lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор о Википедији:Гласање о честитању/Други круг

message: Мислим да би требало да знамо да ли честитање значи:
* 1) Данас велики број православних верника слави Божић...
* 2) Свим корисницима православне вероисповести, и свим другим људима добре, желимо Срећан Божић
* 3) Христос се Роди! Ваистину се роди!
и да би онда на исти начин требало честитати православне, католилчке, муслиманске... празнике. Гласаћу када се прецизира који од ова три начина је у питању. 
Поздрави, Срђан Весић 20:59, 27. јануар 2006. (CET)
replies: text: Па то се ваљда оставља за потенцијални трећи круг! ;) А после ћемо да гласамо о боји слова, а у петом кругу и о величини. Касније о тачном положају у тексту, а на крају и о тачном временском интервалу постављања тих порука. Дакле, гласаћемо до миле воље </сарказам> --Филип § ☼ 21:22, 27. јануар 2006. (CET)
replies: text: :Не, у догађајима се само помињу празници: Данас православни вјерници празнују Божић, и слично; не честитају се. --Ђорђе Д. Божовић (разговор) 00:18, 29. јануар 2006. (CET)
thread_title:  Питање 

message: Ова два предлога уопште нису контрадикторна. Први говори о помињању (не о честитању) док други говори о честитању. Значи могу да гласам за оба - што се опет на почетку изричито искључује као могућност! --Kaster 21:54, 27. јануар 2006. (CET)
replies: text: Први говори само о помињању празника (типа Данас муслимански вјерници славе Бајрам), не и о њиховом честитању, а други каже да потпуно игноришемо све празнике, не честитајући их и не помињући их уопште. --Ђорђе Д. Божовић (разговор) 00:21, 29. јануар 2006. (CET)
replies: text: :А назив гласања је "Гласање о честитању" ??? Пуно се овдје интерпретира а мало чита ! --Kaster 00:54, 29. јануар 2006. (CET)
replies: text: ::Па добро, у почетку то и јесте било чласање о томе на који начин честитати празнике, с тим што је постојала и опција да се они само помену (то је био начин бр. 2, а сад је то начин бр. 1). Ово је ипак исто гласање, само други круг. Знаш, понекад ме импресионира како примјећујеш тако много ствари о којима неки други не би ни размишљали. То су ситнице које многи игноришу, а у ствари нису тако занемарљиве. --Ђорђе Д. Божовић (разговор) 03:37, 29. јануар 2006. (CET)
thread_title:  Предлози 

message: Ја нисам видио натпис да је гласање завршено... Није постављен на баш најбољем мјесту. обично се не ставља ту па га нисам видио.  --Милан Тешовић 11:57, 13. март 2006. (CET)
thread_title:  Лепо видиш да је гласање завршено
Разговор:Милан Ст. Протић

message: ako moze neko da promeni naziv clanka u "Milan St. Protic",posto ja ne znam kako da promenim naziv clanka kada sam ga vec napravio 
Hvala :)
Dzoni 01:50, 30. јануар 2006. (CET)
*Овде пише да је Милан унук Стојана Протића, међутим биће да је праунук. Ишло је Стојан (1857-1923) -> Милан -> Стојан -> Милан (1957). Молим да неко провери. --Ђорђе Стакић (р) 11:40, 28. септембар 2006. (CEST)
*Ипак праунук . --Ђорђе Стакић (р) 17:32, 28. септембар 2006. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Драгомир Јовановић

message: "Драги Јовановић је на души понео озлоглашени Бањички логор."
^^^^^^^^
Ova recenica je nebuloza,kao da je skinuta sa hrvatske Wikipedije...
Dzoni 02:03, 30. јануар 2006. (CET)
Mogu i ja to da promenim,ali bi bolje bilo da to uradi onaj ko je i pisao ovaj clanak
Dzoni 02:21, 30. јануар 2006. (CET)
Обрисао сам ја,пошто је то била потпуна глупост и комунистичка пропаганда,а срамота је да стоји да је Драги био злочинац,кад је већ познато да је он једна од многих жртава комунистичком режима после Другог светског рата...Зато сам обрисао те увредљиве субјективне делове и незнатно променио чланак,чисто толико да буде ближи објективности,иако ни сад није у баш идеалном стању
Dzoni 19:37, 30. јануар 2006. (CET)
Тужно је да са симпатијама пишете о овом зликовцу. Јасно је да је Бањица на његовој души, иако то не треба тако емотивно износити. Ту је и трагедија београдских јевреја. --Јакша (разговор) 03:07, 30. октобар 2008. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Радмила Хрустановић

message: Страница тотално копирана са http://www.beograd.org.rs/cms/view.php?id=518295 . Чланак или брисати или тражити одобрење од сајта за кориштење материјала. Како? погледајте ВП:ПВ. — СашаСтефановић • 01:48 30-01-2006
Nisam znao da moramo da postujemo autorska prava,inace bih ga napisao sam.
U svakom slucaju,poslao sam im zahtev:
Поштовани!
Као уредници Википедије на српском језику (http://sr.wikipedia.org), ангажовали смо се у изради ове слободне енциклопедије. У ову енциклопедију доступну свима желимо да уврстимо и материјал са вашег сајта.
Ваш материјал би био коришћен под условима ГНУ-ФДЛ лиценце (http://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Text_of_the_GNU_Free_Documentation_License). Укратко, под условима лиценце текст би било могуће слободно преузимати и објављивати, уз услов навођења извора и обезбеђивања електронске верзије текста.
Такође вас позивамо да слободно користите текстове из нашег стално растућег фонда чланака.
Уколико дозволите коришћење вашег материјала, на нашим страницама ће бити као извор наведен ваш сајт. То ће истом свакако повећати рејтинг, јер је Википедија један од 100 најпосећенијих Интернет сајтова (и један од оних са најдинамичнијим растом), док су њени чланци често међу првим погоцима на претраживачима.
 Postovani,
 Mozete u Vikipediju uvrstiti i materijal sa naseg sajta.
 Pozdrav,
 Postmaster beograd.org.yu
12:00, 1. фебруар 2006. (CET)12:00, 1. фебруар 2006. (CET)12:00, 1. фебруар 2006. (CET)12:00, 1. фебруар 2006. (CET)12:00, 1.    фебруар 2006. (CET)12:00, 1. фебруар 2006. (CET)12:00, 1. фебруар 2006. (CET)12:00, 1. фебруар 2006. (CET)~~
GRAD BEOGRAD - Sluzba za informisanje
Masarikova 5/XVII, 11000 Beograd, Serbia
tel. ++381 (0)11 3061-671, fax 3061-669
www.beograd.org.rs - e-mail: beoinfo@eunet.yu
i zamolio da mi odogovore na moj mail ,pa cemo videti
Dzoni 03:29, 30. јануар 2006. (CET)
Jos mi nisu odgovorili,ali moram da kazem da stranica nije totalno kopiotana,podaci o funkcijama jesu,ali prepisani na cirilicu,ali na primer deo oko pasa lutalica i Brizit Bardo sam ja dodao,tako da ne moze da se kaze da treba da sam ih bas 100 posto pokrao.U svakom slucaju,videcemo da li ce mi odgovoriti 
Dzoni 15:16, 30. јануар 2006. (CET)
Upravo sam dobio ovaj mejl,tako da sada mozemo da skidamo sve potrebne podatke sa sajta grada beograda bez ikakve nadoknade!!!!!
Dzoni 12:00, 1. фебруар 2006. (CET)
p.s.ovaj clanak samim tim nije potrebno brisati.
Dzoni 12:00, 1. фебруар 2006. (CET)
replies: text: Е супер, само се вараш да је без икакве надокнаде, наиме МОРАШ да наведеш са ког сајта си преузео текст. Значи можеш да га копираш, али и мораш да наведеш извор. — СашаСтефановић • 11:03 1-02-2006
----
Дозвола за сајт града Београда постоји одавно, Можете је погледати овде. --Поки  |разговор| 02:05, 2. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор о шаблону:Градоначелници Београда

message: Осим Константина Јовановића, ни Младен Жујовић није "једнозначна одрденица", тако да овај који тренутно постоји није био градоначелник. --Ђорђе Стакић (р) 16:35, 30. јануар 2006. (CET)

message: На шаблону на ен.њики стоји да је након смрти Богдановића вршилац дужности био Алимпић а потом и Белић. Може ли то да се провери јер се ни сам не сећам како су се емњале функције у градској власти.--Војвода  разговор 19:45, 14. фебруар 2011. (CET)
thread_title: Вршиоци дужности
Разговор:Термодинамика

message: овај чланак треба разбуцати и његове пододреднице подићи у наднаслов Термодинамика. Овако се упада у петљу, подпоглавље има исто име као и поглавље. Кад бих знао како, урадио бих сам.
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Рат и мир (вишезначна одредница)

message: Е па не могу да се не насмијем да сви чују хаххахаххахах.
Обратите пажњу који чланак постоји а који не хаххахахахах. --Bojan 00:34, 2. фебруар 2006. (CET)
replies: text: Сређено. Хвала на примећивању проблема :) --Милош Ранчић (разговор) 00:54, 2. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Радослав Ђурић

message: Pise da je ziveo do 1989,a posle se navodi da je umro 1980.
Dzoni 10:34, 2. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: "Последњи састанак који је имао са мајором Драгутином Кесеровићем 17. марта 1944. тицао се тога да мајор Ђурић учествује са својим корпусом у одбрани подручја Јабланице и Топлице од партизанских снага, које су покушавале да искористе упад трупа Црвене Армије и да развију фронт у Србији".
17. марта 1944. је Црвена Армија била преко 1000 километара удаљена од Топлице и Јабланице.--Gorran 22:16, 3. мај 2007. (CEST)
thread_title:  Хм
Разговор:Реални аикидо

message: Поздрав, 
Реалном аикидо сам подесио категорију борилачких спротова, тако да читаоц кад отовори ову категорију има одмах и реални аикидо на видику, због значаја за борилачке спортове у Србији и Црној Гори. Евентуално би реални аикидо могли да ставимо у једну подкатегорију, али то остављам вама да средите, пошто не знам како иде....--Carski 12:00, 2. Фебруар 2006 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Списак поглавара Српске православне цркве

message: Ово је све већ одавно постојало у чланку Српска православна црква, па би требало нека добра душа да то среди. Ако не стигне нико, онда ћу ја за који дан. --Ђорђе Стакић (р) 09:46, 3. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Ја сам за то да овде укључимо и црногорске владике, који су се ипак сматрали (барем мислим да је тако) за наследнике Пећке патријаршије.--Паун 02:52, 15. април 2007. (CEST)
*Може се укључити, мада те информације пре свега припадају чланцима Митрополија црногорско-приморска и Цетињска епархија. --Ђорђе Стакић (р) 07:22, 15. април 2007. (CEST)
Стварно треба укључити и црногорске митрополите, ово стварно није у реду посебо што су они носили титулу егѕарха Пећког трона.--Стојан Мићовић (разговор) 20:02, 8. април 2008. (CEST)
thread_title:  Црна Гора
Разговор:Атлантски бедем

message: Мислим да је прецизније да се чланак зове Зигфридова линија, јер је тако познат у већини језика и у историји. Постоји и назив Западни бедем (зид), али он је још мање прецизан. --Момир Томић 11:29, 3. фебруар 2006. (CET)
Зигфридова линија или Западни бедем је потпуно другачија одбрамбена линија од Атлантског бедема. У питању су две различите одреднице. Атлантски бедем се простирао дуж француске обале, од границе са Шпанијом па све до севера Норвешке док је Зигфридова линија изграђена на граници са Француском како би заштитила Немачку од могућег напада за запада, за време кампање у Пољској. --Краљевић Марко 14:51, 3. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Суд правде Европске уније

message: Назив Европски суд правде је неправилан, и последица је буквалног превода енглеског термина Court of Justice. на жалост, овај назив се усталио упркос својој нетачности и нелогичности.
Можда би био логичнији превод Суд правде европске уније, пошто је то институција европске уније а не континента Европе.--Славен Косановић 12:42, 3. фебруар 2006. (CET)
*Правилан и званичан назив суда је Суд правде Европске уније (види: http://europa.eu.int/). --Момир Томић 14:24, 3. фебруар 2006. (CET)
replies: text: Значи ја сам само погријешио у правопису, умјесто "европске" треба "Европске"... Добро је нисам био далеко. :-) Поздрав, Момире. --Славен Косановић 16:17, 3. фебруар 2006. (CET)
Момире, не ради се о томе да ли је Европски или Европске Уније већ се ради о томе да енглески термин court of justice није суд правде већ само суд. У српском језику, за разлику од  енглеског, суд је искључиво институција која се бави заштитом права и спровођењем правде, те је оно ,,правда,, чист вишак у српском преводу. Велики поздрав! ;-)
----
Sad videh ovu polemiku i shvatih da 6 godina (osnovne+postdiplomske studije-pravo Evropske Unije) zapravo"pogrešno učim" da je Evropski sud pravde, ustvari Sud pravde EU.Hiljade i hiljade knjiga su napisane, a svima nam je poznat kao Evropski sud pravde.Zašto uvek moramo da izmišljamo toplu vodu i rupu na saksiji?--Grofazzo 17:58, 1. јул 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Овдје је погрешно спојен назив Суд правде Европске уније са називом Европски суд правде. Овај посљедњи је само један од три дијела овог првог, не синоним. Овај суд има три суда у саставу: Првостепени суд (одскора Општи суд), Европски суд правде и неки чиновнички трибунал, не знам му тачно имена. --Жељко Тодоровић (разговор) 00:33, 10. октобар 2012. (CEST) с. р.
thread_title:  Грешка
Разговор:Праиндоевропљани

message: *Ко год да је написао овај чланак, волео бих да нас упути на изворе одакле је црпео чињенице. --Момир Томић 14:17, 5. фебруар 2006. (CET)
replies: text: да, било би лепо видети изворе. Поставио сам интервики, али ка протоиндоевропљанима на осталим википедијама. Има ли неког ко зна више о следећем — постоји ли заиста група сродних народа, које не везује само језик, а који се називају индоевропљани? --Wlodzimierz (разговор) 06:11, 11. децембар 2007. (CET)
replies: text: :Koliko ja znam, ne postoji termin indoevropljani u smislu naroda, niti kao termin za grupu naroda, nego kao termin za skupine srodnih jezika, razlicitih grupa naroda..., bitna razlika... Ovako kako je napisano je katastrofa. Iz ovoga bi se moglo zakljuciti da danas u Evropi ne postoje razlicite skupine naroda, nego da su svi porijeklom od jednog jedinog naroda, pod imenom "indoevropljani"... Ovo je jedna od onih tema, gdje treba pazljivo birati rijeci i izraze, kako se ne bi lupetalo. —-Славен Косановић- {разговор} 07:45, 11. децембар 2007. (CET)
thread_title:  Извори за овај чланак
Разговор:Талас хладноће у Европи 2006.

message: ја мислим да је у Пољској умрло више од 14 људи,ваљда око 60,колико сам ја чуо на Полсату(нисам 100 сигуран).
Dzoni 20:19, 7. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Курцио Малапарте

message: Пошто је убрзо штампао и Добричину Лењина Мусолини га је протерао из Италије па се Малапарте настанио у Лондону. Током већег дела Другог светког рата био је ратни дописник са резних фронтова. 
Ovo gore je dosta netacno i neprecizno. Korektna i dosta potpunija informacija se moze naci na engleskoj verziji Malaparteove biografije.
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Ле Пјаф

message: Да ли си ти сигуран да се та имена читају баш тако и читају на српском? Зашто је тако велики недостатак ако се лично име остави у изворном језику??? Булајић Миливоје 18:28, 10. фебруар 2006. (CET)
*Можеш оставити лична имена у оригиналу у заградама када их први пут поменеш у чланку, нпр. Џорџ Буш (George Bush). Међутим-нажалост-шта_год, правопис српског језика је неумољив: лична имена се морају транскрибовати. --Dzordzm 18:32, 10. фебруар 2006. (CET)
*Нисам експерт за француски па зато питам шта значи ЛА и ЛЕ и какава је разлика у читању?
replies: text: : Ла је артикал за женски род док је Л за мушки. Множина се чита Ле. --Горан Анђелковић 21:20, 10. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Ратибор Ђурђевић

message: Када је нацистичку сменила совјетска окупација - МА ДААААААЈ --Dzordzm 04:56, 13. фебруар 2006. (CET)
slazem se ovo treba izmeniti da bi zadovoljilo neutralnu tacku gledista, inace ja sam dodao citat i kategoriju (cisto da napomenem posto sam se slucajno izlogovao) --Yillilan 16:42, 16. фебруар 2006. (CET)
Што сте одмах оштри? Мени се допада и грађански рат који су започели комунисти., чисто да се зна са које стране је човек. 
Шалим се. Може се рећи да је бежао од комунистичког прогона итд. али неки пут мало измакну квалификације. Иначе господин Ратибор је активан у пропагирању своје верзије фундаменталног православља, антикомунизма и антисемитизма. Цитат са његовог сајта:
replies: text: Хришћани су изложени још суровијим прогонима, о чему сведоче милиони  жртава под бољшевицима и комунистима, који су чинили недела уз помоћ својих кумова: јудео-банкара и њихових извршитеља јудео-масона, тајних владара у наводним демократијама Запада - више него у свим претходним вековима укупно...
тако да нешто од тога треба поставити ради објективности представљања његовог рада, а не само "да би допринео православном раду, првенствено са омладином". -- JustUser  JustTalk 23:17, 16. фебруар 2006. (CET)
slazem se --Yillilan 14:13, 18. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Друштво српске словесности

message: Као и друга два чланка, и овај треба бити пребачен у правописно ваљан облик. Ако је постојала разлика између правописа (вероватно само у придеву "србске-српске"), то треба назначити у загради. --Милош Ранчић (разговор) 10:42, 13. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Ковил на Мору

message: Former Cauville (Seine-Maritime) is called Cauville-sur-Mer since January 1st, 2001. See INSEE Code officiel géographique entry for "Cauville-sur-Mer". :o) Hégésippe | ±Θ± 05:07, 14. фебруар 2006. (CET)
thread_title: Name of the commune
Разговор:Ролова теорема

message: Овај чланак је пример како "вики" принцип „где ја стадох ти продужи“ јако смара. Дакле, брже бих сам написао доказ од почетка до краја, али овако, као, ‘ајд да не бришем, само ћу да исправим, изгубих 20 минута, и још је могуће да сам нешто пропустио да исправим... Замрзећу ове клице. Људи, пишите чланке, а не патрљке (моје лично мишљење). Срђан Весић 00:55, 17. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Жан ле Рон д'Аламбер

message: Слажем се да пише оно што јесте исправно, али се код нас он упорно изговара Даламбер, стога је упутно имати и преусмерење са Даламбер. мсм -- JustUser  JustTalk 16:25, 17. фебруар 2006. (CET)
replies: text: Слажем се. Усмерење већ постоји. --Горан Анђелковић 17:08, 17. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Пула

message: Под истим именом постоји и валута Боцване. --Kaster 16:35, 18. фебруар 2006. (CET)
replies: text: Такође је и назив за полни орган на влашком језику (колико ја знам) --Горан Анђелковић 17:17, 18. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 
Разговор:Слободно зидарство

message: Камен темељац за Дом слободних зидара освећен 12. јула 1922 у Јакшићевој (Ђуре Јакшића) 11 - задужбина др. Воје Кујунџића, за ложу "Препорођај". ("Политика", 12. јул 1922, стр. 2) — Alekol (разговор) 20:42, 7. јул 2022. (CEST)
thread_title:  Ситнице
Разговор:Политичка фабрика

message: Голфингеру, мој друже! отворио си најболнију рану... која је на крају крајева довела до крвавог распада ове несретне СФРЈ. Знаш ли ти да нико још није направио прецизну форезничку психопатологију леша. У та давна времена ја сам (измедђу осталог) био и референт за самоуправљање. Ко није доживео та времена, а то је већина другара са википедије, незна ту болну психозу расцепа личности: морао си да примениш кетман, или да будеш на улици, без шансе да добијеш стан, или да конкуришеш за неко уносније радно место...Негативна селекција кадрова (још увек жива) одвела је земљу у страшни регрес и крвави грађански рат. Моју маленкост могу да препоручим као директног сведока тог (...) гулага. Да се излечим тих тешких траума, ја се бавим космологијом, физиком, филозофијом ... лингвистиком и ко зна све чим. Моја осуда времена "којег су појели скакавци" била би болна колико и она Пекићева. Међутим, шта? Ја који не волим да се укључујем у форуме и да просипам своју памет (или-ти тачку гледишта)надам се да ће и без даљних анализа историчара и других...једног дана бити јасно као на длану кроз коју смо голготу прошли (а и били актери).Да ли ће млади моћи да нам опросте то што се нисмо (безнадежно?)  супроставили идеологији која је тада притискала скоро половину света, ја то незнам. До краја живота ће ме мучити та дилема. Међутим... ни ја ни други, (тада млади лавови) нисмо знали колико срљамо у провалију. Накнадна свест никог не оправдава, па ни мене. Ја (овде јавно) признајем да сам био (шраф?) у машини која је упропастила земљу. Они ретки храбри који су се супроставили (тј. дисиденти) нестали су а да на њиховом гробу ни петао није закукурикао. Неке од њих сам и лично познавао... али у дилеми да пређем рубикон и да им се придружим, нисам (прешао рубикон). Живи сам сведок и учесник демонстрација из 68. У Капетанмишином здању неколико дана и ноћи смо окапавали без сна... и залагали се за црвени универзитет "Карл Маркс"... ох боже! Веровали смо да постоји праведније друштво од друштва у коме живимо, а то су веровали и наши вршњаци са запада (Кон Бендит, Руди Дучке, Јошка Фишер...). Прашина се слеже, међутим ни данс ми није јасно да ли смо гори ми бивши "самоуправљачи" или ови садашњи глобалисти. Једно знам: да су економски закони (у својој профит-логици) јачи од наших недосањаних утопија те да и млађи имају права да  бирају и да греше...Накрају историја нађе праву меру, ако не буде касно да се грешке испеглају.
О овој теми нисам ни мислио да ламентирам, да ми ниси пружио прилику за то. Ко зна зашто је то добро или лоше (у животу и смрту).
На крају срдачно ваш Гаја (у добру или злу).
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Непрекидна Фуријеова трансформација

message: Мислио сам да је ФТ у обрнутом смеру Инверзна ФТ а да ја Фуријеова синтеза нешто друго. То закључујем и по симтрији: између ФТ-а и ИФТ-а постоји разлика само у знаку код експонента што је превише мало да би се операцији дало ново име. --мац 19:51, 19. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Магнетно поље

message: Да би ова расправа о избору стандардне речи добила смисао ја овде наводим следеће књиге
# "Електричне машине" професора на Електротехничком факултету у Београду и дописног члана САНУ Слободана Вукосавића. Књига је званични уџбеник и у њој се искључиво користи реч "магнетски". То важи за "магнетско поље", "магнетски флукс", "магнетско коло", али и сложенице "електромагнетски моменат", "феромагнетски материјал". 
# "Електромагнетика" професора Антонија Ђорђевића на Електротехничком факултету у Београду и редовног члана САНУ. Ту се користе и изрази "електромагнетско зрачење" и "електромагнетска компатибилност"
Може се десити да на другим школама постоје другачији примери, али ако постоје требало би их навести да би се упоредили и усагласио став о примени стандарда. -- JustUser  d[-_-]b  20:03, 20. децембар 2020. (CET)
thread_title:  Reference
Разговор:Луј XV

message: Мислим да је ово један од ретких примера у историји да неко престо наследи директно од прадеде, без оне две генерације између. --Ђорђе Стакић (р) 07:13, 21. фебруар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Prva glupost, "Заједно су имали једанаесторо деце, од којих су сва умрла у детињству или без наследника" a odakle mu onda unuk, Luj XVI?
Imao je unuke od najstarije ćerke, Lujze-Elizabete i sina, Dofena Luja.
A najveća je glupost što autor članka to i navodi u poslednjem odeljku gde obradjuje "kasnije godine".
Druga glupost, deo o testamentu Luja XIV. Em je sasvim površno opisano em je posve bespotrebno jer je testament poništen i nikakvu ulogu nije imao a ako se već trebao negde naći, to je u članku o Filipu od Orleana.
178.220.190.11 (разговор) 00:03, 28. јануар 2022. (CET)
thread_title:  Glupost!
Разговор:Роко Сифреди

message: Кутијицу са биографијом треба прилагодити тако да приказује све податке.
Националност : белац--Раде Награисаловић 16:14, 15. октобар 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Једини смисао постојања овог чланка, и многих гругим чланака о порно глумцимa и порно глумицама, не лежи у чињеници да чланак има енциклопедијски значај или да је прешао праг значаја или да је релевантан, него лежи у потреби да Википедија помоћу њега, пошто се појављује на првом месту као резултат претраге у Google Search, привуче што већи број људи да приступе и читају чланке на Википедија. Чак постоји и линк ка експлицитним порнографским садржајам, и свако ко кликне на линк може наручити неки од DVD овог познатог порно глумца из понуде. Како се оно каже: рекламирање на Википедија није дозвољено а спољашња веза која постоји је управо реклама. Са друге стране многи администратори Википедија бришу велики број чланака под изговором да нису прешли праг значаја или немају енциклопедијски значај или да чланак није релевантан (постоје и Википедијанци који говоре да чланци о малим српским компанијама, као што је чланак Мали пингвин (софтверска компанија) неће бити на Википедија) па на тај начин сопственим деловањем постају лицемери. Лично се надам да ће у скоријој будућности доћи до значајних промена по овом питању. Filipović Zoran (разговор) 14:13, 22. новембар 2016. (CET)
thread_title:  Лицемерни однос