Разговор:Војнотехнички институт

message: Mislim, da ta ideja nije dobra. Ovde je u pitanju institucija, koja je bila po svim pokazateljima najveća u SFRJ, da je kao takva prestala da postoji, a da su druge dve institucije u svemu predstavljaju samstalne celine. Dobro bi bilo da ti koji ovo predlažu pročitaju materijal o ovome što predlažu. A siguran sam da ni jedan pripadnik nekadašnjeg instituta to ne bi prihvatio. Predlog potiče od onih koji nisu shvatili suštinu problema. Odrednicu, članak, može da ima vrabac, i svaki pojam, a ne može institucija koja je sa 2000 zaposlenih dobitnica prve nagrade AVNOJ-a, koja je imala 250 magistara i doktora nauka i razvila je  više hiljada sredstava naoružanja. Problem je nastao i zbog toga što je od početka umesto Vazduhoplovno tehničkog instituta uveden naziv Vojnotehnički institut. U prikazu šta su razvili oni i danas navode samo avione bez ijednog sredstva kopnene vojske. Kako to može? Ako se ovo pitanje realizuje, spreman sam da u sredstvima informisanja o ovome pokrenem opravdanost ovakvog poduhvata. Gospodo, morali biste da malo uđete u stručna pitanja kojima su se bavile te insstitucije. Ja sam lično 40 godina radio u Institutu kopnene vojske i u pogledu pravog informisanja to bi trebalo da ostane kao što je to sada urađeno.@. — Zvono Manastira Devič (разговор) 10:55, 4. март 2023. (CET)
thread_title:  Vojnotehnički institut kopnene vojske 

message: Kada su se za paradu Maj 1975. upriličenoj povodom 30 godina od pobede nad fašizmom, pojavilo vozilo BVP M80, izazvalo je takvo oduševljenje u našoj javnosti, a u stručnoj svetskoj i više od toga. O tom vozilu koje je samo spoljnim izgledom podsećalo na čuveni i nikada na Zapadu ne dostignutu BMP, RTV je snimila film, a ono je od početka delo stručnjaka tog instituta. Da navedem još jedan slučaj. Kuvajt je godinama obilazio velike sile da bi kupio tenk za njihove uslove. Kada smo im mi ponudili nadgradnju kupljenog po licenci, koji je tada više od 60% bio izmenjen, i kada smo rekli da ćemo razviti motor od !000 ks i najsavremeniji sistem za upravljanja vatrom i još 40 izmena, prihvatili su oberučke, pod uslovom, da u letnjim uslovima uporedo ga ispitaju sa tenkovima tri najveće svetske sile. Sami su vozili i odražavali sredstvo. Tvrdim da nivo tog tenka ni u ovom trenutku nije dostignut. Varijanta potpuno novog tenka sa oznakom M-84A izvezena je u Kuvajt u količini od nekoliko stotina primeraka, sve do raspada zemlje. Naša Armija ga u svom sastavu nema, jer je raspad države obustavio proizvodnju složenih sistema naoružanja.
O tom tenku je napisan čanak sa detaljima u pogledu vrhunskih karakteristika, ali ga je vaša redakcija preusmerila iza standardnog tenka M-84, odnosno iza teksta koji je pretežno napisan iz knjige za održavanje sredstva. Ovo što sada predlažete, podseća me na nešto slično.
Vidite, dalekovidi pomoćnik ministra odbrane spojio je Vazduhoplovni i VTI Kov, da bi sačuvao stručni kadar tog instituta, jer je neposredno bilo primljeno 150 mladih inženjera da bi se započeo razvoj nadzvučnog aviona. Al u tom združenog instituta neke problematike su nestale bez traga, jer više od dvadeset godina nije priman stručni kadar. Šta znači navođenje broja laboratorija kada u njima nisu razvijana nova sredstva? Ovo navodim sa dubokim žaljenjem.
Zato vas molim u ime svih koji su svoj radni vek žrtvovali da bi u ograničenim uslovima razvili najsavremenije naoružanje, učinite, bar toliko, da ostavite deo prostora da se neposredno može naći članak o ovoj čuvenoj kući. — Ilija Makin guslar (разговор) 13:49, 6. март 2023. (CET)
thread_title:  ВТИ копнене војске 

message: Kao česti posetilac Wikipedije, zbunjen sam ovim razmišljanjem, pre svega šta mi posetioci ovim gubimo, a šta administracija veruje da može dobiti. Gubi se iz vida da želimo brzo i na jednostavan način da dobijemo neophodnu pouzdanu informaciju, a ne da se kroz pakovanja traže čuvene institucije, koje  su bile simboli jednog vremena. A da je imao neko vremena i snage, mogao je iz tog jednog članka o VTI-u da napiše desetine naučno-stručnih odrednica. Ali, sada je sve kasno, kao i činjenica da se nisam registrovao jer nikada nisam imao nameru da pišem i uređujem članke (pa i ovo pišem sa prijateljevog kompjutera). Zašto? To je komplikovano pitanje, a možda i zbog sumnje da sve što je u jednom trenutku napisano, neka nova generacija može da uništi zbog politike, subjektivnog mišljenja i sve to dovode u pitanje. Zahvaljujem se svim vrednim mladim ljudima koji bez naknade, kako entuzijasti, rade na jednoj plemenitoj i korisnoj zamisli. Pa sad, red je malo da stanete i o svojim predlozima razmislite.
Stalni korisnik. — 79.101.74.69 (разговор) 16:45, 9. март 2023. (CET)
thread_title:  Tražim prihvatljiv odgovor? 

message: Na početku da kažem sledeće! Došao sam kod svojih starih prijatelja, pošto su mi pokazali šta su napisali i da je u pitanju „prekrivanje zaborava“ našeg zajedničkog životnog dela, ponudiše mi da nešto napišem čega se nisu setili. Objašnjavaju mi da prvi put u životu mogu da pišem na moćnom kompjuteru sa procesorom koji ima 8 jezgara i mogućnost da ako bilo šta pogrešim, da podvuče i nudi sinonime. Najpre, za trenutak, mislim da to nema potrebe, da je neracionalno i koga interesuje naše mišljenje, a onda su me podsetili da moja značajna oblast finih servoa, zbog takvog našeg stava i frustracije. ostaće zanavek nepoznata. Jedan od njih mi pokazuje knjigu Arhimede laku noć, u kojoj je pisalo kako je sa zida u auli nestao najčuvenije mozaik delo Lazara Vozarevića, namenjeno za tu kuću. Dobro, kažem, nešto ću da napišem.
Kada bih mogao da ukratko iznesem podatak, koliko je taj institut doprineo ukupnom tehnički-tehnološkom razvoju tadašnje države, naučnom doprinosu u 29 stručnih i naučnih disciplina kojima se bavio, kroz finansiranje naučnih radova, investicija, školovanju ljudi tako da u ono vreme ima u svom sastavu oko 250 magistara i doktora nauka. Ali to je nemoguće na pregledan način prikazati ni u velikoj monografiji. I to, danas, niko više ne može da realizuje. Jer su nestali ti stručnjaci sa pozorišne scene.
U ogromnoj prostoriji na prvom spratu zgrade, koja je dominirala nekadašnjim platom iznad Slavije, nalazio se prvi kompjuter na ovim prostorima, koji je funkcionisao na bazu bušenih kartica, a danas se njoj sudi zločincima i onim koji su poremetili umom. Kasnije je bilo na desetine najmodernijih na pet lokacija gde su se nalazili delovi Instituta u gradu, i na tri daleko van grada.
Da navedem, pouzdan podatak, da je direktor instituta sa civilnim organizacijama u zemlji 1990. godine potpisao brojne ugovore koji su bili teški 84 milion dolara, za istraživačke teme i modele, koji su bili od interesa za dalji rad ustanove. To su i danas ogromna sredstva. A to je bilo široko polje rada, od medicine i biologije, pa do brojnih tehničkog i fizičkih oblasti. I dalje, da je od tema koje je su po ugovoru radili: Institut za fiziku, Teleoptik i  Mihailo pupin, odnosno finansijskih sredstava, te institucija su iz temelja podignute. Nikada se neće saznati koliko je to značilo za zemlju koja je počivala na licencama.
Oblast istraživanja i razvoja u JNA nalazila se u sektoru Pomoćnika ministra odbrane. U taj sektor su spadala tri instituta, VTI KoV, Vazduhoplovni i Mornarički u Hrvatskoj i 40 000 radnika namenske proizvodnje, koji su radili isključivo na vojnim programima i u kooperaciji imala još toliko preduzeća opšte namene. Kako su u njima morala da budu postrojenja i moderne tehnologije, postavlja s pitanje koliko je to uticalo da se uzdigne opšti tehnološki nivo industrije u celoj zemlji. Na to najbolje kao primer ukazuje FAMOS, koja je od fabrike za proizvodnju tenkova postala gigant za motore, transmisije i druge uređaje.
Hoću da kažem, da stotine odrednica koje bi bile od važnosti za svaku enciklopediju, ostaće nepoznate široj javnosti. U ustanovu koja okvirno prikazuje šta s u njoj radilo i koji su rezultati postignuti, trebalo bi prekriti platnom zaborava i staviti je u drugi plan. Teško da se to može opravdati nekim višim i prihvatljivim ciljevima. Osim rutinskim pakovanjem da se izbegnu slične teme lili, možda, iz razloga koji mi samo padaju na pamet.
Zahvaljujem i srećan rad!@
@ — 79.101.74.69 (разговор) 15:57, 11. март 2023. (CET)
thread_title:  O NEKIM ČINJENICAMA