Разговор о Википедији:Сређивање чланака/Народни хероји

message: Желео бих да се захвалим господину Горану Обрадовићу, у име Вука Драшковић и Милосава Самарџића, јер доследно спроводи политику "историјског ревизионизма" и касапи чланке о народним херојима. О људима који су гинули за слободу. Баш лепо, демократски нема шта! Само ме занима када ће бити сређени чланци о четницима (ево пар комада па видите - Бајо Станишић, Момчило Ђујић, Никола Калабић, Драгослав Рачић, Јован Дероко). Они се не дирају, Боже сачувај да то неко такне, ал зато дај да искасапимо народне хероје. И све то у име некаквих "ауторских права". Браво! Само ћу вас на крају све подсетити на речи председника Руске федерације Дмитрија Антаљевича Медведева изречене приликом посете Београду, поводом 65-огодишњице ослобођења, да не смемо вршити ревизију историје! Али то изгледа овде нико није чуо.... Поздрав --Pinki (разговор) 23:27, 2. април 2010. (CEST)
replies: text: Није ми сасвим јасан наслов овог одељка. Звучи као да ми се обраћа аутор чланака. Ако је тако, то је сјајно јер бих заиста волео да ступим у контакт са аутором чланака, јер аутор чланака може евентуално да нам да дозволу за коришћење свог рада.

text: Узгред, ајд' не драми, исто ово си ми већ написао на мојој страни за разговор, и ни тад ме нимало није импресионирало. Ни сад не импресионира нити мене нити било кога другог. Понављај то колико хоћеш, али неће постати истина нити ће ико помислити да је истина. Цитирај Медведева колико год хоћеш и импутирај ми какве год гадости, то не мења чињеницу која је свима јасна а коју провидне замене тезе не могу да замагле: овде се апсолутно не ради о било каквом идеолошком разрачунавању већ о простом питању: да ли си или ниси узео шта је туђе, потписао се испод тога и рекао „ово сам ја написао.“ То је све. Ништа више, ништа мање. -- -{Обрадовић Горан (разговор)}- 08:49, 3. април 2010. (CEST)
thread_title:  Коментар аутора чланака 

message: Не смијемо да задржавамо чланке ако су директно копирани из књига. Ако се јави аутор, обрали смо бостан, све их морамо истог часа обрисати. Требало их је препричати својим ријечима, и не би било никаквих проблема. Сви ми падамо у искушење да само копирамо текст, али томе се треба одупријети. Ја сам преуредио око 200 чланака из ВЕ, и ниједан није преписан. Чак и у уводној дефиницији сам се трудио да промијеним састав реченице.
Уз то, мора се рећи да су чланци били недовршени и као замрзнути у времену. Има дио: „45-те га је примила Партија и с војском је ушо у Трст.“ Али фали дио: „Сада куца на врата комесаријата (за избјеглице и прогнанике) а прима га Црвени Крст.“
Многи од тих људи су били хероји и погинули су вјерујући у све најбоље (има доста изузетака који не заслужују дату титулу хероја). Али шта су урадили они који су у њихово име дошли на власт, боље да се не прича нашироко овдје. Лопови, убице и каријеристи. „Оћеш да напредујеш? Постани члан партије.“ Због таквих сам ја овдје гдје јесам, а не на својој земљи, заједно са још милиончић душа из СФРЈ. Нити су сви партизани били свеци, ни сви четници слуге пакла. На српској крви је СФРЈ створена, али власт су узели други. --Мирослав Ћика (разговор) 17:10, 6. април 2010. (CEST)
thread_title:  Не смијемо 

message: Овде се видим налазе сви чланци које сам ја писао, ал неко је по некаквој дефиницији узео "све што је Пинки писао то је само преписано из књиге"! Ал није тако нпр има пар чланака који су одмах писани у скраћеној верзији, као на пример - Вахида Маглајлић, Добривоје Радосављевић Боби, Вуксан Пекиша, Ђуро Вујовић, Саво Беловић, Јелисавета Андрејевић Анета, Никола Поповић (народни херој), Страхил Пинџур, Миодраг Чајетинац Чајка, Олга Бан и многи други... Али ви сте колико видим ишли логиком све је преписано и касапили чланке који су већ скраћени, као на пример Вера Мишчевић, Нада Димић и Станко Пауновић Вељко (о њему у Зборнику има чак на две стране, а ја написао свега два ступца). Уосталом ко од вас има књигу Народни хероји Југославије па може да упореди оно из књиге и чланка који сам ја написао!? --Pinki (разговор) 20:38, 7. април 2010. (CEST)
replies: text: E da, i meni se cini da su stranice preradjivane tokom vremena i da se razlikuju od onoga sto je pisalo u knjigama. Da li moze neko da napravi pregled da vidimo sta treba da se menja? Ovako moze da se desi da visemesecni trud moze da padne u vodu. --Алекс (разговор) 23:28, 7. април 2010. (CEST)
Baš zato što se Pinki trudio i uneo sve te narodne heroje, mi i gledamo da članke ne brišemo, što se radi prilikom kršenja autorskih prava, već da ih preradimo. I to uopšte nije divan posao, čak vrlo je zamorno, jer pišemo o temama, koje nas, uz dužno poštovanje, ipak ne zanimaju. Pri svemu tome trud nije propao, niti smo članke kasapili i u prilog tome ide činjenica da su svi relevantni podaci o tim ljudima u člacima ostali, samo su sada rečenice drugačije. Kada kažem relevantne, to ne podrazumeva rečenice tipa: „bio je veoma hrabar i jurišao je na neprijateljske tenkove“, jer takve tvrdnje nisu enciklopedijske, ma koliko god da su istinite. Podrazumeva se da su ti ljudi bili hrabri, jer verovatno u suprotnom ne bi postali to što jesu, a i mi ovde pišemo objektivne istine, a ne pismene radove na časovima srpskog jezika. Zamislite da ja opisujem neku životinju rečima: „ova vrsta krabe je svakako najlepša, jer ima tako divne plavozelene šare na presijavajuće bronzanom oklopu na kome mu mogu pozavideti najeminentniji svetski dizajneri...“ To izgleda ozbiljno? Dakle, Pinki, verovao ili ne, ovo radimo upravo da bismo ispoštovali tvoj rad i da bismo sačuvali narodne heroje na Njikipediji i iako znam da ćeš sada da se naljutiš, moram da ti kažem, a ne postoji lep način da to uradim; jedno od osnovnih pravila na Njikipediji je da se tuđi radovi ne prepisuju. Meni bi bilo ispod časti da prisvajam tuđi rad, a izgleda mi kao da ti to sve vreme zagovaraš, jer kako god mi to okrenuli, svi ovi tekstovi nisu tvojih ruku delo.--Методичар зговор2а 00:10, 8. април 2010. (CEST)
----
Молим за пажњу! 
*13. март, 2010. ја молим Пинкија ако има чланака које није преписао, да достави списак како те чланке не бисмо морали да сређујемо.
*14. март, 2010. Пинки одговара. Пише о свему од Дмитрија Анатољевича па до браће Грим, једино шта не спомиње је да није све чланке преписао.
*7. април, 2010. Пинки праведно бесни јер ето, од двеста чланака каже да није све преписао, већ има и десетак оних које није али ми, историјски ревизионисти све сечемо. 
Могао је и раније да достави списак, али то није учинио иако сам га замолио. Да ли због тога да би испала каква неправда или из неког другог разлога, не бих да нагађам. -- -{Обрадовић Горан (разговор)}- 01:03, 8. април 2010. (CEST)
----
Такође, што се тиче овога списка чланака који су тобоже били у реду те их не треба сређивати. Само примера ради:
Нада Димић                                                                                                                                                                                                                        	Нада Димић
наш чланак (Пинкијева верзија)                                                                                                                                                                                                    	књига
Одлази у град, преобучена у мушко одело, али су је на насипу Саве препознали усташки агенти и ухапсили.                                                                                                                           	Odlazi u grad preobučena u muško odijelo, ali su je na nasipu Save prepoznali ustaški agenti i uhapsili.
Затворена је најпре у Карловцу, а онда у затвору на Савској цести у Загребу.                                                                                                                                                      	Zatvorena je najprije u Karlovcu, a onda u zatvoru na Savskoj cesti u Zagrebu.
На путу до Загреба, Нада је попила велику количину лека, покушавајући да се убије. Испребијану и исцрпљену, одвели су је у болницу, одакле је, уз помоћ загребачке партијске организације успела побећи на Кордун, у Петрову гору.	Na putu do Zagreba, Nada je popila veliku količinu nekog lijeka, pokušavajući da se ubije. Isprebijanu i iscrpljenu, odveli su je u bolnicu, odakle je, uz pomoć zagrebačke partijske organizacije (dr. Slavke Očko, Milke Jovanović, i Ružice Turković) uspjela pobjeći na Kordun, u Petrovu goru.
И тако даље. Дакле, ако мене мрзи да однекуд препишем цео чланак па препишем само половину, то није кршење ауторских права пошто нисам преписао све већ само делове? Интересантна логика. Нажалост, нетачна. -- -{Обрадовић Горан (разговор)}- 01:36, 8. април 2010. (CEST)
Смола. Имао сам идеју да се чланци аутоматски пребаце у ијекавицу (да би се више разликовали), али сад кад видим да су у њој били и у тој књизи, то отпада. --Мирослав Ћика (разговор) 04:17, 8. април 2010. (CEST)

text: Плус што пребацивање у ијекавицу заправо не решава проблем. Потребно је изменити ред речи и реченица, изменити термине или генерално препричати, а није довољно само пребацивање наречја или писма. --филип ██ 11:02, 8. април 2010. (CEST)
Пребацивање у друго наречје је потпуно занемарљиво у односу на рецимо превод са страног језика. А превод са страног језика ни најмање не ослобађа рад од ауторског власништва (иначе би могао да узмеш и преведеш Харија Потера, издаш књигу на српском и ладовина..). Али ако си заинтересован за (иначе врло компликован) рад на аутоматском пребацивању екавица <-> ијекавица, то може да буде од неупоредиво већег значаја за српску Википедију него што је сређивање пар стотина било којих чланака (али ово јесте збиља изузетно изазован проблем). -- -{Обрадовић Горан (разговор)}- 12:27, 8. април 2010. (CEST)
thread_title:  Кршење ауторског права 

message: Када би ти Горане имао код себе књигу, могао би да видиш шта је преписано, а шта није. Овако шта год да ја кажем може да се узме као истина, а и немора! Иначе што се тиче књиге, она нема једног аутора већ једно 30-ак. Многи су писани на екавици, а неки на ијекавици. Све зависи од аутора. Иначе чланци која сам ја постављао на Википедију су касније узимани и качени на многе сајтове укључујући и званични сајт СУБНОР-а. Толико. 
Ако желите направићу списак чланака који нису директно преписани. Само ме занима шта ће бити са чланцима о четницима!? Када ће они доћи на ред да се сређују? Поздрав и ХВАЛА онима који су увидели колики је значај чланака о народним херојима на Википедији и укључили се у њихово сређивање --Pinki (разговор) 23:00, 8. април 2010. (CEST)
replies: text: Не знам на основу чега си закључио да имам или немам књигу. А оно што се тиче онога шта си горе рекао, па ти си горе написао како је Нада Димић океј и како смо чланак ето без потребе сређивали (и како је то неправда). А ја сам у табели цитирао само пар реченица које јасно показују да то једноставно није тачно.

text: Нисам сигуран да сам у стању да ти на адекватан начин објасним колики је проблем то што су други сајтови преузели материјале које си без дозволе качио на Википедију. Рецимо само да правно гледано то значи да су у случају неког проблема сви ти сајтови ослобођени одговорности, јер су материјал узели са Википедије, која каже да су материјали слободни.

text: Чланци о четницима нису тема ове странице (погледај њен наслов). Упорно уплитање четника је узалудан покушај да се питање из (у овом случају) јасне правне тематике пребаци у политичку арену, где би већ имао више маневарског простора. А кад већ упорно имплицираш неку неправду на релацији партизани-четници, само ћу рећи да су кориснику који је писао о четничким темама а правио је много мање проблема него што ти правиш обрисани апсолутно сви текстови које је поставио на Википедију, без да је проверавано да ли су преписани, када је једном утврђено да је преписивач (конкретно за чланке о четницима који су побрисани (које сам ја побрисао), није ни утврђено одакле су преписани, већ смо само закључили да највероватније јесу). Дакле ако већ упорно тражиш једнак третман, ето, чисто да знаш шта би то подразумевало. Толико.

text: А иначе ако постоје чланци о четницима (или било чему другом) који су однекуд преписани, а да ти знаш за то, молим те да без оклевања то јавиш на тргу, а можеш и мени на страни за разговор, и биће решено. Ако је пак проблем друге природе (садржај, неутралност, референце..), а ти изволи па сређуј, широко ти поље.

text: Нема потребе да правиш списак чланака који нису преписани, зато што се том списку једноставно не може веровати. Извини, али тако је. Годинама смо те питали да ли си ове чланке преписивао, ти си експлицитно одговарао да ниси. Сад кад се испоставило да јеси, ти без да си се постидео што си тако ухваћен у лажи тврдиш како добро јесу неки али ево нису ови. Па кад се испоставило да и ти јесу преписани, онда кажеш да ипак постоје други који нису. Па докле тако? О осталим чланцима које си наводно писао да не говорим. О сликама које си слао (а о том би се тек безобразлуку могло нашироко), боље да не почињем. -- -{Обрадовић Горан (разговор)}- 23:21, 8. април 2010. (CEST)
  Па онда ајде да побришемо 3/4 Википедије! Како ти неразумеш да та књига о народним херојима није комерцијална књига - па није то роман! То је ЗБОРНИК! И издата је у сарадњи са Институтом за савремену историју. У осталом издавачка кућа која га је објавила је одавно угашена, а утори текстзова вероватно мртви или у дубокој старости! И не би имали ништа против да се ти њихови чланци налазе било где, јер сам и у гомили других књига налазио комплетно преисане биографије из ове књиге. Као и на милион места на Интернету. Ако то на Википедији није дозвољено Ок, али не можете ви мени судити и рећи то си преписао а то ниси! 
Ево ти чист пример чланка Авдо Хоџић или Рифат Фрењо. Па зар мислиш да у књизи нема више о њима!? Наравно да има, али ја сам само укратко написао, јер сам планирао, да поставим тако кратке чланке о свим народним херојим!--Pinki (разговор) 23:49, 8. април 2010. (CEST)
----

text: књига о народним херојима није комерцијална књига - па није то роман! То је ЗБОРНИК!
то је небитно (са становишта ауторских права)

text: У осталом издавачка кућа која га је објавила је одавно угашена
небитно (ако је фирма затворена то не значи да можеш да уђеш у њихов магацин и да покупиш књиге и пресе, јер су прешле у нечије друго власништво (поверилаца, оснивача..). То важи за сву имовину предузећа укључујући ауторска права)

text: а утори текстзова вероватно мртви или у дубокој старости!
небитно (ако они уопште имају ауторска права (тј. нису их предали послодавцу), након њихове смрти та права (као и осталу њихову имовину) наслеђују њихови наследници. Конкретно Викимедији Србије је тужбом претила Јелена Тинска због ауторских права над преводима Шекспира њеног покојног оца, а која сад припадају њој. Дакле причамо о реалним и озбиљним проблемима.)

text: И не би имали ништа против да се ти њихови чланци налазе било где
можда али док се експлицитно не утврди да је тако (тј док они то не изјаве), и док се не утврди да они (а не послодавац) имају ауторска права над делом, закон подразумева да се они не слажу са тим.

text: и у гомили других књига налазио комплетно преисане биографије из ове књиге. Као и на милион места на Интернету
то што други крше закон није и не сме да буде разлог да и ми то чинимо. Такође, ако неко има свој сајт на коме он сам ради, он тиме ризикује само свој труд. На то има право. Ово је пројекат на коме раде стотине људи од којих је много нас уложило много више времена и труда него ти. Нико од њих ти није дао за право да угрожаваш њихове године труда.
-- -{Обрадовић Горан (разговор)}- 00:51, 9. април 2010. (CEST)
----
Да додам још један коментар за ово:

text: И не би имали ништа против да се ти њихови чланци налазе било где
То је под великим питањем. Врло је могуће да њима не би сметало да се то објави само на Википедији. Међутим оно шта људи обично не разумеју и што ми се чини да ти не разумеш јесте да је сав материјал на Википедији слободан материјал. То значи да неко може да узме ове чланке о народним херојима, на неки начин их преради тако да се спрда са тим људима а велича четнике или кога већ, одштампа књигу са тим, продаје књигу и зарађује новац. Претпостављам да се то баш и не би свидело ауторима, да неко њихов рад изврне наопачке тако да служи супротној сврси, и да још зарађује паре на њихов рачун. Други сајтови и књиге (најчешће) немају слободан материјал и стога је њихова ситуација у старту потпуно другачија од наше. Као и због чињеница да смо ми озбиљан пројекат и да морамо да водимо рачуна шта радимо. -- -{Обрадовић Горан (разговор)}- 01:02, 9. април 2010. (CEST)
replies: text: :Поводом Јелене Тинске и њеног оца, утврдио сам да је у питању Александар Саша Петровић (преводилац) (1921-2000), видети  --Ђорђе Стакић (р) 16:51, 15. новембар 2011. (CET)
thread_title:  Књига