lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:Избори за председника Савезне Републике Југославије 2000.

message: Šta će ovo Neposredni u naslovu???...to ne treba da bude deo naslova članka...tip izbora (posredno ili neposredno, koji sistem - većinski, proporcionalni, jednokružni, dvokružni itd...) za bilo koji državni organ se opisuje u samom članku....biršite ovo...--Ivan_FPN92 (разговор) 12:49, 27. јануар 2014. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Mislim da je izuzetno bitno da bude deo clanka koji prica o zapadnom mesanju tokom izbora. Opste je poznato da demokratija je bila unistena tada, jer nije demokratski da neko sa strane doprinosi sa miliojinima dolara nekim kandidatima. Opste je poznato da je zapad minirao demokratiju, a evo,  , tu pise kako je model bojnih revolucija u buducem bilo modelirano na njihovoj intervenciji u nasoj drzavi. (Lilic (разговор) 17:59, 7. октобар 2014. (CEST)).
replies: text: Слажем се с тим што треба детаљно и документовано изнет податке о ингеренцијама страних служби у корист опозиције и ваљано образложити модалитете петооктобарског пуча.--Serb1914 (разговор) 19:01, 7. октобар 2014. (CEST)
replies: text: :Videcu koje reference mogu naci. Malo sam zauzet sa nekim stvarima pa nemogu odmah, ali na primer, ima neki dokumentacionalni film "bringing down a dictator" gde ima detaljnko kako je zapad organizovao DOS i financirao/instruktuvao OTPOR. Takodje, ima ova knjiga, izuzetno dobra, , imam je ali ne ovde gde sam. Videcu ako neka bibilioteka ovde je ima, jer ima dobro poglavlje "U.S./EU Manipulate Elections - Gregory Elich". Ovo treba da bude dobro uradjeno tako da je dobro imati dobre reference i detalje. (Lilic (разговор) 19:38, 7. октобар 2014. (CEST)).
replies: text: ::Овај чланак може бити користан Чије су наше револуције - Новости  уз књиге које су у њему цитиране "Изневерена револуција" Милана Протића и "Игра сенки" Тима Маршала. На интернету се може наћи сигурно много извора.--Serb1914 (разговор) 13:05, 8. октобар 2014. (CEST)
replies: text: :::Ja bih pre da idem na engleske izvore, ipak sam trenutno u engleskom svetu.

text: :::Uvek se brinem izvora iz bivse juge jer se ako se nevaram neki neznanici uzmu ideje drugih, prikazu ih kao svoje i tako... to se desava do neke mere i na drugim mestima, ali zaista imam tako malo poverenje kad je u pitanju kvalitet izvora. (Lilic (разговор) 21:42, 8. октобар 2014. (CEST))
thread_title:  Mesanje zapada
Разговор:Иван Ковалчик

message: Ова страница не би требало да се обрише јер сам је писао под пуном материјалном и моралном одговорношћу о себи самом и о свом професионалном раду. Сви екстерни линкови воде до мојих страница и не ради се ни о каквом преписивању туђих текстова или било каквом неовлаштеном коришћењу туђе интелектуалне својине. Користио сам  линкове ка сопственим текстовима и сопственим подацима, који су јавни, и моја су интелектуална својина.  
С постовањем 
Иван Ковалчик
Milesevac (разговор) 22:27, 27. јануар 2014. (CET)
Poštovani, da bi članak bio relevantan za Vikipediju mora biti proverljiv, tj. potkrepljen Pouzdanim izvorima. Takođe sam članak je napisan kao Autobiografija. Bilo bi poželjno da takođe pročitate i o Značaju ljudi jer sajt koji ste naveli u spoljašnjim vezama ne može biti pouzdan izvor informacija pošto funkcioniše kao društvena mreža gde se bukvalno svako može registrovati. --ЗаЗаМа шта кажеш!? 00:20, 28. јануар 2014. (CET)
thread_title:  Оспорено брисање
Разговор:Турска/Архива 1

message: Од када је турска лира (и стара и нова) подељена на центе, баш ме занима. Ухм... Узгред враћам повезницу ка чланку о турској валути, а исправан правописни назив јесте Нова турска лира, а не Нова Турска лира.
thread_title:  Валута 

message: Где је грб? -- JustUser  JustTalk 14:15, 9 јануар 2006 (CET)
thread_title:  Грб 

message: је мислим боље написати него: " са неких 3% у југоисточној Европи (југоисточни део Балканског полуострва)"--Antidiskriminator (разговор) 11:48, 30. март 2010. (CEST)
thread_title:  источна Тракија 

message: Извини што сам нешто радио на чланку. Тек када сам дошао до дна текста видео сам знак радови у току. Било би уочљивије да се налази на врху текста. --Antidiskriminator (разговор) 10:37, 31. март 2010. (CEST)
No problemo. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  10:53, 31. март 2010. (CEST)
thread_title:  Радови у току 

message: Da se na srpskoj sekciji wikipedie na mapi koja prikazuje turski prikazuju i drzavne granice lazne drzave kosovo?? ko uredjuje ovaj sajt turci ili srbi??
replies: text: Сређен је и тај пропуст. Хвала на обавијести. --Жељко Тодоровић (разговор) 17:39, 13. новембар 2010. (CET) с. р.
На карти је и даље Косово и Метохија приказано као независна држава.—95.180.72.208 (разговор) 19:49, 30. децембар 2012. (CET)

text: Zamenio sam kartu, taj problem još nije rešen i ko zna kada će se postići dogovor, mi se ovde ne bavimo politikom i time da li je to država ili ne (mislim na Kosovo i Metohiju). Ono što je činjenica je da Srbija ne priznaje tu teritoriju i njenu samoproglašenu nezavisnost kao i više od 100 zemalja sveta, zato je bolje da stoji ova karta. Hvala na napomeni.--Soundwaweserb (разговор) 20:06, 30. децембар 2012. (CET)
thread_title:  Kakav je ovo način 

message: Ова мапа је увредљива, јер приказује Косово као независну државу, чак је неко започео да црта и границу између Војводине и Централне Србије. Може ли неко да уклони ову увредљиву мапу и постави другу?
thread_title:  мапа 

message: Зашто је уклоњена веза?  03:06, 17. новембар 2017. (CET)
replies: text: Jer ne radi, i nemoj vracati arhiviranu veruiju. Beskorisna je. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  04:36, 17. новембар 2017. (CET)
thread_title:  Веза
Разговор:Партија уједињених пензионера, пољопривредника и пролетера Србије – Солидарност и правда

message: ПУПС је 2007. године наступао самостално, 2008. у коалицији са СПС-ом и ЈС, као и 2012. (и сада већ 2014.). --ХЕЈТЕР (разговор) 14:35, 29. јануар 2014. (CET)
thread_title: Дебела грешка
Разговор:Каменица (Коцељева)

message: Zgrada Osnovne škole "5. maj" u Kamenici napravljena je 1882. godine. Prvi učitelj bio je Milorad Terzić. U početku je imala četiri razreda, kasnije je formirana osmorazredna škola. Tu su se školovali đaci iz Kamenice, Ljutica, Goločela, dela Miličince
Crkva Sv. apostola Matije u Kamenici prvi put se pominje u popisu stanovništva Tamnave 1528. godine. Ta zgrada crkve je porušena pa je potom sagrađena današnja. Parohija obuhvata sela Kamenicu, Ljutice i deo Draginja.Bogdan lazic (разговор)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Istorija navigacije

message: Dragi koega, evo po tvom zahtevu, početnim sređivanjem stranice, nadam se da sam ti dao smernice u kom pravcu treba nastaviti (unos vikiveza, sređivawe slika,unos izvora i teksta bez ličnog obraćanja u rečenicama). Takođe sam ovu stranicu povezao sa ostalim istovetnim stranicam na nekim vikipedijama, pa pogledaj kako su oni to napisali i uredili. Pozdrav i srećan rad--Mile MD (разговор) 19:42, 30. јануар 2014. (CET)
thread_title:  Saveti i pomoć 
Разговор:Прва лига Турске у кошарци

message: Уколико је неко вичан турском, било би добро да прегледа овај и чланак Куп Турске у кошарци, пошто сам имена ових старијих и мање познатих клубова писао по осећају и некој логици. Хвала! 93.86.165.51 (разговор) 14:44, 1. фебруар 2014. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор о категорији:Мађарске заштићене врсте

message: Ovu bi kategoriju trebalo preimenovati u "Mađarske zaštićene pasmine (rase) domaćih životinja". Jer, nije reč o zaštićenim vrstama; vrste su pas, ovca, svinja... a zaštićene vrste mogle bi biti, na primer, mrki medved, tetreb, čovečja ribica... Pas, ovca, ili svinja nisu ugrožene vrste i nema ih potrebe štititi, ali, može biti potrebno štititi neke stare, autohtone, a danas proređene rase i upravo je o tome ovde reč. Kategorija može i da ostane, pa makar do daljeg bila i prazna (jer, sigurno i u Mađarskoj postoje zaštićene vrste), ali bi sve trenutno postojeće članke trebalo preseliti u tu novu kategoriju namenjenu zaštićenim pasminama. Kornjaca (разговор) 22:43, 2. фебруар 2014. (CET)
thread_title:  Pogrešan naziv kategorije!
Разговор:Ганс ен' роузиз/Архива 1

message: Откуд се појави оно "е" у Ганз'ен'роузиз? Иде без "е" ( и у оригиналном називу). По правопису, боље је "роузиз" него "роузиз". Другим речима, преусмерење је било непотребно.
--делија 20:59, 24. септембар 2006. (CEST)
replies: text: Преусмерење сам направио јер сам наишао на црвени линк који је изгледао тако. Иначе, ни тренутно главно име (Ганс Ен Роузис) никако није добро, али касније ћу да се бакћем тиме. (иначе, управо си рекао да је боље роузиз него роузиз... јел сам ја то ослепео, или шта?) -- Обрадовић Горан (разговор) 21:46, 24. септембар 2006. (CEST)
thread_title:  Ганз'ен'роузиз 

message: Зашто ен и роузис, великим словом? Награисаловићкажи/лажи 11:04, 22. јун 2008. (CEST)
Други пут: 
Зашто ен и роузис, великим словом?--Награисаловићкажи/лажи 21:47, 6. октобар 2008. (CEST)
thread_title:  Велико слово 

message: Пошто је вишеслошна реч, што није розиз место роузиз? --Lakisan97 (разговор) 14:59, 18. јул 2013. (CEST)
thread_title:  Роузиз 

message: Мислим да би боље било да је транскрибовано као Ганс ен’ роузис, да се иде по писму а не изговору са озвучавањем — јер и Правопис даје Виндоус а не Виндоуз, Прћић за Davies даје Дејвис а не Дејвиз итд.  06:17, 17. август 2017. (CEST)
Роузиз је са продуженим "и", пад иде озвучење. Дејвис је са кратким "и" па иде без озвучења, Виндоус такође (а не Виндоууз).
Капиш?
Sly-ah (разговор) 15:47, 17. август 2017. (CEST)
А Pixies ће бити Пиксиз, зато што је задњи слог продужен (-ииз). Конташ?
Sly-ah (разговор) 15:47, 17. август 2017. (CEST)
А сад једно врло једноставно питање (које захтева једноставан одговор): У којим случајевима иде транскрипција са озвучењем? Имамо, нпр, Бриџиз. Зашто ту иде озвучење, а не, рецимо, код Дејвис?
Али, само кратко, плиииз.
Sly-ah (разговор) 15:51, 17. август 2017. (CEST)
replies: text: Не „капим” јер није тако.

text: * Roses није са дугим -из него са обичним /ɨz/ и свеједно је роузис јер је у писму последње s.

text: * Davies може бити и дуго са -из и кратко са -ис (чак и кратко са -из) а увек је Дејвис.

text: * Movies није са дугим -из него са кратким, а ово је свеједно — и да је са дугим транскрипција опет иде као мувис.

text: ПС Није продужено ништа ни код Pixies (једнина али само додај /z/) ни код Bridges, нити знам шта тачно мислиш под продужено (ја мислим на оно што се означава са /ː/ у IPA-и).

text: ППС Још треба објаснити зашто је извитоперено Бриџиз по нашем правопису а не са -с као код у овом случају нормалних Македонаца, Бугара и Белоруса. Овде чак неки Американац изговара са -с (други аудио). 16:51, 17. август 2017. (CEST)
Ти ниси нормалан. Али стварно.
Sly-ah (разговор) 21:46, 17. август 2017. (CEST)

text: Нисам ни очекивао ништа више с твоје стране од личних напада и бесмислених враћања кад видиш да ниси у праву.

text: Ако јеси, слободно врати измене и наслове али обавезно и објасни: 1. зашто треба извитоперено роузиз/Пиксиз/Бриџиз, 2. шта мислиш под продужено „и” и 3. зашто је Davies увек Дејвис?  08:33, 18. август 2017. (CEST)
Заборавио си: зашто је Moses - Мозиз?
thread_title:  Транскрипција
Разговор:Списак грчких владара

message: По чему ово није релевантан чланак? На енглеској википедији постоји такав чланак: http://en.wikipedia.org/wiki/Lists_of_rulers_of_Greece PANONIAN (разговор) 23:05, 3. фебруар 2014. (CET)
replies: text: Па шта ако постоји на енглеској, само неки линкови ништа озбиљно. Самарџија (разговор) 23:33, 3. фебруар 2014. (CET)
replies: text: :Neki linkovi? Pa izvinjavam se, ali grčki vladari su validna tema na ovoj vikipediji. Članak na engleskoj vikipediji je, s obzirom na opširnost teme, koncipiran kao matična stranica sa koje čitaoci mogu doći do stranica sa spiskom grčkih vladara iz određenih perioda grčke istorije, kao što su kraljevi Sparte ili vizantijski carevi. Pošto sam video da i na sr vikipediji postoje članci sa spiskovima kraljeva Sparte i vizantijskih careva, onda je logično da i ovde imamo jedan takav matični članak odakle će čitaoci moći da dođu na ove podstranice. Šta ti uopšte predlažeš kao alternativno rešenje tome? Možda da prekopiramo ovamo ceo sadržaj članaka Spisak kraljeva Sparte i Spisak vizantijskih careva? PANONIAN (разговор) 15:51, 4. фебруар 2014. (CET)
thread_title: Релевантност
Разговор:Меланија Клајн

message: Zar pravilna nemačka transkripcija/prevod ne bi trebalo da bude Melani Klajn (od Melanie Klein)...ie nemačko ili dugo I se cita/prevodi kao sprsko I, a ei nemačko se čita/prevodi kao AJ...ili možda grešim?...--Ivan_FPN92 (разговор) 19:30, 5. фебруар 2014. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Крагић

message: Ja sam jedan od Niskih Kragica koji su promenili prezime od poslednjeg Kragica,Mijaila a prezivamo se po njegovom sinu Petru-Petrovic.Oni Upuceniji znaju zasto se menjalo prezime u tom periodu a to je osam kolena od mene unazad koji sam rodjen 1983g.Naime bila su tri brata,ziveli su u mestu Srbica srez Drenicki deklarisali su se kao Srbi Pravoslavci poreklom iz Crne Gore.Svoje ognjiste su napustili od sraha od odmazde i krvne osvete jer su pobili neke vidjenije Turke u nekom okrsaju u sumi a da su osujetili zasedu Turaka.Kako je moj pokojni deda,od kojeg sam i saznao ovu pricu a on od svojih predaka razume se Turke su tokom noci osetili po mirisu duvana,sto ih je spasilo.Jedan od brace je kako se zna pobegao u Crnu Goru,drugi se nastanio u Ravne Kotare kraj Zadra a treci moj cukun,cukun deda u selu na padinama malog Jastrebca!Psedujem i Rodoslov pisan 1938 na cijoj je i poledjini ispisana ova prica.Iz ovoga se moze zakljuciti poreklo familije Kragic i da je to jedna jedinstvena a po svemu sudeci i stara loza.  Milos Petrovic
thread_title:  Kragic
Разговор:Зимске олимпијске игре 2014.

message: Лого Игара који се користи у чланку није исправан. Ово је био лого за време додељивања домаћинства, касније је усвојен лого олимпијаде. Alexzr88 (разговор) 21:21, 8. фебруар 2014. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: : Ne znam je li ko upratio, ali ovih dana MOK je Rusiji zbog dopinga oduzeo 11 medalja s ovih Igara (pogledati pri dnu ove tabele kome tačno). Rusi su danas podnijeli žalbu na ovu odluku Sportskom arbitražnom sudu, pa šta već bude. — KWiki (разговор) 20:47, 6. децембар 2017. (CET)
thread_title:  Ruski doping-skandal
Разговор:Боб Ортон млађи

message: Каква је ово скаламерија — јр.? Ако се ту мисли на млађи, онда се пише „Боб Ортон Млађи“ ако му је то дио имена, а „Боб Ортон млађи“ ако се само ради о разликовању од „Боба Ортона старијег“. --Жељко Тодоровић (разговор) 15:44, 10. фебруар 2014. (CET) с. р.
thread_title:  ???
Разговор:Израел/Архива 1

message: Избацио сам ову слику из чланка пошто не описује реално стање на терену. Ваљало би је вратити тек уколико се поправи. Аутор слике је обавештен о грешкама. --Поки  |разговор| 16:47, 19. јул 2006. (CEST)
thread_title:  [[:Слика:Мапа Израела и окупираних територија.PNG]] 

message: Јевреји су дуго сматрали Израел својим духовним домом — Светом земљом и Обећаном земљом. Израелска земља има посебно место у верском животу Јевреја, укључујући остатке другог Јеврејског храма. Ово је такође место где је рођено хришћанство а садржи и многе друге локације од великог духовног значаја за јудаизам, хришћанство, и ислам. У овом региону је у периоду од преко једног миленијума, са прекидима, постојала читава серија јеврејских краљевина и држава, све до пропасти Великог јеврејског устанка против Римског царства са чијим је гушењем дошло до великог истеривања Јевреја из њихове отаџбине и вољене престонице, Јерусалима. (око 25% јеврејске популације, види Разарање Јерусалима). После слома Устанка Бар Кохбе 135. године, император Хадријан је преименовао Провинцију Јудеју у Провинцију Сирију Палестину, грчко име изведено од Philistine (хебрејски פלשת Pəléšeṯ).  Види такође Имена Леванта.
Историја Што се тиче историје Израела она овде не може да се наведе чак ни као хипотетичка. Овде није наведен ни један независни извор, јер заправо историја какву нам библија представља јесте само квазиисторија народа који је скоро нестао. Данашњи Јевреји су скоро 90% други народи припадници јудаизма, не Семити. Ни један озбиљан историчар данас не мисли заиста да су постојали неки владари као што су Давид или Соломон, а камоли да су били краљеви или још више цареви, што је потпуна глупост за земљу територије Војводине. Чак и ако су постојале неке поглавице неких племена, највероватније је да је то био неки огранак Набатејаца око и испод Јерусалима, који се касније спомињу као Јудеја. За сам Израел, тј. северну државу нема ама баш икаквих доказа да је постојао и мисли се да је ово највероватније игра бројева, тј. да би их наводно било 12. племена тачно, а то је прича коју налазимо и код других неких народа, као и она о 12. апостола, или 12. витезова кнеза Лазара, 12. витезова округлог стола и сл. По тој причи десет су као пропали и отишли у ропство без трага, што је чудно јер се исто десило и овом последњем, а ипак су се вратили, а једанаесто су они сами истребили. Све ово никада није доказано и не постоји писани траг о овоме од других народа, припадника развијених цивилизација. Надам се да ће модератор, ако је непристрасан, навести да је ова историја хипотетичка. Crnizmaj (разговор) 07:55, 26. септембар 2015. (CEST)
thread_title:  Историја 

message: Којом математичком радњом сте дошли до густине становништва од 0,02 по км2?
thread_title:  Становништво 

message: Na mapi je prikazana Srbija bez Kosova i Metohije. Treba nabaviti ispravnu mapu. 
replies: text: Posto niko nece da ispravi mapu, ja sam uklonio citavu kucicu za drzave--Aryanprince (разговор) 17:00, 17. септембар 2019. (CEST)
thread_title:  Mapa
Разговор:Манастир Жича/Архива 1

message: Zbog ovakvog stila pisanja, koji nikako ne priliči enciklopediji osporavam neutralnost članka. --В и к и в и н др е ц и 11:37, 9. март 2011. (CET)
A ja mu zbog istog razloga dodajem i nalepnicu neenciklopedičnosti. Stil je apsolutno pristrasno crkven i treba ga pre svega umeriti i privesti enciklopedijskom, neutralnom stilu. Ovako kako je sada, apsolutno je neprihvatljivo za jednu svetovnu enciklopediju. --Јагода испеци па реци 11:51, 9. март 2011. (CET)
Strahota, nakon čitanja ovog članka samo to mogu reći! Koliko dugo je ovakav tekst stajao i niko nije reagovao! Takođe, trebalo bi provjeriti i tačnost navedenih podataka. --В и к и в и н др е ц и 14:57, 9. март 2011. (CET)
thread_title:  Neutralnost 

message: У претходном тексту стајао је следећи део:
replies: text: Место на ком се градио манастир било је подједнако удаљено и од Цариграда и од Рима...
за шта се тражио извор.
У овом новинарском фељтону,који је поприлично збрдоздолиран за мој окус,уз ситне омашке бројки при типкању,стоји следећа формулација:

text: Зато и није случајно што је баш Жича и симболично саграђена на средокраћи и раскрсници путева између византијског Цариграда и латинскога Рима, и што је изабрана да, поред свих других већих, па и лепших цркава и манастира, баш она буде световни и духовни центар тадашње српске државе. 
Тако да,теоријски,постоји референца за ту тврдњу.(Руку на срце,тај текс` је стајао у чланку далеко пре објављивања фељтона,па је све могуће.)
Е сад,грубо гледано (тј. виа ГуглЗемља),Жича одиста јесте на врло сличној удаљености од Рима (695 km) и Цариграда (745 km),ваздушном линијом.Наравно,ако су Срби у доба Немање јели виљушкама (што се лепо види на оној студеничкој фресци,која,још једаред шапу на срце,потиче можда и из средине XV века),што не би у доба његовог сина,када су и званично добили поново краља,имали стателите,па могли лепо да одмере најбоље место на пола пута између Истока и Запада.
Шалу на страну,сама локација Жиче тј њен избор је крајње чудан тј. нелогичан.Не у оноликој мери у којој је нелогичан положај Ниша,али поприлично нелогичан.
Манастир је подигнут у северном (готово периферном) делу државе,практично у Моравској долини,на коју се директно наслањају Мађарска (треба ли нагласити да је краљ Мађарске подржавао Вукана у борби против Стефана) и Бугарска,суседне државе које имају отворен пут за здипи и бриши туре ка Жичи,а у целом том реону нема утврђења које би их у томе могло,макар и на трен спутати.Све тврђаве на том простору су у том тренутку одавно само хрпа камења.Даклем,са стратешке тачке,Стева је морао да има врло,врло дебео разлог да своју задужбину подигне на толико,стратешки,неповољном месту.
Елем,уколико ко има коју бистру референцу на ову тему,било би лепо да освежи чланак.Уколико Теодосије или Доментијан наводе ово као разлог,онда то треба унети у чланак,али ми се чини да је овај фељтон преслаба референца за овакву тврдњу. Црни Бомбардер!!! (†) 15:53, 28. јун 2011. (CEST)
thread_title:  Удаљенос` од Рима и Цариграда
Разговор:Анафилактични шок

message: Зашто издвајаш (ван клиничке слике) знаке и симптоме у посебан део, то су елементарни показатељи карактеристика клиничке слике болести.--Mile MD (разговор) 16:38, 11. фебруар 2014. (CET)
replies: text: Strpite se 24h, dok ne završim unos RTT prevoda. Nakon toga možete da nastavite da radite na tekstu.--Dcirovic (разговор) 17:33, 11. фебруар 2014. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Црква Светог Ђорђа на Бановом брду

message: Не живимо сви на некаквим чукама. Живимо у насељима, а насеља се пишу великим словима. Прва реченица чланка о Бановом Брду почиње са "Баново *брдо је урбано насеље". Некакво брдо на којем су воћњаци може да се пише малим словом "б" у речи "брдо". Насеље НЕ МОЖЕ да се пише малим словом. 
Ја поставим слику цркве на Бановом Брду и отпочнем чланак, а неко то потпуно неразумно мења. Овако се најлакше губе сарадници и ср.вики ће се прилично лако претворити у прчварницу каква је усташка тзв. Википедија од које се направио цирклус по целом интернету. 
Anyway...
_____
...             * sic!!!
TruthShallSetTheeFree (разговор) 01:41, 14. фебруар 2014. (CET)
replies: text: Чланак сада гласи Баново брдо и према томе је и овај чланак преименован. Правило је да се дијелови насеља пишу малим словом (као нпр. Стари град као дио Београда), а само самостална насеља (градови, села) великим словом. Дакле, ријеч је о томе је ли Баново брдо дио Београда или насеље ван Београда. --Жељко Тодоровић (разговор) 02:08, 14. фебруар 2014. (CET) с. р.
thread_title:  Треба укључити мало и мозак, а не само копипејстовати бесмислице ко зна откуд (санћим из Пешикан-Пижуричиног речника који, уосталом, никад није озваничен као једини важећи, него тек препоручен)
Разговор:Баново брдо

message: Ако је Баново Брдо насеље, а јесте, то стоји у првој реченици самог чланка, онда правила о географским појмовима као што су реке и брда престају да важе и поступа се по правилу за насељена места. 
Баново Брдо има чак и поштански број као засебно насеље. Не може се писати име насеља са поштанским бројем малим словом "б" у реци "брдо". То је неписмено и глупо.
TruthShallSetTheeFree (разговор) 01:41, 14. фебруар 2014. (CET)
thread_title:  Будаласто инсистирање на томе да је Баново '''Б'''рдо тобож исто што и "треће брдо лево"
Разговор:Рукомет у Србији

message: Прве реченице треба преправити, је овако изгледа да података нема а све што си написао је пропаганда западиних делова Југославије, јер је суштина другачија. Није тако. Рукомет се први пут се играо у тадашњој нашој земљи 1929/30. у Вараждину, а 1933 у Загребу, 18 година раније него у Београду. Подаци о настанку великог и малог рукомета  у Југославији, па и Србији  могу се наћи у Алманаху Југословенског спорта 1943—1963 издање Југословенског савеза организација за физичку културу Београд, штампаном у Спортској књизи Београд 1964. стр 308—324, у Историји Београда том 3 коју је издала Српска академија наука а писао је познати спортски новинар покојни Радивоје Марковић. стр. 476. као и велики текст о рукомету у Енциклопедије физиче културе 1997 издање ЈАЗУ из Загреба стр. 190—204. део о рукомету у Југославији је у делу од 190 до 192 стране Текст је писао Иван Сној легендарни селектор Југословенске репрезентације од 1957 до 1978. (21 годину) која је под његовим руководством освојила златну медању на ЛОИ 1972. --Drazetad (разговор) 00:07, 15. фебруар 2014. (CET)
thread_title:  Први поднаслов