lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:Обележавање 1.700 година од доношења Миланског едикта у Нишу

message: Овај поднаслов је добар, али садржај није - не каже ништа - намерно или ненамрнео. Зна се, ко је био против заједничког наступа и доласка папе, који би дао пуни значај тој прослави. Уместо тога се СПЦ (не српска Влада) оглушила на поновне молбе са католичке стране, да би барем том згодом заборавили на вековна неслагања. Са католичке стране је београдски надбискуп, као и папин изасланик, учинио много. И њихове поруке су биле изванредно позитивне - а од СПЦ нису уважаване, него једна успутна изјава једног бискупа (Н.Л.), која није изражавала званични став Католичке Цркве, је проузроковала прави вихор у српско-православном табору. Да се хтело, могло се: свака част државном врху а и граду Нишу за одличну организацију и дивни прихват ходочасника и туриста са разних страна бивше Југославије. Била је и одлична делегација са стране СПЦ. Али могло је и више. Мислим, да би била то поука за нас хришћане за убудуће: "Слога јачи, неслога тлачи." Stebunik (разговор) 20:33, 5. фебруар 2019. (CET)
thread_title:  Супротстављени ставови о прослави
Разговор:Јумџагин Цеденбал

message: Ако ћемо дословно транскрибовати са руског, онда је Јумжагијн.
--Sly-ah (разговор) 17:27, 30. јануар 2013. (CET)
replies: text: Ма нема проблема, али на такву сам верзију његовог имена наишао у једном старом броју недељника Данас из 1984. године. У сваком случају, име чланка се може променити. --Plamen (разговор) 21:31, 30. јануар 2013. (CET)
Мислим да је Политика користила облик Јумџагин.
--Sly-ah (разговор) 21:42, 30. јануар 2013. (CET)

text: Значи, мења се у Јумжагијн? --Plamen (разговор) 22:18, 30. јануар 2013. (CET)
Зашто у Јумжагијн?
--Sly-ah (разговор) 22:19, 30. јануар 2013. (CET)

text: Па кажеш да је тачна транскрипција по руском Јумжагијн. --Plamen (разговор) 23:40, 30. јануар 2013. (CET)
Па зашто си ти онда то занемарио и ишао са Јумџагијн?
С друге стране, рекао сам да је у Политици засигурно било Јумџагин, а сем тога, транскрипција са руског је, у овом случају, транскрипција из друге руке, што отвара могућности изобличења транскрипције. Зато мислим да је најбоље да остане Јумџагин (или како је већ првобитно било) док се мало боље не информишемо.
--Sly-ah (разговор) 16:37, 31. јануар 2013. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Рајска

message: Дејтонским споразумом Рајска је подељена између општина Пелагићево (РС) и Градачац (ФБиХ). До рата и за време пописа 1991. била је у сатаву општине Градачац, па би то требало исправити у тексту.--Drazetad (разговор) 08:10, 31. јануар 2013. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Промена Л у О

message: Е ово се зове алтернација Л са О. --Перкић (разговор) 12:39, 31. јануар 2013. (CET)
replies: text: С тим што Правопис каже промена Л у О... --Lakisan97 (разговор) 00:10, 2. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Оливије Рохус

message: Оливије Рохус никад није освојио Гренд слем титулу. Он је био победник једног Грен слем турнира у игри парова. Грен слем тиртула има сасвим друго значење. Грен слем тутулу још нема ни Новак Ђоковић.--Drazetad (разговор) 18:02, 31. јануар 2013. (CET)
replies: text: Ispravio sam ja u turnir, da bude preciznije.--Soundwaweserb (разговор) 18:07, 31. јануар 2013. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:ФК Шумадија Азања

message: Како је право име клуба: ФК Шумадија Азања или ФК Шумадија 1932 или само ФК Шумадија.--Drazetad (разговор) 08:47, 2. фебруар 2013. (CET)
На сајту клуба се зове ФК Шумадија 1932 Азања 
replies: text: У Подунаској окружној лиги је ФК Шумадија   што стоји и у грбу клуба

text: у кутијици пише ФК Шумадија 1932.
Како год се зове треба ставити у наслов текста. Садашњеи наслов остаје само ако се зове ФК Шумадија јер има још клубова са овим именом. Ако се зове „ФК Шумадија 1932 Азања“ или „ФК Шумадија 1932“ треба променити наслов. --Drazetad (разговор) 22:59, 2. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Кубна средина

message: Шта је тачно?
#Кубна средина је бројевна средина већа од квадратне
#Квадратна средина је највећа од четири познате бројевне средине
У једном чланку једно, у другом друго. --Перкић (разговор) 17:49, 2. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Острва Сенкаку

message: Шта радити овде? Према општим (међусамогласничко ј) и конкретним правилима транскрипције (кинеског језика), ова острва за традиционално 钓鱼 и упрошћено 釣魚, оба пинјином Diàoyú, могу бити само Дијаоју, док су Диаоју, Тиаоју и Тијаоју неправилни облици. Проблем је што би се онда садржај супроставио референцама. --Lakisan97 (разговор) 20:03, 3. фебруар 2013. (CET)
replies: text: Хоћеш рећи да се и кинески и тајвански назив транскрибују као „Дијаоју“?--В и к и в и н д 20:27, 3. фебруар 2013. (CET)
replies: text: :Да, а називи са иа и т су неправилни. --Lakisan97 (разговор) 20:31, 3. фебруар 2013. (CET)
replies: text: ::Хм, ово за међусамогласничко ј и није проблем, референцу можемо помјерити на друго мјесто. Међутим, како објаснити да се кинески и тајвански назив разликују а да се не разликују?--В и к и в и н д 20:35, 3. фебруар 2013. (CET)
Прво једна ствар, так сад сазнајем да је ово iao један слог, па је правилно Дјаоју (без и). Сад да се вратимо на проблематику. Главни кривац је пинјин (тј. актуелни ханју пинјин). Тајванци су га увели тек 2009, али за географске називе још увек користе стари, тунгјонг пинјин. И ми за устаљене називе користимо стари (сад ћу објаснити како). Наиме, ко је правио пинјин, доста га је поједноставио и малтене све безвучне сугласнике озвучио. То се конкретно односи на звучне парњаке п-б, к-г и т-д. Зато постоје озвучени Бејђинг (Běijīng) и Тајбеј (Táiběi) наспрам Пекинга и Тајпеја. Према новом, нама релевантном систему, острва су Дјаоју (Diàoyú), али, као што рекох, у географији Тајванци чувају према изговору исписано Тјаоју (Tiàoyú). Сумирано, називи се не разликују и у обе Кине се изговарају са т. Разликује се само систем романизације. --Lakisan97 (разговор) 21:10, 3. фебруар 2013. (CET)

text: Направи неопходне измјене. Референце помјери на друго мјесто, уколико је могуће.--В и к и в и н д 21:20, 3. фебруар 2013.
replies: text: :Схватам да је неразумљиво. --Lakisan97 (разговор) 21:38, 3. фебруар 2013. (CET)
. На крају, небитно је што је у референци лоша транскрипција. --Lakisan97 (разговор) 22:01, 3. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Кинески назив
Разговор:Евено-Битантајски рејон

message: Евено-Битантајски национални рејон - је НАЦИОНАЛНИ рејон Евенског ( Ламутског ) народа. Ова одредница национални, није нужна да увек стоји уз име рејона, али је обавезна да стоји на местима који у пуном називу описују рејон--CarRadovan (разговор) 00:05, 5. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор о шаблону:Илири

message: Један од та два наслова треба избацити из шаблона пошто се односе на исту тему.--Нимча (разговор) 23:23, 6. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Илирски цареви и Римски цареви илирског порекла 

message: Иста ствар, треба избацити један од та два наслова из шаблона.--Нимча (разговор) 19:48, 8. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Илирски краљеви и Илирски владари
Разговор:Тајмирски аутономни округ

message: Предлажем да се наслов овог текста замени насловом: Тајмирски аутономни округ, а да се тражење наслова Тајмирија преусмери на наслов: Тајмирски рејон. --CarRadovan (разговор) 14:25, 7. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Евенкијски аутономни округ

message: Предлажем да се наслов овог текста замени насловом: Евенкијски аутономни округ, а да се тражење наслова Евенкија преусмери на наслов: Евенкијски рејон--CarRadovan (разговор) 16:20, 7. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Ваздухопловни мотор

message: Od tačke 4, tj. sve oko vrsta motora, je generalno o motorima, tj. svi ovi motori nisu samo vazduhoplivni. Možda bi trebalo ove takstove izdvojiti u posebne, a ovde ostaviti samo specifičnosti?
First (разговор) 02:12, 11. август 2013. (CEST)
thread_title:  Sadržaj texta
Разговор:Криптографија

message: Мислим да у овом чланку има доста непрецизности, а као прво истакао бих да израз криптографија означава саму радњу шифровања, односно скривеног писања како бисмо тај израз буквално превели са грчког. Исто тако, наука која се бави методима очувања тајности информација (друкчије речено која се бави методама криптографије), рекао бих да се једино може звати криптологија. Постоји извесна разлика између ова два израза, од којих би сваки за себе требало да буде везан за појам који описује (радња скривеног писања, односно наука о методима скривеног писања).
Иако је њихова тематика првенствено криптолошка, нажалост, на насловним странама књига иностраних аутора углавном се неправилно налази израз криптографија, док домаћи аутори (безмало сви до једног универзитетски професори) правилно користе израз криптологија.
--dejvas (разговор) 10:42, 10. новембар 2017. (CET)
thread_title:  Појмовне разлике између криптографије и криптологије
Разговор:Кристијано Роналдо

message: Невероватно је како не пише да је дао највише званичних голова, да је дао више голова за репрезентацију од било ког другог играча, да је један од најбољих фудбалера свих времена (ако не и најбољи) као и да је постигао највише голова у историји лиге шампиона као и асистенција Duledukisuzuki (разговор) 20:26, 1. јун 2022. (CEST)
thread_title:  Најбољи играч света
Разговор:Слободан Рајковић

message: Шта значи регуларан члан репрезентације и како изгледа нерегуларан? --Drazetad (разговор) 20:20, 9. фебруар 2013. (CET)
Дражета, то је "редован" или "сталан" члан репрезентације, али, како код нас свако преводи са енглеског, добијамо и овакве наказе од превода.
--Sly-ah (разговор) 23:26, 9. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Бугаризација

message: Било би згодно поменути и бугарски егзархат.--Нимча (разговор) 03:08, 11. фебруар 2013. (CET)
replies: text: Ево и материјала за то.--Нимча (разговор) 03:12, 11. фебруар 2013. (CET)
Слободно убаци, ја сам више набацао него што сам средио. --Алекс (разговор) 03:39, 11. фебруар 2013. (CET)
replies: text: :Uzeću to u obzir. Ovde imaš dobar opis kako su Bugari uz pomoć srpske vlade do 1878. štampali knjige i otvarali škole u Staroj Srbiji.--Нимча (разговор) 04:14, 11. фебруар 2013. (CET)
replies: text: ::Не видим шта је ту релевантно. Изузев да је турским ферманом створена бугарска егзархија како би придобили Бугаре на рачун Срба и Грка...   Познато је то... Србија је можда помагала све оне који су очувавали словенски и неотомански идентитет. У Србији су штампане школске књиге, нпр. књигу Учитељ Тасе. --Алекс (разговор) 20:36, 13. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:На путу за Монтевидео

message: Не бих да цепидлачим али ... почело возом од Београда преко Хрватске, Аустрије, Швајцарске, Француске и Лихтенштајна све до Марсејске луке...
Није ми јасно само како су из Франуске стигли у Лихтенштајн (који је између Швајцарске и Аустрије), а онда из њега доспели у Марсеј на обали Средоземља? Јел то грешка у самом сценарију или?--Иван Матејић (разговор) 22:42, 11. фебруар 2013. (CET)
replies: text: Вероватно исправићемо  Змија бгд  22:59, 11. фебруар 2013. (CET)
thread_title: Пут
Разговор:Лидија Николић

message: Ваљало би наслов овога чланка "Лидија Николић" из латинице пребацити у ћирилицу да би се уједначио са текстом који је на ћирилици. Ја то не умем, очекујем помоћ уредника. Поздрав! Радосав Стојановић (разговор) 17:54, 13. фебруар 2013. (CET)
replies: text: . --Lakisan97 (разговор) 18:11, 13. фебруар 2013. (CET)
Хвала!Радосав Стојановић (разговор) 19:00, 13. фебруар 2013. (CET)

text: Увек на росполагању.  Пријатан боравак. --Lakisan97 (разговор) 19:08, 13. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Међународна фонетска абецеда

message: Интернац.   	Српски       	Интернац.                        	Српски
билабијални 	двоуснени    	лабио-дентални                   	уснено-зубни
дентални    	зубни        	алвеоларни                       	надзубни
ретрофлексни	савијени     	алвеоло-палатални                	меки (предњонеп.)
палатални   	предњонепчани	палато-алвеоларни  посталвеоларни	тврди (предњонеп.)
увуларни    	ресични      	фарингеални                      	грлени
латерални   	бочни        	назални                          	носни
Zar ne bi bilo logičnije imenovati "bilabijalne", "labio-dentalne", "dentalne", "nazale" itd. kao "dvousnene", "usneno-zubne", "zubne", "nosne" itd. Zašto se u ovom slučaju koriste strane reči, kad već imamo sasvim prihvatljive i bukvalne sopstvene reči? Na kraju krajeva, reč "dvousneni" bi sigurno bila mnogo logičnija i shvatljivija nego "bilabijalni"... TheStefan12345 (разговор) 22:23, 13. фебруар 2013. (CET)
replies: text: Може и једно и друго према следећој табели. Парови интернационализама и српских назива су прва и друга, као и трећа и четврта колона. --Lakisan97 (разговор) 12:54, 7. април 2013. (CEST)
thread_title:  Имена
Разговор:Катедрала Мајке Терезе

message: Poštovani, u tekstu ste napravili grešku. Umjesto stogodišnjica smrti treba da stoji stogodišnjica rođenja. Srdačan pozdrav.
Иницијативу за њену изградњу покренуо је Ибрахим Ругова августа 2005. године. Градња је завршена 2010. године, а 5. септембра исте године је свечано отворена на стогодишњицу смрти мајке Терезе која је пореклом Албанка рођена у Скопљу.[2]
thread_title:  Ispravka
Разговор:Muhara

message: Гљива је код нас позната као „Мухара“. Чини ми се да смо се договорили да користимо „домаћи“ а не латински назив. Расправа је вођена овде.--В и к и в и н д 22:57, 14. фебруар 2013. (CET)
replies: text: Да, тако смо закључили. Исто важи и за друге које су тренутно на латинском. Међутим, назив је најмањи проблем. Ајмо конкретно, јер без тога ништа. Колико ми се чини, прстен око стубића је заправо велум око дршке. Наш организам је људски организам. Онда, како може да се сматра јестивом? Или јесте или није. Ова занимљива гљива? Наравно, ту је и збрда-здола поднаслов са симптомима. --Lakisan97 (разговор) 23:36, 14. фебруар 2013. (CET)
replies: text: :Исправио сам неке ствари. Ово за јестивост/отровност је сасвим могуће. Можда постоје варијације које нису отровне или постају јестиве под одређеним условима (термичка обрада, скидање одређених дијелова итд.), наравно референца би била добродошла да читаоци не би стекли погрешан утисак и покушавали нешто код куће са нашим мухарама.--В и к и в и н д 23:49, 14. фебруар 2013. (CET)
Знам за подврсте, али сам навео у смислу да треба мало прерадити (тако и рећи, а не сматра се). Што се тиче читалаца, имамо добар шаблон  али је на ћириличан. --Lakisan97 (разговор) 23:54, 14. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Име
Разговор:Петрикав

message: Свака част на белоруским градовима, али сад се све помешало. Никола транскрибује са белоруског, а Авала са руског. Обе верзије су прикладне (ја штошта преферирам руску за све језике бившег СССР, али Правопис наводи како да се словенски језици транскрибују засебно), али потребно је објединити начин преноса. --Lakisan97 (разговор) 22:21, 15. фебруар 2013. (CET)
replies: text: Мени је свеједно, али раније када сам преносио са белоруског настајала је драма - видети: Разговор:Борисов --Авала (разговор) 22:35, 15. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Назив
Разговор:Америчка Девичанска Острва

message: Zar ne bi O trebalo biti malo (isto važi i za Britanska)? Nisu nezavisna država, a samo se kod nezavisnih sve piše velikim početnim (osim veznika). — KWiki (разговор) 03:08, 20. октобар 2023. (CEST)
thread_title:  Malo O
Разговор:Камбоџа

message: Долазак многих светских брендова и компанија у ову земљу, отварање фабрика патика и одеће, од Кока коле, Марлборо цигарете, Сони до Мекдоналдса, па све до фабрика Адидас и Најки, јер за време режима Црвених Кмера чак ни телевизија није била дозвољена.  — Marko Mlinarić (разговор) 14:25, 3. фебруар 2023. (CET)
thread_title:  Recenica bez smisla
Разговор:Слп

message: Поштовани Википедијанци,
Какав је ово превод назива села без самогласника? Зар није Силп? У српском језику, при транскрипцији, се овакве ствари отклањају, тј. убацује се слоготворно слово (А, Е, И, О, У или Р).
Поздрав! --Ant83 (разговор) 00:30, 19. фебруар 2013. (CET)
replies: text: Са бугарског би било Слп (слоготворно л). --Lakisan97 (разговор) 00:38, 19. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  С'лп? 

message: По нашем правопису потребно је ускладити назив села са начином изговора у српском језику. Како прочитати знак (') код нас? Да ли је слово "Л" слоготворно у српском језику? Разрешите ово пошто је небулозно!
--Ant83 (разговор) 00:12, 1. март 2013. (CET)
replies: text: Али, село Суп не постоји, а не постоји ни таква правописна одредница. У праву си да немамо знак |'|, али апостроф |’| имамо. Дакле, може само С’лп, условно Слп. П.С. Наравно да Л може бити слоготворно — Влтава, бицикл, монокл... --Lakisan97 (разговор) 00:16, 1. март 2013. (CET)
thread_title: Назив није по српском правопису
Разговор:2. бригада копнене војске

message: Poštovani,
obaveštavam da informacija o komandantu II brigade, više nije aktuelna. Nadam se da će to biti promenjeno u skorije vreme? Hvala
Milovan Milivojević212.200.65.114 (разговор) 18:36, 19. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Радован Шимун

message: Ова страница не би требало да се обрише јер су на њој изнети тачни податци и веома је важно да момак о ком је чланак написан има своју страницу на Википедији због промоције карате спорта!
thread_title:  Оспорено брисање 

message: Ова страница не би требало да се обрише јер свешто је написано на њој је тачно и Радован Шимун заслужује страницу на Википедији!
thread_title:  Оспорено брисање
Разговор:Ušće Shopping Center

message: * приземље: Аксесорајз (Accessorize), Алдо шуз (Aldo Shoes), Бенетон, Андерколорс ов Бенетон (Undercolors of Benetton), Вумен сикрет (Women'Secret), Глам ап (Glam Up), Диопта, Закс, Зара, Златара Стефановић, Златарска кућа Андрејевић, Кофи рум (Coffee Room), Лакоста (Lacoste), Левис (Levi's), Манго (Mango), Маркс енд Спенсер (Marks&Spencer), Масимо дјути (Massimo Dutti), Мастерфарм (Masterpharm Apoteka), Њујоркер (NewYorker), Офис шуз (Office Shoes), Самсунг мобајл - Нокија шоп (Samsung mobile – Nokia shop), Сваровски (Swarovski), Свиланит (Svilanit), Сефора (Sephora), Сисли (Sisley), Спрингфилд (Springfield), Стинг (Sting), Тајм аут (Time Out), Тимберленд (Timberland), Travel House, Carpisa, Cortefiel, Etam, Golden Point, Just a Moment, Oysho, Parfois, Piquadro, Salsa, Watch Planet by S&L, XYZ, Chateau Plus, Egal, 
* 1. спрат: Адидас, Алпина, Avanguardia, Бата, Бершка (Bershka), Вип мењачница, ВИП Центар, Graffiti Shoes, Зара, Златара Цеље, Ен фешн (N Fashion), Ивес Рошер (Yves Rocher), Икстрим интимо (Extreme intimo), Конверс (Converse), Фешн енд френдс (Fashion&Friends), Лиска (Lisca), Монјумент (Monument), Њујоркер (NewYorker), Најке (Nike), Најн вест (Nine West), Пул енд бер (Pull and Bear), Рибок (Reebok), Своч (Swatch Store), Спорт вижн (Sport Vision), Страдиваријус (Stradivarius), Том Тејлор (Tom Tailor), Чемпион (Champion Shop), 7 Camicie, Attrattivo, Barbolini, BPM - Satovi i nakit, Brown Shoes / Via Spiga, C&A, Deichmann, Diva, Ecco, Frattelli Rossetti, Garinello, Geox, Guess, Identico watches & jewellery, Jasmin, Koton, Nursace, POLICE, PS fashion, LUSH FRESH HANDMADE COSMETICS, Marina Yachting, SKECHERS SHOP, 
* 2. спрат: Барон фуд (BARON FOOD), Беба кидс (BEBA KIDS), Беоспорт, Биг бенг (Big Bangо), ВИП Мењачница, Гигатрон (Gigatron Notebook Arena), Два штапића, Комтрејд (ComTrade Shop), Декси Ко (Dexy co kids), Идеа, Квик силвер (Quick Silver), Кентаки фрајд чикен (KFC), Књижаре Вулкан, Лили (Lilly drogerie), Мадер кер (Mother Care), Нокија (Nokia), МекДоналдс (Mc Donald's), Оптиплаза, Пантер, П.С.Ф.С Влаховић, Сони центар (Sony Center), Спорт вижн кидс (Sport Vison KIDS), Телеком Србија (Telekom Srbija, mts, open), Теленор, Фуди (Foody), Хјулет-Пакард (HP BRAND STORE), Цицибан, Чико (Chicco), Colmar, Enci Menci, Games, I-style / APPLE, Okaidi, OshKosh b’gosh, Sergent Major, Amatti, Squadra Fish And Bar, Vapiano, Inmedio, POPS Cleaning, Red Elephant, 
* 3. спрат: Хоум центар (Home Center), Apartman Enteriery, Vapiano, Epilion Dermatološki laser centar,
thread_title:  Фирме са пословницама у ТЦ "Ушће"
Разговор:Есекибо

message: Да ли се река зове Есекибо или ЕсекВибо ???--CarRadovan (разговор) 23:01, 23. фебруар 2013. (CET)
replies: text: Есекибо. Ето, и сам можеш приметити да је овде транскрипција најпроблематичнија, јер се већином преводи, а не пишу чланци према српској литератури. Иначе, верујем да би и сам аутор за per que сигурно рекао пер ке, не пер кве. Опет, у почетку је и Рајна понегде била Рин (покушај енглеског изговора Rhein). --Lakisan97 (разговор) 23:14, 23. фебруар 2013. (CET)
thread_title:  Кви?
Разговор:Андрићева награда

message: Je li dodijeljena za 2019. i 2020? Zna li neko? — KWiki (разговор) 14:41, 6. октобар 2020. (CEST)
replies: text: Јесте за 2019. годину. Овако гласи образложење, да се Андрићева награда за 2019. годину додели Анђелку Анушићу за збирку приповедака  Легенда о в(ј)етром вијанима. ПС. Оно ниси требао да урадиш на чланку о Мостару, то нема везе са Муслиманима и Хрватима нити ко је какве националности конфесије итд, али зато много значи за Хрвате јер они сматрају Мостар за културни и образовни центар Хрвата у БиХ. Моје мишљење да си ту погрешио.— Soundwaweserb (разговор) 18:02, 1. новембар 2020. (CET)
replies: text: : Hvala ti. A Mostar je kulturni centar Hercegovine (dakle, svih naroda), i to odavno; ne vidim zašto bi jedno pozorište bilo važno za uvod (a ne, npr., neka viša kulturna institucija). Ali slobodno vratite, nije problem. Ne bježim od svojih grešaka, nisam robot. — KWiki (разговор) 19:10, 1. новембар 2020. (CET)
thread_title:  Šta je s nagradom?
Разговор:Покрајинска влада Војводине

message: Да ли заиста постоје „предсједници секретаријата“ или само покрајински секретари? --Жељко Тодоровић (разговор) 14:34, 7. јул 2014. (CEST) с. р.
thread_title:  Предсједник секретаријата? 
Разговор:Слана

message: Постоје чланци на тему Слана на многобројним језицима, на примјер, на бугарском и македонском, али наш чланак није повезан са њима. 
Друго, примећујем да је права збрка са погрешно повезаним појмовима. Преплићу се Слана и Мраз. Међусобно су повезани бугарски чланак Слана, хрватски Mraz, македонски Слана, словеначки Slana, босански Mraz итд. Када покушам да повежем овај чланак са бугарским, добија се порука да је већ успостављена веза са (даје се бројчани код) - вјероватно са Мраз-ом. Пошто не могу да изиђем на крај са овим, молим да неко искуснији ово разријеши. 
Сличан случај је и са чланком Мраз (због исте, узајамне збрке у повезивању)— Христољуб 3 (разговор) 23:21, 14. новембар 2022. (CET)
replies: text: Слана је "hoar frost". Поправио сам везе. — — Ђидо 01:12, 24. јануар 2023. (CET)
thread_title:  Језици
Разговор:Љиг (река)/Архива 1

message: ljig se uliva u kolubaru u ataru sela pepeljevac i zovu se sastavci.a ne u petci.(--178.221.137.98 (разговор) 21:20, 26. фебруар 2013. (CET)).

message: Ovaj tekst se odnosi na rijeku Ljig. Ovaj članak bi trebao biti višeznačajna stranica.
Ovaj tekst se mora prebaciti u Љиг (река).
Alan. --81.79.27.85 20:13, 14. март 2007. (CET)
thread_title: