lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор о Википедији:Акција писања чланака о Београду 5

message: Колега @MareBG, нажалост ове године не могу да учествујем из личних разлога јер сам преокупиран обавезама и пројектима који надолазе. Пет чланака је ипак превише и не могу да одвојим толико времена а није лепо да само лупам ко Максим по дивизији чисто ради споменице. Боки  напиши нешто! 14:32, 23. октобар 2023. (CEST)
thread_title:  Учешће 

message: У примерима наводно добрих чланака наводи се онај о Шаулу Ладанију. Међутим, тај чланак обилује лоше или аутоматски преведеним изразима од којих ми "прва рођака" за сестру од тетке/ујака/стрица коју су његови родитељи пали у очи баш пара уво, а и описи његовог доживљаја антисемитског инцидента у Минхену кад су поубијани израелски спортисти је исто врло лоше преведен.
Заправо овом чланку управо треба сређивање на које позива акција. 
Ето, колико да приметим. Нећу учествовати (имам регистровани профил али није ми на реду то овом приликом).
109.245.79.192 (разговор) 01:51, 3. новембар 2023. (CET)
thread_title:  Квалитет чланака
Разговор:Ветерничка рампа

message: Зашто су враћене моје измене где сам покушао да допуним овај чланак? Шта од мојих измена није тачно? Korisnik2023
thread_title: Враћене измене

message: Ово је службени текст о Ветерничкој рампи са сајта Завода за урбанизам: http://www.nsurbanizam.rs/sites/default/files/2267-Tekst%20plana.pdf
Ту се каже да се Ветерничка рампа налази у катастарској општини Ветерник, а исто је и на сајту Геосрбија: https://a3.geosrbija.rs/ (Ту се на сајту мора увећати карта и морају се укључити опције за приказ граница насеља и месних заједница, али се после тога јасно види да је Ветерничка рампа у саставу Ветерника). Korisnik2023
thread_title: Положај насеља
Разговор о Википедији:Акција писања чланака о Београду 5/Разговор

message: Википедија:Акција писања чланака о Београду 5/Евиденција/Игорче  — Игорче (разговор) 17:19, 24. октобар 2023. (CEST)
thread_title:  Како  да додам ову табелу код оних других табела
Разговор:Славеносрпски језик/Архива 1

message: Само једно питањце - да ли се језик зове славеносрпски или славеносерпски? Мене су учили овој другој верзији... Поз, --Wlodzimierz 15:22, 10. новембар 2006. (CET)
replies: text: Његови заговарачи називали су га славјаносербским, а и облик славеносербски такође постоји. --Ђорђе Д. Божовић (разговор) 16:44, 10. новембар 2006. (CET)
replies: text: :Па да, стога и питам - нисам раније чуо назив „славеносрпски" већ само славеносербски. Додуше, нисам скоро имао контакта са савременијим истраживачима српског језика и књижевности, можда се сада користи израз славеносрпски. Само сам желео да проверим. :) Поздрав, --Wlodzimierz 17:04, 10. новембар 2006. (CET)
----
Црна Гора
Зар није био кориштен и у Црној Гори, па чак и самој Србији?
thread_title:  Први поднаслов 

message: Ne znam sta je to i kako Vuk uzimao od Hrvata. To je cista neistina, koju je neko prebacio iz hrvatske vikipedije. Hrvati su tada koristili kajkavski kao knjizevni jezik, a Ljudevit Gaj je "pozajmio" jezik od Vuka za danasnje Hrvate!--Branko1408 (разговор) 11:55, 28. април 2011. (CEST)
LOL. To si bio ti. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  11:58, 28. април 2011. (CEST)
replies: text: Мислим да је један од елемената језика била и дубровачка књижевност. Не треба улазити у расправе чија је то књижевност, али мислим да је она имала утицаја на штокавски говор. --Жељко Тодоровић (разговор) 15:12, 28. април 2011. (CEST) с. р.
 
Vuk je od Hrvata uzeo oblike "Gdje", "Djevojka", "Djeca". U srpskoj ijekavici takvi oblici izvorno ne postoje, već samo "Đe", "Đevojka", "Đeca". Za ovo znam sigurno, možda je bilo još toga.
thread_title:  Hrvati i Vuk
Разговор:Источнохерцеговачки дијалекат/Архива 1

message: Ne bih o jezičnoj politici (Ilirci nisu bili pristaše Vuka Karadžića itd.)-no, faktografski, opis govora u BH je pogrješan, Svi su govori u BH štokavski, no, dijele se na:
a) staroštokavske/nenovoštokavske
*istočnobosanski (šćakavsko ijekavski), uglavnom Muslimani i Hrvati
b) novoštokavske 
*bosansko-dalmatinski, "zapadni" (štokavsko ikavski), uglavnom Hrvati i Muslimani
*istočnohercegovačko-krajiški, "južni" (štokavsko ijekavski), pretežito Srbi, u većoj mjeri Muslimani, najmanje Hrvati.
Tzv. istočnohercegovački jedan je od tri štokavska dijalekta u BH. Mir Harven 20:52, 29 новембар 2005 (CET)
replies: text: Тај дио реченице у коме си видио "језичку политику" (не знам колико је то ваљан израз) гласи: заслугом Вука Караџића, његових присталица и хрватских илираца, нигдје се не каже да су хрватски илирци били Вукове присталице.--Ђорђе Д. Божовић  (разговор) 22:14, 29 новембар 2005 (CET)
thread_title: Netočno

message: „DijalektiStok.jpg“
thread_title:  Ево како то изгледа 

message: ...не можеш рећи шта Бошњаци или било ко сматрају, то је крајње релативно. Такође не можеш рећи шта Хрвати или било ко покушавају да ураде ако то они сами нису експлицитно изјавили (а нису). У писању чланака мора се настојати бити што је могуће више неутралан. Критиковати Хрвате да воде безобзирну експанзионистичку и анти-србистичку политику, па чак и ако је то тачно, ипак није неутрално. Друго, тема овог чланка је источнохерцеговачки дијалекат, и о њему треба писати, а не о томе да шта Хрвати и Бошњаци сматрају. То о чему ти пишеш, када би се преформулисало тако да буде што неутралније, могло би се укључити у чланак Српски језик и језичка политика. Поздрав, --Ђорђе Д. Божовић (разговор) 21:40, 24. децембар 2006. (CET)
thread_title:  Елем... 

message: "...овај дијалекат се користи као стандард у сва четири новонастала језика због своје највеће распрострањености и напредности у односу на све остале дијалекте који су опстали растакањем српскохрватског језика." По којим то критеријумима један дијалекат може да буде напреднији од неког другог? Мислим да се комуницира сасвим нормално на било ком дијалетку без икаквих потешкоћа, бар ја нисам никад чуо да неко не може нешто да објасни ако не говори источнохерцеговачким дијалектом.
thread_title:  Источнохерцеговачки најнапреднији?
Разговор:Хришћанство/Архива 1

message: Ovaj tekst ima nekoliko gresaka od kojih sam ja uspeo da promenim samo jednu: tvorac protestantizma je Martin Luter a ne Martin Luter King (americki borac za crnacka prava iz XX veka).
----
Текст је толико површан и нетачан да би било најбоље дљ се урљди потпуно нови. Горан Анђелковић (〠ꒌ) 00:13, 25 јун 2005 (CEST)
replies: text: Па, треба написати добар текст о хришћанству који ће бити НПОВ. Верујем да је чланак на енглеској Википедији добро полазиште. --Милош Ранчић (разговор) 03:26, 25 јун 2005 (CEST)
Ужасан чланак!!! 
------------------------
Мислим да бих овај чланак могао да "доведем у ред", али ће бити потребно доста "касапљења". Angelarije (разговор) 15:55, 9. новембар 2014. (CET)
thread_title:  Грешке 

message: Ako bi neko mogao da mi pomogne...Radim diplomski rad o zagrobnom zivotu ili zivotu posle smrti.Ako neko zna nesto vise o tome...
Mi nemamo članak o tome, ali probaj na engleskoj wikipediji :en:Afterlife. ---{BokicaK}- -{Got something to say?}- 17:19, 14. април 2007. (CEST)
Ово је једна велика срамота за српску википедију, јер нема ниједне православне иконе! ----Невенко
thread_title:  Хришћанство
Разговор:Апостол Павле/Архива 1

message: Има превише тутула у наслову. Потребно је преименовати чланак. Предлажем апостол Павле или Павле Тарсанин. --Дамјан /разговарајмо/ 15:44, 26. јануар 2009. (CET)
thread_title:  Преименовање
Разговор:Апостол Јован/Архива 1

message: Ovaj clanak treba ispocetka pisati. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  10:38, 20. март 2012. (CET)
Generalno, gotovo sve članke u vezi sa časnim ocima i svecima treba ispočetka pisati, budući da su većinom iskopirani iz prevaziđenog Ohridskog prologa. O tome smo raspravljali na Trgu, ali nismo došli do nikakvog rešenja. Bolje rečeno, došli smo do mrtve tačke: svako je ostao pri svom viđenju. Doduše, pokazana je spremnost da se dorade izvesne biografije, ali je to, usled silnih obaveza spolja, odloženo do daljeg.---{Еπαμинонδα}--{★Рαζгоβоρ}- 11:12, 20. март 2012. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 09:06, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка
Разговор:Апостол Петар/Архива 1

message: Овај текст ми се не свиђа, нема ништа о Св. Петру, већ само реченице из књига.--Раде Награисаловић 18:18, 15. октобар 2007. (CEST)
Овако би уводни текст требао ићи само на српском: The Apostle Peter, also known as Saint Peter, Shimon "Keipha" Ben-Yonah/Bar-Yonah, Simon Peter, Cephas and Keipha—original name Shimon or Simeon (Acts 15:14)—was one of the Twelve Apostles whom Jesus chose as his original disciples. His life is prominently featured in the New Testament Gospels and the Acts of the Apostles. Peter was a Galilean fisherman assigned a leadership role by Jesus (Matthew 16:18; John 21:15–16). Many within the early Church, such as St. Irenaeus[1], allege, assert, or argue for his primacy among the apostles.--Раде Награисаловић 18:20, 15. октобар 2007. (CEST)
thread_title:  Текст?  

message: Превише тутула у наслову. Потребно је преименовати чланак. Предлажем Симон Петар или апостол Петар. --Дамјан /разговарајмо/ 15:44, 26. јануар 2009. (CET)
replies: text: А да можда ипак буде назив Апостол Петар? Црни Бомбардер!!! (†) 14:19, 27. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Преименовање 1 

message: Чланак је преименован у Свети Петар. То је најуобичајеније име, поред апостол Петар. --Жељко Тодоровић (разговор) 20:08, 7. април 2011. (CEST) с. р.
thread_title:  Преименовање 2 

message: Свети Петар је био међу првим Јеврејима који су постали ученици Исуса Христа. О његовом животу говоре приче из Новог завета. По њима је Петар био вођа првобитне заједнице јерусалимских хришћана.
Петар је био рибар на Тиберијском језеру. Са братом Андрејем одлучио је да постане Исусов ученик. Тада је добио арамејско име Кефа (камен), што је на грчком било Петар (грч. Πέτρος). У Матејевом јеванђељу каже се да је Христ сматрао Петра за темељ своје Цркве.
Петар се увек помиње први међу 12 апостола, и као онај који говори у њихово име. Често се у Библији спомиње, заједно са Јаковом и Јованом, као сведок важних догађаја (преображење).
thread_title:  Moja Slava
Разговор:Стари Египат/Архива 1

message: Поводом Клеопатре. Александар Велики је поставио Птоломеја за владара дела царства са Александријом као престоним градом. Дотични Птоломеј је родоначелник фамилије Птоломејевића (дакле Грка) који су били египатски фараони и владаће скоро 300 година у континуитету. Последњи у низу Грка владара Египтом је Клеопатра. Њеном смрћу нестају и Птоломејевићи и грчка власт у Александрији. Потом Римљани владају Александријом и целим Египтом.
Прича у овом чланку изгледа сасвим другачије.
--JustUser 15:59, 5. август 2005 (CEST)
Исправка, није ПТОЛОМЕЈ већ ПТОЛЕМЕЈ. -- JustUser  JustTalk 22:49, 1. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Ово није сјајни чланак. Ако ни због чега другог, онда због јако лошег дела о историји. Треба га скинути са те листе сјајних чланака. Срђан Весић 14:50, 2. фебруар 2006. (CET)
Овај чланак је пун проблема. Сјајан није сигурно. Чак има капацитета да добије другачију етикету. -- JustUser  JustTalk 16:34, 2. фебруар 2006. (CET)
*Будући да је ово изабрани чланак тек за 6. август, што је тек за 6 месеци, можда он за то време (захваљујући вама нпр.) постане заиста изабрани чланак. Па ће вам онда бити жао што је скинут са листе, а ви сте се толико трудили :) и приде што је мало комликована процедура поновног избора. --Ђорђе Стакић (р) 09:04, 3. фебруар 2006. (CET)
replies: text: :Будући да је прошло више од два месеца од последњег коментара предлажем поноов да се овај чланак уклони са списка сјајних, или по могућности среди да буде изабран. — СашаСтефановић • 03:42 17-04-2006
thread_title:  Сјајни чланак 

message: Види разговор о Менесу. Срђан Весић 23:46, 25. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Менес (Нармер) 

message: овом чланку је потребно детањно сређивање, и крећем са њиме одмах, да би од квалитетне основе после могли да се направе добри детањни чланци. тренутно је више у форми ЧПП. Leminator 03:18, 12. март 2007. (CET)
replies: text: Срећан рад :) -- Обрадовић Горан (разговор) 03:24, 12. март 2007. (CET)
Недостаје секција о вери и боговима староегипатским..
Malimis 11:00, 16. април 2011. (CET)
Недостаје ту много чега (уметност, друштво), мада има и вишка (део о географији) -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  11:00, 16. април 2011. (CEST)
thread_title:  сређивање 

message: Ranko, ovaj članak je bio na ekavici, pokušaj da pišeš ekavicom. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  00:56, 16. март 2019. (CET)
thread_title:  Ekavica
Разговор:Богојављење/Архива 1

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 07:49, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка
Разговор:Марија Магдалена/Архива 1

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 08:36, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка 

message: Назив чланка треба промијенити!
thread_title:  Код Срба је Магдалина а не Магдалена!тако је код Хрвата,католика,западњака.
Разговор:Кинески зид/Архива 1

message: *Чисто сумњам... Погледајте пажљивије чланак на енглеској википедији en:Great Wall of China. --Момир Томић 12:27, 28. март 2006. (CEST)
replies: text: Питање је такође: „Колико је људи било на Мјесецу да потврди да се види?“ :-) ---{Славен Косановић}- {разговор} 12:53, 28. март 2006. (CEST)
replies: text: : Ах, да... зле теорије завере.. ;) (Обрадовић Горан) -- 147.91.1.41 13:37, 28. март 2006. (CEST)
replies: text: :: Ја сам чуо да се види :) --Јованвб 13:43, 28. март 2006. (CEST)
Види се дефинитивно(причам из искуства).То је опште познато(практично је постало флоскула(циллус учимо нове речи без значења) да је кинески зид једина људска грађевина видљива са Месеца тј. only man made thing visible from the Moon). --Црни Бомбардер!!! (†) 22:25, 28. март 2006. (CEST)
thread_title:  Дал` се види с Месеца? 

message: Ставили сте до када је грађен, а за почетак онима који не познају кинеску историју ништа не значи име неког владара, ставите бар век у којем је он владао.
thread_title:  Када је почео да се гради? 

message: Шта ће онај крст у кућици поред Регије и поред Унеска?--Јагода испеци па реци 14:02, 18. јун 2009. (CEST)
thread_title:  Крст 

message: Na engleskoj vikipediji stoji da je zid dugačak 21,196 kilometara,trebalo bi to promeniti i na ovoj stranici.
Evo i par izvora:
http://www.politika.rs/scc/clanak/381267/Kineski-zid-je-najvaznije-blago
https://www.bloomberg.com/news/articles/2012-06-05/china-s-great-wall-found-to-measure-more-than-20-000-kilometers
thread_title:  Dužina zida?
Разговор:Кинески језик/Архива 1

message: У Правопису српског језика иѕ 1993. на седам страница дата су правила за трнскрипцију са кинеског језика. Стога тврдња 
„У Србији још увек не постоји правилан стандард за транскрибовање кинеског језика“ није истинита.
Такође би требало навести и референцу за тврдњу „Један од најкомплетнијих предлога за транскрипцију, који се користи и у овом чланку, направљен је на Филолошком факултету 2005.“, а такође и разлоге због којих се та правила транскрипције користе у овом чланку, упркос правилима која су дата у Правопису.
--Sly-ah (разговор) 12:39, 3. октобар 2009. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Прва лига СР Југославије у ватерполу

message: Првих неколико година по распаду СФРЈ, првенства су се играла у једној календарској години. Од 1992. па до 1995. било је тако. Онда су ишле сезоне 95/96, 96/97 и 97/98, календарска 1999, па сезона 1999/2000. Ово би требало да се исправи. Такође, не знам откуд податак да је 1994. Гоч освојио 3. место, кад они нису били ни прволигаши те године. Не знам ко је био трећи, али су поражени полуфиналисти у плеј офу били Звезда и Приморац, па, ако је уопште било трећепласираног, то може бити само један од ова два. — Mickeynish (разговор) 15:34, 29. октобар 2023. (CET)
thread_title:  Сезоне
Разговор:Мао Цедунг/Архива 1

message: у Правописном речнику је Мао Цедунг.
--делија 12:14, 4. август 2006. (CEST)
replies: text: Uf. OK :) Jel to nesto novo? (Mislim, imas li kojim slucajem Pravopis iz 1960?) --Милош Ранчић (разговор) 12:19, 4. август 2006. (CEST)
replies: text: :Мислио сам, имаш ли којим случајем Правопис из 1960 за компарацију? Баш ме занимда. Ја га се сећам као Цетунга... --Милош Ранчић (разговор) 12:40, 4. август 2006. (CEST)
Pravilno je Mao Ce Tung IMO.--филип ツ 20:26, 6. август 2006. (CEST)
Мао Це Тунг је у енциклопедији из 1978. године.—Раде Награисаловић (разговор) 10:30, 15. децембар 2007. (CET)
----
То је застарела транскрипција.
И још једном: у Правописном речнику је Мао Цедунг и то је правилно.
Исто тако, није више Чу Ен Лај, односно Чу Ен Лај већ Џоу Енлај, што такође пише у Правописном речнику.
—делија (разговор) 12:25, 15. децембар 2007. (CET)
Да, али Мао Це Тунг се користи сигурно већ  50-60 година зар не би требало да се тако прихвати и овде (нпр.као Вашингтон).—Раде Награисаловић (разговор) 12:31, 15. децембар 2007. (CET)
То би већ требало да питаш Прћића.... Исти случај је и са Прислијем и Бартоном (Пресли и Бертон, данас). С друге стране, Вашингтон (и град и онај Џорџ) имају ипак малкице више година (ако не и векова) од Мао Цедунга.... --Јагода испеци па реци 13:00, 15. децембар 2007. (CET)
----
Не Прћића, већ аутора Правописа. ЈБГ, ако Правопис каже да је Мао Цедунг - чему пусте расправе?
—делија (разговор) 13:37, 15. децембар 2007. (CET)
----
BTW, цитат из РЈН Ивана Клајна:
Mao, Maoa, Maou, Maom. U punom obliku: Mao Cedung, Mao Cedunga (ranije: Mao Ce Tung).
—делија (разговор) 13:40, 15. децембар 2007. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Мормони/Архива 1

message: Чланак је написан циничним тоном и ставио је под знаке навода све што се могло. Такође, "доказује" да је мормонска вера политеистична, што је бизарно. Скоро да је чланак зрео за проверу неутралности, но у најмању руку стил мора бити преправљен --Dzordzm 05:06, 13. фебруар 2006. (CET)
Додао сам шаблон за проверу неутралности због следећих тврдњи:
replies: text: Истовремено, међутим, одступају од неких основних истина, па тако не славе Бога као Тројство Оца, Сина и Светога Духа, већ као три бога која имају одвојену и савршено људску природу.

text: Читајући “Књигу Мормона” имате утисак да читате Библију у тзв. “верзији краља Џејмса” (заиста, постоје читави одломци из “верзије краља Џејмса”); књига је наводно написана у раздобљу од 600 пре Христа до 421. Писали су је разни “пророци - историчари”.

text: Историјски, Књигу Мормона не поткрепљује ниједан археолошки доказ и не одговара ономе што се зна о преколумбијским цивилизацијама. Припаднике мормона не забрињава ова чињеница. (Ни једну верзију библије не поткрпљују археолошки докази...)

text: Према овим јеретичким доктринама, “Елохим” је врховни Бог овог света, али такође постоје богови других светова.
И не само због овога. Како је Dzordzm рекао, исувише цинизма за један енциклопедијски чланак...---{  Младен  Мириловић   Сврати на кафицу}- 20:27, 22. јун 2006. (CEST)
Да ли је или није нека доктрина јеретичка то није на Википедији да одлучује. Ако ко сматра да су мормонске доктрине јеретичке то је његов став. Википедија треба да остане непристрасна.
Да ли је или није нека доктрина јеретичка то није на Википедији да одлучује. Ако ко сматра да су мормонске доктрине јеретичке то је његов став. Википедија треба да остане непристрасна. ВЈДанило (разговор) 19:52, 7. јануар 2008. (CET)
Званично име `мормонске цркве` је Црква Исуса Христа светаца последњих дана.  `Мормон` је надимак због њиховог веровања у `Мормоновој Књизи`.  Мормонова Књига је та такозвана `мормонска библија`, која није Библија већ нека потпуно друга књига.  Заправо, чланови Цркве Исуса Христа светаца последњих дана верују у Библију и верују да Бог преступа према људима на сличан начин као што је радио у библијским временима.  То је да подучава људе кроз речи старих и савремених пророка.
thread_title:  Први поднаслов 

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 08:35, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка
Разговор:Србија (четничке новине)

message: Ђидо, није у реду то што премешташ чланке без питања. То је мој рад а не твој. Чланак треба да се зове Србија (четничке новине) као што сам и навео. Овако нема никаквог смисла.
PidgeCopetti (разговор) 09:48, 4. новембар 2023. (CET)
thread_title:  Србија (четничке новине)
Разговор:Физика/Архива 1

message: ne znam sta da kazem tekst je ok
ali nigde nema povezanost fizike sa drugim naukama malo opsirnije o.O 16:54, 14. април 2013. (CEST)
thread_title:  Коментар чланка 

message: Koja je oznaka i formula za lupu
thread_title:  Lupa
Разговор:Минерал/Архива 1

message: Minerali su tela odredjenih fizickih i hemijskih osobina.Oni se sastoje od jednog ili vise hemijskih elemenata,pa se mogu zapisati hemijskom formulom.Minerali mogu biti prirodni i sinteticki.
replies: text: Овај, ово је страна за расправу о садржају чланка и сличним стварима. --Бране Јовановић <~> 19:09, 18. октобар 2006. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Епархија бихаћко-петровачка

message: "Политика", 7. нов. 1923, стр. 5: "Архијерејски Сабор у Сремским Карловцима установио је нову епархију у Бихаћу. Ту епархију сачињаваће делови досадашње бањалучке и личке епархије". — Alekol (разговор) 14:42, 5. новембар 2023. (CET)
thread_title:  Оснивање
Разговор:Славонија/Архива 1

message: Неко би могао (можда Панонац) да у чланак убаци део који се тиче историје Славоније. --Покрајац|разговор 13:30, 14 август 2005 (CEST)
replies: text: Колико ми је познато, западни део Срема који се налази у Хрватској (од Винковаца до Шаренграда, укључујући их: ) није део Славоније исто као што Барања на северу (општина Бели Манастир) није део Славоније?--64.46.5.62 19:43, 12. октобар 2006. (CEST)
replies: text: :Ја сам рођен и живео у том делу, и знам да су границе Славоније Дунав, Сава и Драва. --СашаСтефановић •  19:49, 12. октобар 2006. (CEST)
replies: text: ::Славонија је омеђена са четири реке - река Илова (између Саве и Драве) као западна граница, и онда наравно Драва, Дунав и Сава. 137.82.108.36 (разговор) 19:58, 27. јун 2017. (CEST)

text: ::Па који је онда однос између Славоније и Срема - да ли је Срем део Славоније (Нови Београд славонска општина?)? У чему је разлика у вези Барање (Бели Манастир)?--64.46.5.62 19:54, 12. октобар 2006. (CEST)
replies: text: :::Погледај чланак на енглеској Википедији, ако желиш можеш га превести и овде, такође је интересантан чланак и Краљевина Славонија. --СашаСтефановић •  19:58, 12. октобар 2006. (CEST)
replies: text: ::::Хм. Ако добро схватам, испада да је Срем заправо део Славоније (у географском и/или историјском смислу?). Међутим, исто тако испада да је данас Срем део Славоније у Хрватској, али да није део Славоније у Србији (Војводина), што је доста занимљива дихотомија - у једној земљи је Срем географска област 'другог реда' (део Славоније), а у Србији је Срем географска област 'првог реда' (није део Славоније и стоји самостално). Ова опаска је довољно занимљива да се унесе у неки од чланака...--64.46.5.62 20:11, 12. октобар 2006. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Замолио бих непријављеног корисника да се мало баци на правопис, пре него што настави да мења ијекавицу у екавицу - Вук С. Караџић је причао ијекавицом, а то је успут и основа данашњег књижевног језика. Хвала. --Бране Јовановић <~> 15:12, 4. новембар 2006. (CET)
thread_title:  Екавица и ијекавица