда је око 20% Србије.--Јакша (разговор) 18:19, 6. децембар 2010. (CET)
I rijetko koja sa Kosova i Metohije. Dalje, stoji "Први српски устав	15. фебруар 1835. ", to nije tacno, prvi srpski ustav je dusanov zakonik iz 14. vijeka, a mozda ima i nekih ranije. Zatim, medjunarodno priznanje takodje netacno, jer je i srednjevjekovna srbija takodje bila medjunarodno priznata, cak su se i nemanjici krunisali vatikanskom krunom, sto znaci da je i vatikan priznavao srpsko kraljevstvo, a svi znamo sta je vatikan bio u to doba, a i sad....Previse ovdje ima "slucajnih" gresaka....--Dante88 (разговор) 18:57, 6. децембар 2010. (CET)
Slike na ovoj stranici treba da budu reprezantitvne i tematske. Da li neko ima ideju za nekom lepom slikom na pravom mestu? Inače stranici treba velika dorada i nominacija za sjajan članak. Sramota je da je članak o Srbiji izačen sa liste. --Алекс (разговор) 19:03, 6. децембар 2010. (CET)
replies: text: :Dušanov zakonik nije nikakav ustavni akt niti se u srednjovekovnom smislu može govoriti o ustavnosti. Jedino Velika povelja sloboda može da se podvede pod kategoriju ustavnih akata  jer reguliše odnose između različitih nosilaca vlasti. Dušanov zakonik je ono što sama reč kaže skup različitih zakonskih odredaba koje regulišu raznovrsnu pravnu problematiku.--Војвода  разговор 00:29, 29. април 2011. (CEST)
replies: text: :Predložite neke slike, sigurno ih ima dosta samo treba probrati najbolje i najreprezentativnije.--Војвода  разговор 00:33, 29. април 2011. (CEST)
thread_title:  Претерано 

message: Каква црна 850. година се спомиње у табли? 
Ради избјегавања исувише одредница или развлачења, предлажем да се ставе само датуми битни за модерну Србију. --Полковник (разговор) 00:57, 16. јануар 2011. (CET)
Уклонио бих прве двије и на крају бих додао стицање независности 2006. године. --Полковник (разговор) 00:58, 16. јануар 2011. (CET)
thread_title:  Црна 850. година... 

message: Mislim da donošenje prvog ustava ni u kom smislu nije značajno za dobijanje srpske nezavisnosti u 19. veku. Daleko su značajni sultanovi fermani iz 1829, 1830. i 1833. godine (prvim dve Srbija je delimično a trećim i potpuno autonomna Kneževina) dok je nizom fermana 1815. postala vazalna kneževina Osmanskog carstva. Potom vrlo su značajni Bukureški mir kojim Srbija ulazi u međunarodnu politiku, Akermanska konvencija, Jedrenski mir i iseljavanje Turaka iz gradova 1867. godine. Trebalo bi pažljivije probrati važne datume iz srpske istorije koji reprezentuju sticanje njene moderne državnosti.--Војвода  разговор 00:27, 29. април 2011. (CEST)
thread_title:  Ustav 

message: zašto stalno menjate zastavu i grb?
replies: text: Ако имате неке замјерке у вези заставе и грба, слободни сте да их изнесете на овој страници. Не мијењајте више измјене јер ћете тиме доспјети у позицију да будете блокирани због кршења правила о враћању измјена. --Жељко Тодоровић (разговор) 10:17, 13. јун 2011. (CEST) с. р.
menjam jer ne želim da stranci koji posete ovu stranicu vide raščerupanog papagaja sa loncem na glavi!
Нажалост то нам је нови Грб (а и застава) и он мора бити на овој страници свиђало се то некоме или не. Искрено ни мени се не свиђа, али то је већ дтуга прича. --Milosh990 (разговор) 18:14, 9. јул 2011. (CEST)
thread_title:  :hahaha: 

message: Постоји ли неки разлог због кога су у табели у којој се налази списак народа и националних мањина по попису из 2002, уз Србе подебљана и издвојена још два народа.--В и к и в и н дбла бла 21:32, 12. јул 2011. (CEST)
replies: text: Можда чак ни редослед не би морао бити такав какав јесте, већ према заступљености. Можда. Поздрав, -- Слободан KovačevićбиблброKS 23:25, 12. јул 2011. (CEST)
replies: text: :Можда би Срби требали бити подебљани јер су они народ, а остало су националне мањине. И свакако редослед би требао да се промијени. Међутим, можда има нешто што ја не знам, због тога питам.--В и к и в и н дбла бла 23:28, 12. јул 2011. (CEST)
replies: text: ::Можда. Ја не знам ни да ли је зато. Врати подебљање, ако мислиш да треба зато да се подебља. За редослед додуше остаје недоречено, колико видим. Мада ако остане дуго недоречено, може да се мења - према неком договореном критеријуму. Заступљеност ми се у том случају чини логичан критеријум. -- Слободан KovačevićбиблброKS 00:06, 13. јул 2011. (CEST)
thread_title:  ? 

message: Cao,zasto niko nije napravio clanak ,,Poznati Srbiu kojim ce se nlaziti imena srpskih glumaca,sportista,pevaca,politicara,naucnika...Naravno tu bi trebalo da budu i njihove slike i nesto malo informacija o njima(datum rodjenja,ime i prezime,zanimanje,poreklo,po cemu su poznati,sta su uradili u svojoj karijeri...).Ja ovo nisam napravio jer neznam.Mozda bi ste mogli da ubacite i zanimljive turisticke destinacije koje bi ljudi mogli posetiti,i neke informacije i zanimljivosti o njema.Pozdrav! 
replies: text: Зато што већ постоји чланак Списак познатих Срба  --Ђура (разговор) 21:30, 15. фебруар 2012. (CET)
thread_title:  Poznati Srbi! 

message: Први званични резултати пописа су објављени још пре три и по месеца: http://popis2011.stat.rs/?p=682. Тако да молим да се не враћају измене које се тичу броја становника. K. D. Levin (разговор) 12:17, 29. фебруар 2012. (CET)
replies: text: Лепо пише да су то прелиминарни подаци, не званични. Тако да молим да се не уносе незваничне бројке.--Павлица причај 12:24, 29. фебруар 2012. (CET)
replies: text: :To su prelimenarni podaci. Čekaj dok ne izađu konačni rezultati.--147.91.173.31 (разговор) 12:26, 29. фебруар 2012. (CET)
replies: text: ::То јесу званични подаци, јер их је објавио Републички завод за статистику, прелиминарни значи привремени. Зато је у измени и писало "према првим резултатима пописа". Свакако су тачнији него резултати пописа из 2002. K. D. Levin (разговор) 12:32, 29. фебруар 2012. (CET)
Резултати из 2002. године су званични, те као такви важећи док се не објаве коначни резултати са пописа из 2011. године. Када се то деси, чланци који имају везе са становништвом у Србији, биће ажурирани. --Павлица причај 12:38, 29. фебруар 2012. (CET)

text: Ја не знам како да ти објасним да је прелиминарни не значи незванични него привремени; и привремени и коначни резултати могу бити званични. Прелиминарни резултати пописа 2011. су најажурнији званични подаци о броју становника. K. D. Levin (разговор) 12:47, 29. фебруар 2012. (CET)
replies: text: :Хајдемо онда овако. На Википедију се не уносе привремени, већ коначни резултати пописа.--Павлица причај 12:55, 29. фебруар 2012. (CET)
replies: text: ::Због чега? Очекујем да се још неко укључи, јер је таква политика бесмислена. K. D. Levin (разговор) 12:59, 29. фебруар 2012. (CET)
replies: text: :::Политика, заправо, и није таква: http://en.wikipedia.org/w/index.php?search=%22preliminary+results%22. K. D. Levin (разговор) 13:03, 29. фебруар 2012. (CET)
replies: text: ::::Овде су можда другачија правила, а своје ставове слободно изнеси на Тргу, више људи ће се укључити у расправу и дати коначан одговор. --Павлица причај 13:22, 29. фебруар 2012. (CET)

text: :Зваични су јер их је објавила званична институција али сама чињеница да су привремени мислим да указује да се треба суздржати од њиховог укључивања у енциклопедију, није вваљда толико хитно да се унесу ти параметри.--Војвода  разговор 09:48, 5. новембар 2012. (CET)
thread_title:  Попис 2011 

message: Ставио сам да је премијер Ивица Дачић, а председник Скупштине Небојша Стефановић, иако то још можда није званично потврђено, али биће тако. Због тога вас молим да не уклањате измену. --Marrex (разговор) 14:54, 23. јул 2012. (CEST)
thread_title:  Тренутна власт 

message: Има ли егде да се нађе поуздани податак колики је однос мушке/женске и сеоске/градске популације? Такође, мислим да би у вези са демографским параметрима ваљало навести и образовну структуру становништва.--Војвода  разговор 09:47, 5. новембар 2012. (CET)
replies: text: Образовну структуру можеш пронаћи овде, а однос мушке/женске популације овде. За однос сеоске/градске популације нисам сигуран.--В и к и в и н д 11:34, 5. новембар 2012. (CET)
thread_title:  Деографски параметри 

message: Расправа траје до: 22. маја 2013. .  -- Nova korisnica (разговор) 18:20, 15. мај 2013. (CEST)
thread_title:  Кандидат за сјајни чланак на расправи 

message: Za početak da isprave pokravene spojašnje veze. --نوفاك اتشمان‎ 18:40, 15. мај 2013. (CEST)
 Средњи вијек је развучен на четири екрана а праисторија на два. С друге стране, Први и Други српски устанак сведени су на три реченице. Османском периоду су посвећене двије реченице, Краљевина Србија је сведена на три реченице. Први свјетски рат се само успутно спомиње у једној реченици. Краљевина СХС је такође сведена на једну реченицу. Туризам је сведен на двије реченице. Многе дијелове чланка треба ажурирати, а референцираност је генерално лоша. Укратко, треба још много радити на овом чланку.--В и к и Р 23:15, 15. мај 2013. (CEST)
 ja сам више пута позивао да се овај чланак као један од најпосећенијих среди и постане сјајан поново. Нека свако побољша оно што зна и уме. Везе треба да се среде, треба да се додају нове, треба да се допише и ово што каже викивинд. --Алекс (разговор) 00:49, 16. мај 2013. (CEST)
Мислим да предлагач није ни прочитао чланак а камоли да је нешто урадио на њему. Ово нема шансе да прође расправу --ΝικολαοςΒ. (разговор) 01:24, 16. мај 2013. (CEST)
Наставићу са уређивањем касније. Чланак је значајно проширен ( ја сам га проширила ), али и даље треба да се среди. Nova korisnica (разговор) 15:29, 16. мај 2013. (CEST)
replies: text: Ниси га проширила, већ прекопирала текст са других чланака. --Павлица причај 16:53, 16. мај 2013. (CEST)
replies: text: :Па не можеш ти ставити чланак на расправу и рећи проширићу га касније. Чланак се прво среди ша се онда ставља на расправу где се отклањају ситнији недостаци. --ΝικολαοςΒ. (разговор) 17:43, 16. мај 2013. (CEST)
Није битно како га је проширила, већ да јесте. Е сад, ја се бојим да ће чланак постати превелик ако се додају и рецимо поглавља (геологија) које имају друге државе (Црна Гора). Зато би историју требало мало поткресати, кога шиша да ли пронађени грчки артефакти луксузниили не. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  17:05, 16. мај 2013. (CEST)
Кад смо већ код копираног текста, погледајте Српску револуцију. Када су против побуњених Срба пошле још и две султанове војске из Босне и Румелије, Милош Обреновић је започео преговоре, уверен да не може пружити отпор на три стране. Претражите тај текст и видеће се да се потпуно исти такав налази овде. Зашто је аутор књиге преписао сав Бојанов текст?! 0.0 --Lakisan97 (разговор) 17:10, 16. мај 2013. (CEST)
Ја сам користио књигу из историје. Није цео текст прекуцан-- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  17:19, 16. мај 2013. (CEST)
А може ли неко да објасни зашто ми нико не помаже са овим чланком? Nova korisnica (разговор) 20:02, 16. мај 2013. (CEST)
Pomazemo ti savetima. Vidi, clanak trenutno verovatno nece biti izabran za sjajan, ali neka te to ne obeshrabri Pogledaj kako je uradjena recimo Crna Gora da imas ideju sta jos da se napise. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  06:36, 17. мај 2013. (CEST)
thread_title:  Коментари 

message: Имате ли идеју који делови недостају или на чему треба да се ради??
Туризам је јако лош, требало би да се наброје главне туристичке дестинације у Србији и број посетилаца. Што се тиче енергетике требало би нека реченица о уљним шкриљцима и залихама у Србији. Шта још? Војска Србије? --Алекс (разговор) 23:04, 19. мај 2013. (CEST)
thread_title:  Шта недостаје? 

message: Ако желите да отпочнете расправу, нека чланак предложи неко са више од 300 измена... „Нова корисница“ то не може да уради.--Strower ☎ 17:31, 20. мај 2013. (CEST)
thread_title:  ? 

message: Da li moze neko da promeni sliku zastave i grba?
http://www.srbija.gov.rs/extfile/sr/142564/uredba_izvornik_grba_zastave_himne0355_cyr.zip
thread_title:  Novi izgled grba i zastave 

message: Србија је 19 априла признала независност Косова,укинула своје институције,разменила амбасадоре,иградила граничне прелазе, не контролише територију косова више ни на какав начин  тако да треба променити мапу и податке и ускладите је са најновијим догађајима и реалности.24.135.70.149 (разговор) 09:13, 25. јул 2013. (CEST)
thread_title:  Косово 

message: malo stucka. Ne vide se mnogi podaci u kutijici -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  12:59, 25. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Wikidata 

message: Prema kartama koje sam razgledao, Srbija pripada vlaznoj suptropskoj klimi. Mozda je potrebna izmena?
replies: text: Влажна субтропска клима? Живота ти које си карте гледао? --ΝικόλαςΜπ.  (разговор) 19:41, 1. септембар 2014. (CEST)
Kepenova klasifikacija, mapa: http://commons.wikimedia.org/w/index.php?title=File%3AKoppen_World_Map_Cwa_Cfa.png
To je ono što se kod nas zove umerena župska klima. --ΝικόλαςΜπ.  (разговор) 18:08, 8. септембар 2014. (CEST)
thread_title:  Klima 

message: Доста унапређен чланак, лепо покривен, сви добронамерни савети су добродошли, такође ко жели може да помогне колико је у могућности.--Soundwaweserb (разговор) 16:54, 28. јун 2015. (CEST)
=== Коментари ===
 Чланак је заиста добро сређен, прегледан, јасан, одељци нису предуги, фотографије су одговарајуће... То су ствари које сам ја гледала и похвале од мене. Имам малу сугестију у вези дела о музици, конкретно у вези дела о уметничкој музици, који би по мом мишљењу могао бити са мало више унутрашњих веза и мало сразмернији у односу на народну и забавну музику. Можда поменути Љубицу Марић, Петра Коњовића, Јосифа Маринковића, Исидора Бајића. Линковане су денс музика и турбо фолк музика, а друге врсте музике нису, па чисто уједначити то (линковати и остало или избацити ово). 
И приметила сам још реченицу о коридору 10, у делу о саобраћају. Она ми није зазвучала баш најбоље, можда је поделити у две или нешто преокренути. Дакле, ово су сугестије, никако замерке :). --Dobrislava (разговор) 13:42, 1. јул 2015. (CEST)
replies: text: Хвала пуно на конструктивним и добрим сугестијама. Исправио сам, преформулисао ону реченицу и додао уопштено везано за музику, погледај, надам се да је мало боље и да си задовољна :).--Soundwaweserb (разговор) 14:45, 1. јул 2015. (CEST)
 Имам и ја сугестију, сада сам гледао чланак на енглеској вики и могли смо и ми написати одељак етимологија. --Ранко Н. (разговор) 19:29, 5. јул 2015. (CEST)

text: Морам признати да нисам баш стручан за ту област, па не бих да погрешим нешто. Има неких референци о томе са ен. вики  и чланак — Теорије о пореклу Срба, слажем се да би требало свакако додати нешто, али препуштам другима који боље знају од мене. Све остало што сам могао, додао сам у чланак.--Soundwaweserb (разговор) 15:02, 6. јул 2015. (CEST)

text: И стварно си добар посао урадио, а ако има неко стручнији било би лијепо да и етимологију унесе у чланак. --Ранко Н. (разговор) 15:24, 6. јул 2015. (CEST)
replies: text: :Не знам да ли је упитна моја стручност, али ево убацио сам и тај поднаслов са текстом. --CarRadovan (разговор) 17:27, 6. јул 2015. (CEST)
replies: text: ::Не доводи се у питање, мени је сасвим у реду, лепо објашњено и срочено. Хвала за тај додатак.--Soundwaweserb (разговор) 17:33, 6. јул 2015. (CEST)
Баш хтедох да предложим или Нимчевића или Раденка за тај део кад Раде као да је предосетио па одрадио. Иначе једна мала напоменица код етимологије, код грчког назива у загради стоји и изговор на српском који није тачан јер се у грчком као глас Б изговара једино комбинација МП (ми + пи = б, види ми потпис), тако да је Σερβλία (Сербвлија) и Σερβια (Сербвиа). --ΝικόλαςΜπ.  (разговор) 17:44, 6. јул 2015. (CEST)
Ко хоће више да сазна о етимологији српског имена има руско издање Фасмеровог "Етимолошког речника руског језика" (Russisches etymologisches Wörterbuch): Фасмер М. Этимологический словарь русского языка: Пер. с нем. (с доп.). — М.: Прогресс, 1971. — Т. 3. — 827 с. 
Ево страница које се односе на Србе.
603
604
Покушао сам да нађем трећи том Скоковог Etimologijski rječnika hrvatskoga ili srpskoga jezika: Poni - Ž, али изгледа није доступан у електронској форми. Етимолошки речник српског језика није још стигао до слова С, а како изгледа неће ни за 20 година. Gluhak F. Hrvatski etimologijski rječnik. — Zagreb: August Cesarec, 1993 може да се скине са scribd-а. Ни Етимолошки речни словенских језика (Этимологический словарь славянских языков) Олега Трубачева није стигао до слова с. Баш смо баксузни.--Владимир Нимчевић (разговор) 16:52, 9. јул 2015. (CEST)
thread_title:  Кандидат за сјајни чланак на расправи 

message: Чланак је заиста добро сређен, прегледан, јасан, одељци нису предуги, фотографије су одговарајуће... То су ствари које сам ја гледала и похвале од мене. Имам малу сугестију у вези дела о музици, конкретно у вези дела о уметничкој музици, који би по мом мишљењу могао бити са мало више унутрашњих веза и мало сразмернији у односу на народну и забавну музику. Можда поменути Љубицу Марић, Петра Коњовића, Јосифа Маринковића, Исидора Бајића. Линковане су денс музика и турбо фолк музика, а друге врсте музике нису, па чисто уједначити то (линковати и остало или избацити ово). 
И приметила сам још реченицу о коридору 10, у делу о саобраћају. Она ми није зазвучала баш најбоље, можда је поделити у две или нешто преокренути. Дакле, ово су сугестије, никако замерке :). --Dobrislava (разговор) 13:42, 1. јул 2015. (CEST)
replies: text: Хвала пуно на конструктивним и добрим сугестијама. Исправио сам, преформулисао ону реченицу и додао уопштено везано за музику, погледај, надам се да је мало боље и да си задовољна :).--Soundwaweserb (разговор) 14:45, 1. јул 2015. (CEST)
 Имам и ја сугестију, сада сам гледао чланак на енглеској вики и могли смо и ми написати одељак етимологија. --Ранко Н. (разговор) 19:29, 5. јул 2015. (CEST)

text: Морам признати да нисам баш стручан за ту област, па не бих да погрешим нешто. Има неких референци о томе са ен. вики  и чланак — Теорије о пореклу Срба, слажем се да би требало свакако додати нешто, али препуштам другима који боље знају од мене. Све остало што сам могао, додао сам у чланак.--Soundwaweserb (разговор) 15:02, 6. јул 2015. (CEST)

text: И стварно си добар посао урадио, а ако има неко стручнији било би лијепо да и етимологију унесе у чланак. --Ранко Н. (разговор) 15:24, 6. јул 2015. (CEST)
replies: text: :Не знам да ли је упитна моја стручност, али ево убацио сам и тај поднаслов са текстом. --CarRadovan (разговор) 17:27, 6. јул 2015. (CEST)
replies: text: ::Не доводи се у питање, мени је сасвим у реду, лепо објашњено и срочено. Хвала за тај додатак.--Soundwaweserb (разговор) 17:33, 6. јул 2015. (CEST)
Баш хтедох да предложим или Нимчевића или Раденка за тај део кад Раде као да је предосетио па одрадио. Иначе једна мала напоменица код етимологије, код грчког назива у загради стоји и изговор на српском који није тачан јер се у грчком као глас Б изговара једино комбинација МП (ми + пи = б, види ми потпис), тако да је Σερβλία (Сербвлија) и Σερβια (Сербвиа). --ΝικόλαςΜπ.  (разговор) 17:44, 6. јул 2015. (CEST)
Ко хоће више да сазна о етимологији српског имена има руско издање Фасмеровог "Етимолошког речника руског језика" (Russisches etymologisches Wörterbuch): Фасмер М. Этимологический словарь русского языка: Пер. с нем. (с доп.). — М.: Прогресс, 1971. — Т. 3. — 827 с. 
Ево страница које се односе на Србе.
603
604
Покушао сам да нађем трећи том Скоковог Etimologijski rječnika hrvatskoga ili srpskoga jezika: Poni - Ž, али изгледа није доступан у електронској форми. Етимолошки речник српског језика није још стигао до слова С, а како изгледа неће ни за 20 година. Gluhak F. Hrvatski etimologijski rječnik. — Zagreb: August Cesarec, 1993 може да се скине са scribd-а. Ни Етимолошки речни словенских језика (Этимологический словарь славянских языков) Олега Трубачева није стигао до слова с. Баш смо баксузни.--Владимир Нимчевић (разговор) 16:52, 9. јул 2015. (CEST)
thread_title:  Коментари 

message: Vidim da u broju stanovnika stoji 7 200 000 i nesto. Posto sam ja sa Kosova i Metohije ja sam ocigledno Srbin koji nije uracunat u ovu brojku, zajedno sa mojom velikom porodicom i prijateljima. Pa se ja pitam da li ja imam pravo da odem u lokalni sud, zajedno sa porodicom i da svi damo izjavu da smo Srbi, da se to ovjeri sudskim pecatom i da vam to sve prilozim ovdje na vikipediji zajedno sa skeniranim pasosima republike Srbije, pa da onda uvecam ovu cifru za nas, koliko nas ima. Jer ovo priznavanje okupiranih teritorija na srpskoj vikipediji je necuveno. Zelio bih ubrzan odgovor. --Aryanprince (разговор) 21:02, 8. новембар 2015. (CET)
thread_title:  Kosovo i Metohija 

message: Trebalo bi smanjiti broj slika u članku, na mnogim mestima tekst je zbijen slikama sa leve i sa desne strane --Милићевић (разговор) 21:52, 27. новембар 2015. (CET)
replies: text: Smanjio sam broj slika, uklonio neke karte a ostavio ono što je važno. Mislim da je sada preglednije.--Soundwaweserb (разговор) 22:10, 27. новембар 2015. (CET)
thread_title:  Slike u članku 

message: Додао сам нове мапе у одељку о историји Србије (Кнежевина Србија након Берлинског конгреса, територијалнии развој Србије 1817-1913. и СР Србија у СФРЈ) а избацио мапу Србије под немачком окупацијом, да не би било претрпано. Сматрам да су ове мапе које сам додао много важније за овај чланак од мапе Србије под немачком окупацијом.--Nemanja001 (novi nalog) (разговор) 00:25, 2. фебруар 2016. (CET)
replies: text: Taman je bio napravljen neki balans sa slikama, sada deluje prenatrpano, uklonio si jednu sliku a dodao tri, bolje da si dodao samo jednu umesto one. Ali dobro, meni ne smeta. Samo ne treba preterivati sa tim mapama i kartama.--Soundwaweserb (разговор) 00:44, 2. фебруар 2016. (CET)
Preterao si sa mapama i morao sam da uklonim nekoliko. Nisam vratio sve tvoje izmene, ostavio sam neke koje si dodao ali sam morao ukloniti pošto si ih mnogo ubacio. Zamolio bih te da više ne dodaješ mape ili karte u tekst, koji je već ionako zbijen i ne može da se lepo čita. A i da ima više teksta nego što je sad trenutno slučaj opet je preterano dodavati toliko mapa.--Soundwaweserb (разговор) 12:41, 2. фебруар 2016. (CET)

text: Вратио сам само једну мапу за коју сматрам да је неопходна- Територијални развој Србије 1817-1913. Надам се да нећеш враћати ову моју измену. Најбоље је да се договоримо око уређивања а не да самовољно уређујемо.--Nemanja001 (novi nalog) (разговор) 00:20, 3. фебруар 2016. (CET)
replies: text: :Da ne ostane nedorečeno. Mislim da sam ti objasnio na tvojoj stranici . Jednostavno treba imati neku meru, bez preterivanja, jer nije ovo kartografija ili slikovnica. Neću dirati tvoje izmene, ali ti ponavljam, ubuduće uzdrži se od dodavanja mapa.--Soundwaweserb (разговор) 08:08, 3. фебруар 2016. (CET)
thread_title:  Мапе 

message: Убацићу у чланак податке објављене у најновијој процени броја становника Завода за статистику. Подаци су (већ дуже време) забрињавајући, али шта је ту је... --Михаило (разговор) 15:54, 30. јун 2016. (CEST)
thread_title:  Број становника 

message: Зашто се појављује (барем мени) хоризонтални слајдер у чланку (и то на 1920px, мада ширина и није толико битна јер слајдера не би требало да буде)? Покушао сам да нађем узрок али безуспешно... 02:21, 22. јул 2016. (CEST)
thread_title:  Хоризонтални слајдер / скрол бар 

message: Да ли треба унети и +383 као други позивни број за Србију, пошто је према недавном споразуму Београда и Приштине о телекомуникацијама позивни број +383 који је додељен Косову и Метохији у власништву Србије и када се са Косова и Метохије буду звали градови у Централној Србији и Војводини, неће морати да се окреће +381 ? --Немања001 (разговор) 10:12, 20. новембар 2016. (CET)
thread_title:  Позивни број 

message: Мислим да треба да заминимо БДП јер је овај од 2010. а по ММФ-у каже да смо напредовали (лол), тако да што приказивати старо, ако већ имамо релевантан податак. --Mis507032 (разговор) 00:23, 6. фебруар 2017. (CET)
thread_title:  Ажурирање БДП-а 

message: Podatak broja stanovnika Pristine je broj stanovnika podrucja grada (opstine), dok je za ostale gradove naveden broj stanovnika urbanog dela grada te samim tim i informacija nije tacna. 
replies: text: .  06:38, 17. август 2017. (CEST)
thread_title:  Broj stanovnika Pristine