lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:Списак математичара

message: Mileva Maric
Мени је помало безвезе да ове људе сортирамо по имену а не по презимену --Dzordzm 02:13, 2. новембар 2006. (CET)
*Слажем се потпуно, ако те не мрзи сортирај их тако. Ја сам првобитни списак сортирао хронолошки према години (времену) рођења јер математика је по мени таква наука која се хронолошки развија. И онда сам се „шлогирао“ када сам видео да је неко „сортирао“ списак по имену. --Ђорђе Стакић (р) 10:21, 2. новембар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Динар

message: Да ли сте сигурно да је у питању Никола Цвијић на новчаници од 500 динара, можда је у питању Јован Цвијић (1865-1927) чувени географ? 
--Djordjes 23:23, 19 Јул 2004 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Турандот (опера)

message: Преместио сам страницу Турандот (драма) на Турандот (опера) стога што је она заиста то, опера, а није дефинисана тако (као и доста опера из 19. и 20. века) јер сам желео да пише онако како то у нотама (клавирски извод или партитура) стоји. За Турандот стоји dramma lirico, јер ју је тако Пучини дефинисао. Вагнер је своја највећа дела дефинисао не као опере, већ gesamtungswerk - свеопште сценско дело.
User:Zorba
thread_title: Zorba

message: Hi! I added a link to a jpg picture I used on french and italian Wikipedia to illustrate this article.
Maybe some of you will want to upload it to your own Wikipedia and add it to this page.
C’est Logique 31/10/2004.
thread_title: Possibility of Illustration
Разговор:Дејан Ристановић

message: Da uzvratim dobru volju i šaljem jedan mali doprinos o velikim majstorima računarstva iz područja bivše SFRJ ili stranice o računarstvu koje mora imati svaka Wikipedija na lošem srpsko(hrvatskom), pa ako ga ko ispravi i sredi, može ga upotrebiti na vašoj cenjenoj slobodnoj enciklopediji. Uz to se izvinjavam zbog lošeg jezika //nikad nisam i učio striktno srpski, pa i zato//:-) (Malo smijanja nikome ne škoduje). 
Egon Zakrajšek, slovenački matematičar i stručnjak na području računarstva, rođen 7. jula 1941 u Ljubljani, Jugoslavija (sada Slovenija), umro septembra 2002.
----
Zakrajšek je postao sirota (?) još prije je počeo pohađat školu. Osnovnu školu i gimnaziju je pohađao u Jesenicama. Bio je dobar đak i već rano je pokazao svoj talenat i svoje mogučnosti. Diplomirao je iz područja tehničke matematike na Odjelku za matematiku i fiziku tadašnje Fakultete za prirodne nauke in tehnologiju (FNT) Univerziteta v Ljubljani. Magistrirao je na Univerzitetu u Zagrebu sa radom Numerička realizacija Ritzovog procesa (Numerična realizacija Ritzovega procesa), stupanj doktorskog nazvanja je postigao godine 1978 u Ljubljani sa dizertacijom O invariantnoj ?? (engl. embedding, sloven. vložitev) kod rešavanja diferencialnih jednačina (O invariantni vložitvi pri reševanju diferencialnih enačb).
Profesor Zakrajšek je bio jedan od pionira računarstva u Sloveniji. ... {dalje može se videti na engleskoj stranici...}
Zanimjivo, članak o Dejanu pisan je latinicom - kako se onda prave unutrašnji linkovi - na stranice sa cirilicom (nekoliko sam jih pokušao - ali ne znam vaš pravi pristup. Da li sve stranice, pisane u latinici, prevodite u cirilicu?
Lep pozdrav iz СВН(SVN), (za ambasadu i pokoje pitanje, sugestiju, ... možete videti Veleposlaništvo)
--XJam 16:55, 18 Авг 2004 (CEST)
thread_title:  Veliki majstori računarstva
Разговор:Архимандрит Јован (Рајић)

message: Golija, 
Убаци одавде у свој текст оно што сматраш потребним. Поздрав.
Проучавање историје хришћанске Цркве и уопште бављење црквеном историјом као науком код Срба почиње тек у XVIII веку и везује се за име нашег знаменитог архимандрита Јована Рајића (1726-1801). Познато је да Јован Рајић није био само црквени историчар, али је између осталих важних дела оставио и она која се односе на црквену историју, како националну тако и општу. У том погледу значајно је његово дело Историја разних словенских народа посебно Бугара, Хрвата и Срба (1-4, Беч 1794-1795). У овом делу налазе се запажена поглавља која се односе на општу историју хришћанске Цркве, углавном православне Цркве. Зна се да је Јован Рајић ученик Кијевске духовне академије (1753-1756), да је на Светој Гори, односно у манастиру Хиландару провео само два месеца правећи тамо исписе за српску историју. У Сремским Карловцима једно време је предавао у Латинској школи (1759-1762). Своје дело Историја словенских народа завршио је у Новом Саду 1768, али га је штампао тек 1794-95. године и то у Бечу. Од његових дела која се више баве црквеном историјом, поред наведеног, треба поменути и његов превод са немачког језика дела Лудвига Албрехта Гебхардија, Кратка историја краљевства Србије, Русије, Босне и Рима. Дело је штампано у Бечу 1793. године. Поред Рајићевог драгоценог Катихизиса, написао је Теологическоје тјело 1-5, које по свом садржају није историја у правом смислу речи, већ је више догматика. :domatrios
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Верден

message: не отвара слику ?!
thread_title:  Први поднаслов 

message: Овај град се у српској литератури зове Верден, без обзира што је Вердан ближе француском изговору. Такође Лорен повезница води на Охајо!? Река Муз се зове Меза (у нашој литератури).
thread_title:  Вердан је Верден
Разговор:Григорије Цамблак

message: *имам питање у вези назива СТЕФАН у српских владара. 
Ја сам досад све њих завео под СТЕФАН али у употреби је и облик СТЕВАН.
У оригиналу гласило је Стефан колико сам ја упознат. 
Дакле цењене колеге, имате ли примедбе / предлоге у вези реченог ?
Поздрав. Голија
*Стефан је прихваћенији назив, Стеван звучи архаично и ретко сам видео да се користи за имена владара Немањића. Требало би такође да ускладимо и имена владара из династије Немањића. Били су то:
**велики жупан Стефан Немања (1168-1196)
**краљ Стефан Првовенчани (1196-1228)
**краљ Стефан Радослав (1228-1234)
**краљ Стефан Владислав (1234-1243)
**краљ Стефан Урош I (1243-1276)
**краљ Стефан Драгутин (1276-1282)
**краљ Стефан Урош II Милутин (1282-1321)
**краљ Стефан Урош III Дечански (1321-1331)
**цар Стефан Урош IV Душан (1331-1355)
**цар Стефан Урош V (1355-1371)
*Можда сам неку годину и промашио (пишем по сећању), али то је комплетан списак владара Немањића за два века. Код Милутина и Душана ово Урош II и IV је било саставни део назива али се често изоставља, па би било добро да постоје и краћи и дужи облик (преко редирекција). Такође и ово Стефан се понекад изоставља као и породично име Немањић. Углавном када кажемо краљ Стефан Урош, то није једнозначно, као и што краљ Стефан Немањић није баш погодно изабран назив иако је јасно да то може бити само Стефан Првовенчани. Ово уједначавање назива може бити компликовано зато је потребно да нађемо неко најбоље решење. Шта ви мислите о томе? --Djordjes 23:30, 4 Сеп 2004 (CEST)
*О, хвала ти на исрпном прилогу. Стварно би требало стандардизовати терминологију по том питању и отворити посебан чланак с упуствима и то док је сајт још у "повојима" а поготово из разлога што ће лоза Немањића бити подоста заступљена. Голија
thread_title:  Први поднаслов 

message: На страници о Кипријану Кијевском пише да је Кипријан био Србин, а да је Кипријанов стриц био Цамблак. Овде за Цамблака пише да је Бугарин.
thread_title:  Бугарски или српски
Разговор:Гаврило Принцип

message: Проверити годину рођења, јер према оригиналном докумемту који се чува у Историјском архиву Београда, стоји да је рођен 1895. — 2A01:CB08:B7D:8F00:8811:39D2:58C4:DDF5 (разговор) 09:21, 25. јул 2023. (CEST)
replies: text: Видех, и одмах сам реаговао. Хвала на информацији. — Ничим неизазван (разговор) 10:59, 25. јул 2023. (CEST)
thread_title:  Година рођења  

message: Да ли се зна ко је убио Гаврила? Свакако да није умро сам од себе, за пар година, а млад и здрав био пре тога. — 91.148.94.43 (разговор) 01:21, 2. јун 2024. (CEST)
thread_title:  Смрт
Разговор:Иво Андрић

message: Пуно име Иван Андрић? Nema smisla. Pod ovim imenom je upisan u knjigu krstenih u nekoj katolickoj crkvi. U maticnom uredu - knjizi i licnim dokumentima  on je samo Ivo. — 93.86.31.237 (разговор) 05:41, 25. мај 2024. (CEST)
replies: text: Шта је питање или сугестија? Лп. — Садко  (ријечи су вјетар) 12:10, 25. мај 2024. (CEST)
replies: text: :Мисли на параметар Пуно име у овдашњој инфокутији. — نوفاك اتشمان‎ 12:29, 25. мај 2024. (CEST)
replies: text: ::У реду. Не видим било шта спорно. Човјек је по рођењу понио име и презиме Иван Андрић. Сродан примјер је Борко Стефановић. — Садко  (ријечи су вјетар) 18:20, 25. мај 2024. (CEST)
replies: text: :::Niko se nije rodio pod nekim imenom. Sva su imena data nakon rodjenja. Ako je negdje ime samo upisano a nije bilo nikad u uporebi kao sto je slucaj kod Andrica, onda je to nikakvo a ne "puno ime", tj ime koje nije vrijedno pomena. Samo da dodam - "puno ime" ima smisla u primjer brazilskih fudbalera: Pele (=Edson Arantes do Nascimento), Didi (=Waldyr Pereira) ili filozofa Hegel (=Georg Wilhelm Friedrich Hegel) itd
replies: text: ::::Тачно тако, мислимо на исто. Параметар је у инфокутији, не у уводнику, што је исправно. — Садко  (ријечи су вјетар) 12:29, 26. мај 2024. (CEST)

text: ::::Како тачно и како мислиш на исто и како бесмислица постаје исправна у инфо кутији? Једино што је исправно је обрисати бесмислицу. — 93.86.35.19 (разговор) 18:18, 31. мај 2024. (CEST)
thread_title:  Puno ime? 

message: Pokusao sam da odgovorim na poslednji komentar pa uporno dobijam poruku
Аутоматски филтер је препознао ову измену као потенцијално штетну и стога је није дозволио. Уколико сматрате да измена ипак јесте конструктивна, контактирајте неког од администратора.
Koji je to mudrac kreirao ovakav filter? Moj odgovor na pslednji komentar je bio: Kako nesto moze biti ispravno ako je besmisleno? — 109.92.172.12 (разговор) 13:11, 26. мај 2024. (CEST)
thread_title:  Automatski filter 

message: U Napomenama stoji: Иако је хрватског порекла, Андрић је почео да се самоидентификује као Србин након што се преселио у Београд. sto je besmisleno. Ako mu je majka bila Srpkinja, a Ivo Vojnovic kaze da je Andric bio Srbin katolik onda Jurcic - Hrvat mora da ponudi dokaz da to sto kaze Vojnovic nije tacno. Ja nigdje ne vidim da se je Antun Andric, otac Ivin, izjasnio ili vodio kao Hrvat. Robuje se stereotipu da su katolici uvijek Hrvati a Srbi pravoslavci. Ivo Vojnovic je bio Srbin katolik a u Dalmaciji i Konavlima su pokatolicene Srbe pogrdno zvali "Rkaci". — 109.92.172.12 (разговор) 13:50, 26. мај 2024. (CEST)
replies: text: Ми не знамо шта је био Антун Андрић тако да остаје да је Андрић, бар по мајци, био Србин. Каже да је отишао из Загреба због лоше политучке климе, тј. прогона Срба. — 93.86.35.19 (разговор) 18:22, 31. мај 2024. (CEST)
thread_title:  Kontradikcije
Разговор:Народна Република Кина

message: *Е, само да кажем да је по Правопису исправно писати сва велика почетна слова у имену државе. Зато сам и преместио Народну републику Кину на Народну Републику Кину. --Милош Ранчић 12:51, 17 Нов 2004 (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Манастир Ново Хопово

message: одобрење од манастира ново Хопово.
Ursprüngliche Nachricht
Von: nico  
Gesendet: Freitag, 19. November 2004 12:37
An: 'hopovo@verat.net'
Betreff: AW: info
Поштовање Милоше
Захваљујем се у име тима sr.wikipedia.org, наравно поставићу линк за ваш сајт, када буде завршено ја ћу вам јавити, ако имате имало времена погледајте на http://sr.wikipedia.org можда можете и ви нешто додати о било чему.
Будите поздрављени Никола Прљић
Ursprüngliche Nachricht
Von: hopovo@verat.net
Gesendet: Donnerstag, 18. November 2004 16:55
An: web4all@utanet.at
Betreff: Re: info
Informacije sa sajta su uglavnom preuzete iz knjiga, ali neke nisu potpune
jer prezentacija jos nije zavrsena. Ako vam to sto se nalazi na sajtu
odgovara slobodno koristite, ali postavite ilnk do sajta manastira Hopovo.
Pozdrav,
Milos Milosevic
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Јанко М. Веселиновић

message: Поздрав Ђорђе, засто си преоменио име од Јанко М. Веселиновић на Јанко Веселиновић...он се по библиотекама нашим тако налази по Јанко М. Веселиновић...
*AUTOR................... : Veselinović, Janko M. - autor
*NASLOV.................. : Slike iz seoskoga života. Sv. 1
*IMPRESUM................ : U Beogradu : Srpska književna zadruga, 1896
*FIZIČKI OPIS............ : 187 str. , 20 cm
*UDK..................... : 886.1-32
*VRSTA GRAĐE............. : monografska publikacija, tekstualna građa,
*štampana COBISS.SR-ID............ : 122384
Нико 19:03, 27 Нов 2004 (CET)
За разлику од неких других имена постоји само један (писац) Јанко Веселиновић, он се изучава и у школама из лектире. На сајту Народне библиотеке Србије може се видети да за упит Јанко М. Веселиновић избацује 10 погодака, а за упит Јанко Веселиновић 36 погодака. Може се видети да се назив Јанко Веселиновић потпуно усталио (јер не може доћи до забуне) и да је то облик који се више користи. Овде постоји и страна Јанко М. Веселиновић која је линк до стране Јанко Веселиновић. Ако ти се чини да је тако боље можемо поставити да Јанко М. Веселиновић буде главни чланак а Јанко Веселиновић пречица. Искрено, ја нигде до сада нисам видео да се код њега у имени додаје средње слово. У сваком случају можемо питати и остале шта мисле о томе. Поздрав --Djordjes 20:48, 27 Нов 2004 (CET)
*Шта се мени чини, теби или било ком другоме мислим да је небитно ако се човек тако зове или називао са то М мислим да неби требали мењати ишта, мада си сасвим управу стиме што кажеш да га је лакше пронаћи без тога М, предпостави ми сада заменимо на његово име неку ситницу - шта ће тек неко за десет година променити или двадесет.... мислим да стиме нечинимо никоме услугу... Поздрав --Нико 21:55, 27 Нов 2004 (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Електротехнички факултет Универзитета у Београду

message: Има велика рупа у списку декана између 1967. и 1975. године, али не могу да нађем никаву референцу. Парадоксално, управо тада сам студирао (Тјапкин ми је потписао диплому). Да ли се ико сећа тих декана који недостају? Уколико има референци, ја бих написао и чланке о њима. — Dinara2015 (разговор) 20:14, 14. јун 2023. (CEST)
thread_title:  Списак декана
Разговор:Александар Карађорђевић

message: Било је више њих који су се звали Александар Карађорђевић, тачније њих 5. Тако да ова страница треба да садржи само објашњење да овај појам има више значења и линкове ка сваком од ових 5 људи, од којих сваки заслужује посебан текст. --Ђорђе 13:42, 4 Дец 2004 (CET)
Такође, текст о краљици Марији треба одвојити посебно. Имам још пуно идеја шта треба, јер ово ми је ужа специјалност, па ћу се тиме детаљније позабавити чим стигнем. Треба наравно убацити и њихове слике, оне који су били владари повезати у одговарајуће спискове владара итд. Такође морамо утаначити терминологију, да не би било неспразума. Карађорђевићи ми јесу ужа специјалност у смислу хобија, моје примарно занимање је програмер, само да не буде забуне. --Ђорђе 13:42, 4 Дец 2004 (CET)
*Ђорђе жив ми био, наравно то што си навео тако и треба урадити.... то сам ја на брзаке јер веома одлични податци и датуми су сигурно уреду па за почетак је довољно.... --Нико 19:12, 4 Дец 2004 (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Размишљајући о томе како да разрешимо ову вишезначност, дошао сам до следећег предлога:
#кнез Александар Карађорђевић (1806-1885), Карађорђев син, владар Србије од 1842. до 1858.
#краљ Александар I Карађорђевић (1888-1934), краљ Југославије
#кнез Александар (Павлов) Карађорђевић (1924), син кнеза Павла и брат кнегиње Јелисавете
#принц Александар (Петров) Карађорђевић (1945), престолонаследник
#принц Александар А. Карађорђевић (1982), пресолонаследников син
Кажите своје мишљење о овоме, да ли имате неких других предлога и сугестија.
Иначе, било је код Карађорђевића још дуплираних имена, али Александар убедљиво води. --Ђорђе 18:22, 5 Дец 2004 (CET)
----
предлажем замену имена чланка пошто се према терминологији у чланку Српски владари кнез Алек. Карађ. линкује на овај чланак или да се исправи тамо. Голија
**пошто нисам раније улазио у edit чланка нисам ни примети да је и учланку Српски владари Александар К. линкован на Кнез александар К. тако да је све у реду. Голија
----
Додао сам template вишезначна одредница тако да сада мислим да је чланак сасвим добар. У сваком случају ако мислите да овде не припада тај template слободно га скините. 
П.С. Покрајац где си ти на састанку :o)  погледај колико нас је било. Саша Стефановић разговор  00:41, 3 Апр 2005 (CEST) 
----
*Ја ћу ових дана написати биографију кнеза Александра Карађорђевића, тако да ћемо разрешити овај проблем. --Ђорђе Стакић (р) 08:43, 3 Апр 2005 (CEST)
thread_title: Предложена терминологија

message: Што ће нам тај наслов у вишезначној? Бојан разговор 09:05, 24. август 2009. (CEST)
thread_title:  Спољашње везе 

message: http://www.kurir-info.rs/aleksandar-karadordevic-snimio-album-clanak-20490 --Ђорђе Стакић (р) 21:19, 18. октобар 2009. (CEST)
thread_title:  Ево га још један
Разговор:Ото фон Бизмарк

message: Ова слика је већ постављена на чланак о Немачкој. Не знам да ли је потребно и овде да се стави. Ако се аутор овог чланка не слаже са мном, спреман сам обрисати слику са чланка о Немачкој. Молим аутора овог чланка да ми одговори. Поздрав, --Покрајац 20:43, 26 Дец 2004 (CET)
thread_title: СЛИКА - 300px-Reichsgruendung2.jpg
Разговор:Мохамед Фарах Аидид

message: Додао сам повезницу на енглеској Вики. овог чланка.
replies: text: Савет: да би твој чланак видели и други корисници Википедије, не би било лоше поставити повезницу чланка на другим Википедијама у формату sr:име_чланка (под двоструким угластим заградама). 
Поздрав, --Покрајац 01:35, 27 Дец 2004 (CET)
----
thread_title:  Први поднаслов 
Разговор:Франсис Дрејк

message: ОК прихватам примједбу. Већ је постојао линк на Списку послова па сам га искористио. Постављам "патрљке" по том списку, па ти можеш да прошириш, додаш линкове, исправиш,...:) владоборо 11:54, 3 Јан 2005 (CET) 
У српском језику је уобичајено Френсис Дрејк, а не Франсис Дрејк. Малопре сам поставио интервики линк на немачкој Википедији до тог чланка, па сам га зато сам преместио пре тога. Владоборо, било би добро да и у самом тексту промениш Франсис у Френсис. Поздрав и срећан рад. --Ђорђе Стакић 11:26, 3 Јан 2005 (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Бах

message: Зар није правилно Бахус?
Није. Бах је касније име које је добио Дионис. Дакле најпре Дионис, па преименовање у Бах. Постоји женско име Баха по којем су назване Баханалије. Транскрипција Баха са оригинала је Bakchos или Bacchus, што је тебе навело да да даш горњу примедбу. :domatrios 19:45, 18 Јан 2005 (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Живот и прикљученија

message: Прошло је неколико година откако сам ово учио у гимназији, али чини ми се да је ово само комплетан текст дјела Доситеја Обрадовића. За такве ствари постоји http://wikisource.org/wiki/Main_Page. Овдје би требало да се анализира и обради дјело. --Ninja 05:00, 22 Јан 2005 (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор о Википедији:Правопис

message: {{страница за разговор}}
<big><center>За правописна питања, препоручујемо Вам да користите страницу<br> '''[[Википедија:Трг/Правописна_питања|Трг/Правописна питања]]'''.</center></big>

message: Напомена
Чињеница је да се ове године ради на новом српском правопису. Стога док не изађе нови мислим да ове кратке основе не одударају пуно од правописа из 1994. год. Овде наведена правописна правила су уобичајени начин писања код шире популације. Стога и "кратак правопис српског језика" тј. наслов је измењен и наведена литература коју сам давно заборавио навести. ЈЕФРЕМ, 21.07.2005.
Овај "правопис" не одговара у потпуности норми српског језика, већ је делимично плод нечије произвољности и нечијих личних правописних правила. Док исти не почне да одговара стварности (и ова назнака му се не уклони), за писање на Википедији користите Правопис Матице српске из 1994. године, а не ово упутство.
Молим оне који желе сређивати овај чланак да користе Правопис Матице српске из 1994. године, а не своје памћење. --Милош Ранчић (разговор) 16:59, 6 мај 2005 (CEST)
thread_title:  Напомена 

message: Људи, погледајте мало ове SMS поруке по телевизији, оно је туга од правописа. Незнам, оћели, само су неки примери. Да не спомињем правила изговора, и ту постаје све очигледније да људи почињу да причају свашта. Обратите пажњу на речи додуше, планина и сличне. Запрепастио сам се кад сам чуо како се водитељи, лица која представљају телевизију на којој причају, стварно фрљају са падежи...
Туга.
replies: text: PIxXeL
thread_title: Коментари на очигледно све лошије коришћење српског правописа

message: Прилази ми на улици девојка од двадесетак година, и пита ме:"Извините, да ли знате, има ли овде негде нека ЈЕЗИЧНА школа, приватна...?".Толико од мене.Анатом алиас Нет Ридер
Ово ништа не ваља. Има погрешних информација. Нпр. пише да се стране скраћенице пишу као целе речи и дају се примери Уницефа и Унеска, али ту нема везе што су стране скраћенице, него зато што су поименичене. Затим у делу о цртици, дају се примери Унеско-вим и сл. а то је у директној супротности са оним што је речено у делу о скраћеницама и пре свега није тачно: цртица би се писала да се ради о правој скраћеници, нпр. НАТО-у, НАТО-а, а не о поимениченој, као што је Унеско. Стога стављам налепницу да овом треба сређивање. --Јагода испеци па реци 19:56, 20. март 2011. (CET)
thread_title:  Анегдота 

message: Ово би требало ускладити с новим Правописом. Било би корисно да онај ко га посједује крене у ретуширање ове странице. --Жељко Тодоровић (разговор) 21:20, 13. април 2011. (CEST) с. р.
replies: text: Ово треба обрисати без пардона. --Lakisan97 (разговор) 15:21, 12. април 2013. (CEST)
thread_title:  Нови Правопис
Разговор:HTML

message: HTML значи Hyper-Text Markup Language, односно "језик за обележавање хипертекста". То је главни језик за опис веб страница. Измислио га је 1989 Тим Берни Ли са Европског Института за Нуклеарна Истраживања (CERN) из Женеве. Тај језик је подскуп и базира се на "мета-језику" Standard Generalized Markup Language (SGML), тј. "стандардном језику за обележавање садржаја".
За више информација погледајте сајт Конзорцијума за Веб који је дефинисао стандарде за HTML и друге језике за обележавање који се користа на Интернету.
Иако се старије верзије тој језика за те сврхе могу користити, код њега се не ради о оптичком уређењу, него само о истицању посебних делова (нпр. наслова) текста. То се постиже косим (курзив), масним, подвученим или словима у боји и првенствено је препуштено интерпретацији веб-читача - мада постоје друге могућности утицаја на изглед тих текстова, као нпр. стилови (CSS).
Mittlerweile wurde die letzte Version des HTML-Standards (HTML 4.01) in der Metasprache XML neu formuliert. Das daraus entstandene XHTML 1.0 genügt den im Vergleich zu SGML strengeren syntaktischen Regeln von XML, ist aber in seinen drei DTD-Varianten (Strict, Transitional und Frameset, siehe unten) semantisch mit der jeweils entsprechenden DTD-Variante von HTML 4.01 identisch. Aktuell liegt der XHTML-Standard in der Version 1.1 vor, der eine zusätzliche Modularisierung der Elemente einführt.
CERN
... наставиће се ... и кад буде завршен - биће пребачен на HTML.
Kaster 23:16, 5 Феб 2005 (CET)
== <!ДОЦТYПЕ.... ==
dodje mi da placem kad vidim ovako nesto....
<!ДОЦТYПЕ ХТМЛ ПУБЛИЦ "-//W3Ц//ДТД ХТМЛ 4.01//ЕН" "http://www.w3.org/TR/html4/strict.dtd">
<хтмл>
  <хеад>
    <титле>Наслов документа</титле>
  </хеад>
  <бодy>
    <х1>Пример документа</х1>
    <п>Ово је пример једног простог ХТМЛ документа.</п>
  </бодy>
</хтмл>
jednostavno mi se place :)
== Standard ==
Zar nije standard HTML5? U uvodu piše da je standard četvorka. --Mladifilozof (разговор) 11:09, 6. септембар 2014. (CEST)
thread_title: Незавршени превод текста са њемачке википедије

message: dodje mi da placem kad vidim ovako nesto....
<!ДОЦТYПЕ ХТМЛ ПУБЛИЦ "-//W3Ц//ДТД ХТМЛ 4.01//ЕН" "http://www.w3.org/TR/html4/strict.dtd">
<хтмл>
  <хеад>
    <титле>Наслов документа</титле>
  </хеад>
  <бодy>
    <х1>Пример документа</х1>
    <п>Ово је пример једног простог ХТМЛ документа.</п>
  </бодy>
</хтмл>
jednostavno mi se place :)
thread_title:  <!ДОЦТYПЕ.... 

message: Zar nije standard HTML5? U uvodu piše da je standard četvorka. --Mladifilozof (разговор) 11:09, 6. септембар 2014. (CEST)
thread_title:  Standard