lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:Црква (вишезначна одредница)

message: Да те неко пита: Шта је црква? - шта би му рекао?
*ЦРКВА (гр. Εκκλησια од καλεω, лат. ecclesia, заједница позваних): Нови Завет садржи много праслика, назива и символа који се приписују Цркви у апостолском периоду: "народ Божији" - 1. Петр. 2,10; "тело Христово" - Рим. 12,4; 1. Кор. 12,13,27; "храм Божији" - 1. Тим. 3,15; Еф. 2,19; 1. Кор. 3,16; "царско свештенство" - 1. Петр. 2,9; "Христова невеста" - Откр. 21,2.
--Милан Тешовић 04:29, 30 Мар 2005 (CEST)
----
----
Донекле си у праву што се тиче питања. Међутим, енциклопедије обично не раде по том принципу, барем како их ја схватам. Текстови које сам поставио су само основа за даље дорађивање и дотеривање... 
Влада 15:52, 30 Мар 2005 (CEST)
*То је поента енциклпедије. Ево рецимо ово (први чланак на који сам налетио на енг. вики.): The German Wirehaired Pointer is a breed of dog developed in the 1800s in Germany for hunting. - овако почиње чланак о Немачком оштродлаком птичару.  A church building is a building used in Christian worship. Although the Christian Bible says that the church is actually the body of believers, in Jewish times, the temple at Jerusalem held the presence of God in a place called the Holy of Holies. After the death and resurrection of Jesus Christ, the Bible says that the Holy Spirit / presence of God is stored within each believer.
И управо то уводна реченица текста и говори - дефиницију шта је то Црква, само можда не у формату на који се навикло... МОжда може да се преформатира па да буде мало више очигледно, нешто као:
Црква је:
1. "тело Христово"
2. "Божји народ"
3. итд...
Влада 15:35, 31 Мар 2005 (CEST)
----
Како било, чланак овако како стоји је, не само некомплетан, већ на сваки начин и пристрасан, па макар и сви ми били на исту страну пристрасни (као што нисмо, претпостављам). Чланак је зрео за {{Неутралност}}, али му дајем форе због мира у кући.
Претпостављам да је најбоље решење нешто попут en:Church (disambiguation), или да мало прошпартамо по уџбеницима социологије... Претпостављам да тамо пише нешто типа "Црква је организована заједница заснована на..." --Dzordzm 23:22, 3 Апр 2005 (CEST)
----
Слажем се са предлогом да треба потражити по уџбеницима и енциклопедијама, али треба да остане и овај текст што је Влада напсао Саша Стефановић разговор  23:30, 3 Апр 2005 (CEST)
* Нема проблема, чланак треба да остане (нико није рекао да га бришемо) и супер је што га имамо оваквог, али како ја схватам он ипак припада наслову "Црква (православно схватање)" или тако некако? --Dzordzm 23:35, 3 Апр 2005 (CEST)
----
Не само тај чланак него и сви моји други чланци које сам обрађивао су искључиво у категорији "Православље". Ја немам ништа против да инославни из чворишта "религија" створе своје стабло категорија и подкатегорија и да тамо објасне своје виђење проблематике. 
Влада 17:14, 4 Апр 2005 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Кристофор Колумбо

message: Хајде Википедијанци прокоментаришите ове Крисофоре, Кристифоре, Крисофоре, Крстане, Kristifore, Kristofere, Kristofore, и све остале Колумбе. Ја сам хтео да их све обришем, али је интересантније да чујем коментаре. Вандал Б 11:25, 31 Мар 2005 (CEST)
replies: text: На сваку поменуту сам ставио редирект на Кристофер Колумбо. Иначе, та страна је била на Кристифор Колумбо, али сам је помјерио. Чему толика охолост?  Милан Тешовић 15:46, 31 Мар 2005 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Бока которска након пада Млетачке републике

message: Написао Милан Тешовић на тему:
#Прилике у Црној Гори и Боки Которској након пада Млетачке Републике 1797.г.
#Ослобађање Боке и њен поновни пад под Француску власт 1807.г.
Извор:
Јагош Јовановић - "Стварање црногорске државе и развој црногорске националности" 
Историја Црне Горе од почетка VIII вијека до 1918. године 
Обод - Цетиње 1948.г.
thread_title: Copyright
Разговор:ANSI-SPARC архитектура

message: Хтио бих да нагласим да ANSI-SPARC није латиница већ ЕНГЛЕСКИ ЈЕЗИК. Људи често збркају ствари, па кажу да се ћирилица не може користити у Информатици. На пр. пише се 'хардвер, али Outlook Express.   Милан Тешовић 09:36, 1 Апр 2005 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Књиге Новог завјета

message: Захвањујем ти се сестро на овим доприносима, па бих желео да се консултујем са тобом да ли можемо сада да обришемо стари науив Књиге Новог завета Горан Анђелковић 03:11, 2 Апр 2005 (CEST)
Брате Горане, управо сам ти оставила поруку, исправљајући упад пре но што је довољно времена протекло.--ангелина марковић 03:14, 2 Апр 2005 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Химна Израела

message: Лично не бих превео Цион, већ Сион --Горан Анђелковић 14:57, 2 Апр 2005 (CEST)
* Da ali kaže se Цион... --::confy:: 18:42, 2 Апр 2005 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Папа

message: Јесте ли сигурни да Грчко-католичка црква признаје папу? Зар је Грчко-католичка црква одвојена од Римо-католичке. Колико је католика међу Грцима? Ја за ово са Грчко-католичком црквом први пут чујем, па сам провјерио на енглеској Википедији и тамо их не помињу.   Милан Тешовић 05:41, 3 Апр 2005 (CEST)
replies: text: Погледати Хришћанство на истоку   Милан Тешовић 08:11, 3 Апр 2005 (CEST)
*Грко-католици у нашој земљи су највише Русини. Те цркве се називају још и Унијатска или Католичка црква источног или византијског обреда (зато је грко-католичка) јер су поново признала папски ауторитет иако су биле одвојене од западне цркве након Великог Раскола.
Иван Свирчевић 12:12, 3 Апр 2005 (CEST)
----
Да ли се реч "папа" заиста пише великим словом? --Покрајац | разговор 22:59, 12 мај 2005 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Јесте да се код нас мало одомаћило да се за Римокатолике каже "бискуп". Међутим то је хрватска реч и нема никаквог основа да се она користи, као у овом чланку. Предлажем да се реч "бискуп" замени речју "епископ" а из контекста ће бити јасно да ли је реч о РКЦ или ПЦ.
thread_title:  Бискуп или епископ?
Разговор:Епископ Григорије II

message: Литература: 
*Народна енциклопедија (1927 г.), чланак Р. Грујића.   
Golija
****МиланТ, ликови попут тебе не заслужују и секунд моје пажње али правим изузетак да се и остали који још нису имали прилике увере ко си и шта си. Ово је већ други пут како си попут најгорег идиота пребацио "Литературу" на страницу за разговор...
Ја сам стварно не могу против аутомата тј. овог провокатора МиланТ-а, зато аплеујем на администрацију да мотри на њега или да га банује. Голија
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Чехословачка

message: Јесте да Чехословачка више не постоји, али висоравни и даље постоје. Не може се рећи: висораван је припадала тој области, када и даље припада.
Исправио сам грешке у описивању старих назива за Чехословачку - оно што се мјењало у називу је  да ли је Чешко-словачка или Чехословачка, тј. да ли је држава Чеха и Словака или Чехословака.   Милан Тешовић 15:38, 5 Апр 2005 (CEST)
replies: text: Na češkoj wiki piše samo da se ime Češko-Slovačka javljalo do 1920 i za posle okupacije sudeta, ali kao zvanično se spominje isključivo Čehoslovačka. Češko-Slovačka se spominje na srpskohrvatkoj i bosanskoj, dok se na engleskoj navodi da je do 1920 korićeno i jedno i drugo.

text: Država je od 1918.do 1938. svakako bila jedinstvena (tako da ću da preformulišem ovo za 1918-1920). --First (разговор) 18:19, 19. фебруар 2011. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Stvarno nikad nisam čuo naziv "Баршунаст развод".
Баршунастu revoluciju sam prepravio na Plišanu, pa ako nema nekog da baš zna za "Baršunasti razvod", da preradimo i to? First 02:05, 5. март 2007. (CET)
replies: text: Menjam ovo, pošto niko nije ništa drugo rekao.--First (разговор) 18:20, 19. фебруар 2011. (CET)
thread_title:  Баршунаст развод 

message: Izbacio sam latinsku verziju ovog motoa, koja je navodno bila važeća 1989-1992, pošto toga nema nigde na češkoj i slovačkoj wikipediji (a i ja to prvi put čujem). Verovatno je to preuzeto sa engleske wiki, pošto toga tamo ima.First 03:54, 5. март 2007. (CET)
replies: text: Нашао сам на пар места на интернету да је тако писало на председничкој стандарти . Обзиром да су они тада пролазили кроз транзицију, замисливо је да Словацима није одговарао чешки мото. Мада нисам успео да нађем неки чврст извор и питање је да ли је латински мото имао званични статус. --Dzordzm 04:24, 5. март 2007. (CET)

text: Ako nađeš nešto konkretno, ti bi bilo vrlo interesantno (mislim i meni lično).Na slovačkoj wiki za ČSFR (1990-1992) piše (na slovačkom) da je moto bio Istina pobeđuje.First 04:53, 5. март 2007. (CET)
thread_title:  "Istina pobeđuje" 

message: Moravci, kao narod u Čehoslovačkoj, su neviđena glupost! Samo ne znam šta da uradim s tim, pošto navođenje nacionalne strukture za državu koja je trajala 70 godina, pa još sad više ne postoji, isto nije baš pametno. Predlažem da se "Stanovništvo" obriše, a možda i "Površina", pošto je posle WWII površina smanjena za 1/5.First
replies: text: Становништво се може навести за пре другог светског рата и за након другог светског рата (после Бенешових декрета). Мислим да се унутар сваког од тих периода структура није битније мењала, а могу се навести и само опсези. То ако имаш податке, ако немаш, онда бриши. Исто за површину. --Dzordzm 04:24, 5. март 2007. (CET)

text: OK. Potražiću podatke, pa ću precizirati.First 04:55, 5. март 2007. (CET)
thread_title:  Nacionalna struktura
Разговор:Анархија

message: 1. Да ли је безвлашће негативан а стање без власти позитиван термин је дефинитивно вредносни суд, који не спада у енциклопедију. --Dzordzm 17:56, 5 Апр 2005 (CEST)
2. Комплетан чланак изузев прве реченице говори о анархизму ("позитивном" појму), а не о теми чланка ("негативном"). --Dzordzm 17:56, 5 Апр 2005 (CEST)
replies: text: Хм. По чему је тема чланка "негативна"? Преко тога, што је Миланов текст поприлично рогобатан :) Треба превести чланак са енглеске Википедије... --Милош Ранчић (разговор) 18:18, 5 Апр 2005 (CEST)

text: Нисам ја рекао да је тема чланка негативна него тако у њему пише. Ја сам први за то да се та карактеризација обрише --Dzordzm 18:34, 5 Апр 2005 (CEST)
=== Вујаклија и Анархија ===
Ево ово сам извукао из лексикона страних речи Милана Вујаклије
Анархизам (гр. власт) - марксизму, непријатељска, малограђанска теорија која тражи неограничену ссамосталност јединки  у једном друштву без власти закона и ауторитета; Оснивачи : Прудон, Бакуњин и Штирнер.
Анархија безвлашће, стање друштва у коме потпуно престаје влада закона и сваког ауторитета, fig: Потпун неред
Саша Стефановић разговор  18:44, 5 Апр 2005 (CEST)
----

text: Што се тиче Вујаклије, мрзи ме да коментаришем. Што се тиче дефиниције, уверен сам да је на енглеској Википедији сасвим добар чланак. Једном ћу се позабавити преводом. Наравно, ако хоће неко други да преводи, нека крене :) --Милош Ранчић (разговор) 05:38, 6 Апр 2005 (CEST)
Odgovorom na sve ovo ću se pozabaviti sutra,ali sad mogu da vam kažem da je ovo sad napisano sigurno bolje nego prethodna verzija. Милан Тешовић 21:16, 6 Апр 2005 (CEST)
thread_title:  Позитивно и негативно? 

message: Ево ово сам извукао из лексикона страних речи Милана Вујаклије
Анархизам (гр. власт) - марксизму, непријатељска, малограђанска теорија која тражи неограничену ссамосталност јединки  у једном друштву без власти закона и ауторитета; Оснивачи : Прудон, Бакуњин и Штирнер.
Анархија безвлашће, стање друштва у коме потпуно престаје влада закона и сваког ауторитета, fig: Потпун неред
Саша Стефановић разговор  18:44, 5 Апр 2005 (CEST)
----
replies: text: Што се тиче Вујаклије, мрзи ме да коментаришем. Што се тиче дефиниције, уверен сам да је на енглеској Википедији сасвим добар чланак. Једном ћу се позабавити преводом. Наравно, ако хоће неко други да преводи, нека крене :) --Милош Ранчић (разговор) 05:38, 6 Апр 2005 (CEST)
Odgovorom na sve ovo ću se pozabaviti sutra,ali sad mogu da vam kažem da je ovo sad napisano sigurno bolje nego prethodna verzija. Милан Тешовић 21:16, 6 Апр 2005 (CEST)
thread_title:  Вујаклија и Анархија 

message: (ревертрат = -{edit war}-)
Када погледам
историју
видим да смо баш доста напредовали у задњих годину дана (ревизија од 14. април 2005.=> тренутна ревизија 5. новембар 2006.)
Бране, уколико мислиш да нешто треба промјенити у тренутној ревизији молим те да о томе прво овдје разговарамо. --Милан Тешовић 04:56, 5. новембар 2006. (CET)
thread_title:  Бранеј и ревертрат
Разговор:Белоруски језик

message: > Када је 1785. године Белорусија поново уједињена са Русијом
Глупства! Беларусь і Расея да 18 стагодзьдзя ніколі не былі ў адзінай дзяржаве. Да таго ж Беларусь была гвалтоўна захопленая Расеяй.
Нонсенс! Пред 18 веку Белорусија са Русијом нигда били у јединој држави. Поред тога, Белорусија је била захватана Русијом.
Извиненје, да не говорим српски.
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Петар Петровић Његош

message: Нисам баш 100% сигуран, али чини ми се да је само Петар II Петровић Његош, а онај први је био само Петар Петровић. Мало сам тражио тачан податак али не нађох. --Ninja 04:15, 9 Апр 2005 (CEST)
replies: text: Па и Први је Његош, како није. (Од Његуша су и један и други.) Али да се и ја оградим да нисам баш 100% сигуран :) Са друге стране, кроз све године образовања ми се провлачи да постоје Први и Други. Можда сам у вишедеценијској заблуди :) --Милош Ранчић (разговор) 04:21, 9 Апр 2005 (CEST)

text: Тачно је да постоје Петар I Петровић Његош и Петар II Петровић Његош, баш овако као што је Милош рекао. С тим што је овај први Петар постао светитељ па се његово име чешће виђа у облику Свети Петар Цетињски. Такође, они нису били владари у неком уобичајеном значењу те речи, него и владике тј. духовне и стветовне вође (као сада у неким исламским земљама). Тек смрћу Петра II 1851. ова улога се дели на две, па је кнез Данило први световни владар који није био владика, пре тога  близу 200 година Црном Гором су управљале владике. --Ђорђе Стакић (р) 15:42, 9 Апр 2005 (CEST)
Нисам знао да је онај први постао светитељ, али то није ни битно. Само мислим да он није носио надимак ЊЕГОШ, џаба му што се родио у Његушима. --Ninja 04:20, 10 Апр 2005 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Пушка

message: Ovaj članak zahteva jako mnogo posla. Mislim da je ovakav početak loš. Puška je puška, i nikako se ne može naći pod višeznačnoodredničnim člankom. Treba napisati definiciju puške i vrste pušaka u jednom članku (po uzoru na Vikipediju na engleskom jeziku). --Покрајац (разговор) 17:12, 16 апр 2005 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Б 92

message: Да ли сте приметили да више и не гледате “Деведесетдвојку”, да више не чујете већину некада омиљених гласова…Питате ли се зашто сте 17. марта док су гореле куће Срба на Косову и џамије у Београду и Нишу морали да гледате “ружичасти” канал или Богољубову телевизију да би сазнали шта се дешава? 
Имали смо право да очекујемо пуно више од данас велике медијске куће која је деведесетих била симбол неке друге Србије. Креативност, високи квалитет и храброст ове тада мале радио-станице чинили су бољу будућност могућом. После рушења диктаторских режима слични медији у источној Европи постали су популарна гласила и неки се данас убрајају у најуспешније компаније у својим земљама. 
Деведесетдвојка је кренула супротним путем. Телевизија је данас тек шеста по гледаности у Србији. Највећи кривац за пад ове куће и јадне рејтинге је Веран Матић, (су)власник и један од заслужних за њен некадашњи успех. 
Веран је један изузетно топао човек. После првог сусрета с њим не можете изаћи из канцеларије а да га не заволите. 
...У српској јавности опседнутој заверама и страхом од непријатеља још се није запатила идеја - која је у самом темељу западног просперитета - да је јавна критика пожељан састојак на путу до успеха. 
Али, када се ради о критици свог рада челници “Деведесетвојке” су нажалост до грла заглављени у балканском блату. Сваку критику куће доживљавају као напад и свако ко је износи мора бити један плаћени, фрустрирани, зли, повређени или сујетни човек. ...Радио је за време Милошевића био затваран четири пута, а Матић и сарадници су до сада добили четрнаест угледних награда. Велики број људи из новинарске бранше и даље верује да је Веран човек коме се не треба замерити колико год да је лоше оно што он ради. 
Унутрашња борба против себе и својих демона некад захтева пуно више храбрости него борба против Милошевића и његовог свемоћног ДБ-а. Због недостатка ове храбрости код оних који од рушења Милошевића управљају јавном и политичком сценом Србије нашој беди се данас једва назире крај. Било би добро да за почетак један од њих, Веран Матић, некако проба да попут Михњика добије свој лични рат и да одбрани “Деведесетдвојку” од себе као што је одбранио од Милошевића. Било би лоше ако се сасвим уруши медијска кућа која је годинама овде вероватно била нешто најближе толико сатанизованој Европи, односно свему ономе чему већинска Србија данас коначно стреми. Веранов лични пораз поздравили би сви непријатељи наше будућности.
Литература: Zoran Ćirjaković (Autor je dopisnik Newsweek-a iz bivše Jugoslavije i bivši spoljni saradnik Radija B92) (“Савет за ТВ рачуницу”, НИН бр. 2800)
----
thread_title: Криза идентитета Б92
Разговор:Нума Помпилије

message: Према предању Римљани баш и јесу имали кралјеви.
Управо због того су вољели своју републику, то
јес услијед лошег искуства.
Hello David, in Serbian: for Kings, Tsars... in pre-Ancient Ages  correct is: Vladar(i) / Владар(и) or Vladalac, Vladaoci / Владалац, Владаоци (old fashioned), in Ancient: Imperatori, carevi (император, цар)... Kings, Tsars (Краљ, Цар)... are reserved fot Medieval... and later ages. Best --ангелина марковић 05:34, 18 апр 2005 (CEST)
I'm in a difficult position because if you base your argument on the norms of the Serbian language then you are clearly the expert.  However the kings of pre republic Rome were totally different from the later Emperors.  Imperator originates in the republic and is a title given to a victorious general.  Tsar (цар) is just Ceasar in a different form.  Further there is a sharp distinction between Kings such as Alexander who's right was accepted by law and/or custom and tyrants who had usurped power.  I won't do any further editing on this but please check what the normal translation of the latin “Rex” is.
thread_title: Краљ или владар?
Разговор:Шкода

message: Зашто не бисмо имали само један чланак Шкода у којем би биле обрађене обе одреднице? Ова подела је сувише вештачка, пошто је ипак реч о истој фирми --Dzordzm 00:26, 19 апр 2005 (CEST)
----
Можда би требао кликнути на званичне интернет презентације са оба чланка. Можда ће ти тад бити јасно зашто је овако. Све сам "копирао" са ен. Википедије. --Покрајац (разговор) 00:31, 19 апр 2005 (CEST)
*У праву си --Dzordzm 00:41, 19 апр 2005 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Шкода ()
=== Превод речи "шкода" ===
Као интересантна ствар, може се издвојити значење речи шкода. Поред тога што је то име две фабрике и презиме фабриканта Емила Шкоде, та реч на чешком језику значи штета (слично српском шкодити).
thread_title:  ... да се не баци 

message: Као интересантна ствар, може се издвојити значење речи шкода. Поред тога што је то име две фабрике и презиме фабриканта Емила Шкоде, та реч на чешком језику значи штета (слично српском шкодити).
thread_title:  Превод речи "шкода"
Разговор:Шовинизам

message: полако. нацио-шовинизам није ни мали дио шовинизма. шовинизам је јако широк појам.   Милан Тешовић 02:55, 19 апр 2005 (CEST)
хоћу да кажем да је нацио-шовинизам само дио шовинизма, да постоје и многи други 'шовинизми'.  Милан Тешовић 22:47, 22 апр 2005 (CEST)
Зато је и унет део који се односи на "европејски" културни империјализам, односно европоцентризам. --Severijan 14:16, 4. април 2006. (CEST)
Па зато не можеш дефинисати шовинизам као екстреми вид национализма, јер га онда ограничаваш само на национализам. Шовинизам постоји и између полова, где се зове сексизам, (никад ниси луо да је неко назван мушким шовинистом), или између раса, религиозни шовинизам, итд. ја бих рекла а је шовинизам свака врста подцењивања уи омаловцажавања нечег шпто је различито. Треба наћи некзу стручну литературу и тамо видети тачну дефиницију шовинизма. Ово то је написано, просто није тачно.--Maduixa kaži 11:39, 17. март 2007. (CET)
Нешто овако, на пример, као што је написано на енгл. Вики:
Chauvinism is extreme and unreasoning partisanship on behalf of a group to which one belongs, especially when the partisanship includes malice and hatred towards a rival group.
Па онда даље каже:
The origin and early usage indicate that chauvinisme was coined to describe excessive nationalism, and the original French term retains this meaning today. 
А онда набраја врсте шовинизма:
*Chauvinism as nationalism
*Male chauvinism
*Female chauvinism (хехе, да, да, драги моји и то постоји:))
итд.
Значи, шовинизам је веровање у супериорност групе којој неко припада у односу на другу, различиту групу. Не само нација, већ пол, или раса такође спадају у ову категорију.--Maduixa kaži 11:46, 17. март 2007. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Склонићу примитван јер то шовинизам није. Као што видимо појам је настао у часу Наполена а примитивност значи првобитан и коришћење те речи у овом контеску је лоше и одраз слабог латинснког :П --Тежава (разговор) 16:17, 15. март 2012. (CET)
thread_title:  Примитивна
Разговор о шаблону:Закључано

message: Променио сам име јер се заштита ставља на системске странице, а закључава се страница која је сумњива због садржаја --Саша Стефановић разговор  02:43, 21 апр 2005 (CEST)

message: Направио сам и шаблон , пошто се у међувремену начин закључавања променио. --Бране Јовановић <~> 13:38, 5. август 2006. (CEST)
thread_title:  За анонимне кориснике
Разговор:Биографија

message: Нисам сигурна да је Биографија прави назив за овакакв текст. Чини ми седа је претходни био бољи, или да треба направити разлику између ЦВ, Резимеа и одреднице Биографија. Одредница Биографија треба да се односи на појам, који пре свега припрада знаменитим људима и треба свакако дати упутства у оквиру језичког простора Википедије како се таква биографија пише. Биографија је знатно шири појам од Резимеа / ЦВ латиницом. У Србији је уобичајен назив Резиме за биографију која се даје приликом конкурисања за посао, а све више се користи и ЦВ (латиницом), те нема проблема да се редирекцијом ова два појма вежу за НАМЕНСКУ биографију.
Упутства како конкурисати за радно место могу бити и посебна категорија са гомилом текстова о свим апектима овог важног проблема, а посебно, што свакако треба ставити преведен стандард ЕУ о томе шта један Резиме мора да сарджи. Неколико упутства о томе на интернет сајтовима као што је инфостуд на жалост не одговарају захтевима праксе, почев од тога да су неписмени. --ангелина марковић 06:46, 21 апр 2005 (CEST)
*У праву си Нина, требало би написати јасно упутство како писати биографије људи ѕа ову Википедију. А на на неком другом месту како писати свију биографију за разне потребе. --Ђорђе Стакић (р) 12:38, 21 апр 2005 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор о Википедији:Тим/хронологије/упутство/Рад на десетлећима

message: Шта ли су вам десетлећи ?!?  Милан Тешовић  18:06, 21 апр 2005 (CEST)
replies: text: Потпис? Десетлећа су ти како само име каже десет лета, значи деценије. Видиш стварно би ово требало да се зове Википедији:Упутство за рад на хронологијама/Рад на деценијама, хммм, треба видети са Милошем како је он то замислио --Саша Стефановић разговор  18:10, 21 апр 2005 (CEST)
Како то мислиш Вам? Није то наше! Саша ти је лепо објаснио шта то значи кад се каже десет лета. --Покрајац | разговор 18:13, 21 апр 2005 (CEST)

text: Да ли ико чита документацију или се прича о свему тек онако? У оквиру написаног лепо пише шта шта значи. --Милош 23:55, 21 апр 2005 (CEST)
Дакле десетлећа су деценије - треба промјенити име овог чланка.  Милан Тешовић 18:51, 22 апр 2005 (CEST)  Шта сте на мене навалили. Нисам ја крив што пишете к'о да сте неписмени. Полакооо.

text: Добро, пошто инсистираш на томе, хајде ми кажи како да разликујем 1990е од 200. деценије? Шта су 1990е? (Да напоменем да су 1990е почеле 1990. године, док је 200. деценија почела 1991. године.) --Милош Ранчић (разговор) 21:29, 22 апр 2005 (CEST)
----
А интересује ме како енглези решавају ову муку? --Дунго ☼ (р) 14:41, 26 јул 2005 (CEST)
thread_title: