lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:Засавица II

message: Треба да се стави нови попис становништва из 2022 година да знамо Хвала
— 212.200.221.25 (разговор) 12:51, 9. фебруар 2024. (CET)
thread_title:  Требало би да Ставите Колико има Становника по новом попису из 2022 године
Разговор:Велике богиње/Архива 1

message: Велике богиње у Србији су забележене 1972. Болест је са блиског истока донео хаџија који је са Косова доведен у Београд. Умрло је седам особа а број вакцинисаних се кретао на више стотина хиљада.  На Авали у мотелу "1000 ружа" је био карантин. Велики број старијих људи је умро у каснијем периоду као последица вакцине. Само захваљујући академику Кости Тодоровићу, који је био у дубокој старости Велике богиње су препознате јер је он са њима "ратовао" у Првом светском рату!! Нико од других лекара пре тога није видео велике богиње уживо!! О том догађају режисер Горан Марковић је снимио филм катастрофе "Вариола вера".
Људи су вакцинисани, тако што се вакцина давала зрезивањем епитела уз кап вакцине, на надлактици руке.  Вакцинација се прво исказивала као црвени болни оток а затим изазивала ружну, гнојну рану на руци која би зарастала две до три недеље. После тога на руци би остајао ожиљак који се често на граничним прелазима користио као доказ да је особа вакцинисана. Неким девојчицама, на инсистирање родитеља, вакцина се, ради касније лепоте, радила на боку па су на граничним прелазима имале проблема са доказивањем да су вакцинисане, јер је место вакцинације, било на делу тела који је  покривен доњим делом класичног женског купаћег костима.
thread_title:  Са чланка 

message: KAKVE OVO SLIKE STAVLJATE NA PRVU STRANU ČLANKA I JOŠ BEZ UPOZORENJA O UZNEMIRAVAJUĆEM SADRŽAJU???? OTVORIL SAM ČLANAK ZBOG TEKSTA, NE DA SEBI SKRATIM ŽIVOT 10 GODINA!!!
thread_title:  Slika
Разговор:Пољопривреда/Архива 1

message: Zar nije poljoprivreda širi pojam koji obuhvata stočarstvo i zemljoradnju,a ne samo zemljoradnju kako ovde piše? U članku stočarstvo piše da je ono grana poljoprivrede...--Vule91 (разговор) 21:41, 1. јул 2008. (CEST)
replies: text: Да, вратио сам измену. --Јован Вуковић (р) 23:01, 1. јул 2008. (CEST)
replies: text: :Погледај измену што си вратио. Пољопривреда обухвата земљорадњу, сточарство, лов и риболов. Дај, то смо учили из познавање природе и друштва у трећем разреду. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  06:04, 2. јул 2008. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Брана Три клисуре/Архива 1

message: Мислим да би требало Брана "Три клисуре", а не Три кањона. Већина српских медија користи термин Три клисуре.
--делија 11:26, 14. октобар 2007. (CEST)
replies: text: Ево прегледао сам литературу и изгледа да си у праву. У Српској породичној енциклопедији се наводи као Три клисуре тако да сам променио :). --Јован Вуковић (р) 12:29, 14. октобар 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Вакуум/Архива 1

message: Зар и ми пишемо са два у? --Јованвб 16:28, 12. јул 2006. (CEST)
replies: text: Koliko ja znam, da. Бојан 16:30, 12. јул 2006. (CEST)
replies: text: :ок :) --Јованвб 16:38, 12. јул 2006. (CEST)
replies: text: ::по тој логици је могло остати и пр. Димму Боргир, не?--David 17:23, 12. јул 2006. (CEST)
replies: text: :::Ne, mislim da se suglasnici ne udvajaju (osim najjači i slični primeri). Бојан 22:05, 12. јул 2006. (CEST)
replies: text: ::::Сугласници се не удвајају, него су то два иста сугласника која се оба читају. Да, пише се са два У -- ВАКУУМ.--Јагода испеци па реци 10:36, 23. март 2011. (CET)
replies: text: ::::: Да, на моју велику жалост пише се ВАКУУМ :( --Luka Paunović (разговор) 20:27, 27. новембар 2012. (CET)
thread_title: Једно или два У?

message: Прва реченица је потпуно погрешна. Вакуум није простор без материје, јер материја је и физичко поље, у вакууму постоји гравитација, кроз њега се простире светлост, па је дефиниција неисправна. Треба рећи простор без супстанце, а не без материје. Kvant (разговор) 00:11, 28. децембар 2009. (CET)
thread_title: Дефиниција
Разговор:Велике пирамиде/Архива 1

message: преузето  --Јованвб 11:07, 7. август 2005 (CEST)
*Ах, ево 2 запажања. Прво наслов треба да иде у једнини, јер се каже да је Велика пирамида (једна дакле, а не све 3, светско чудо). Даље, та пирамида је Кеопсова, па ова слика није одговарајућа, јер је нас слици Кефренова која је друга по величини и није Велика пирамида. --Ђорђе Стакић (р) 12:33, 6. фебруар 2006. (CET)
*Можда је прави назив за овај чланак Кеопсова пирамида (мада је то грчки назив фараона Куфуа) јер је тако опште позната. С друге стране, можда би чланак требало проширити и описима Кефренове и Микеринове (Менкорове) пирамиде па га преименовати у Пирамиде у Гизи. Пошто сам се мало посветио пирамидама широм света мислим да би требало да имамо јединствени преглед свих пирамида како не би дошло до забуне (нпр. постоји и Велика пирамида у Теночтитлану). Погледаје чланак Пирамиде као и категорију под истим именом. Поздрав --Момир Томић 13:47, 6. фебруар 2006. (CET)
Na kraju teksta pise da je Kefren bio Keopsov sin...sto bas i nije najtacnija cinjenica. Ja imam neke knjige koje negovore bas sta je Kefren bio Keopsu (naravno sigurno rod) ali je naznaceno da nije bio sin. Na engleskoj vikipediji pise da mu je bio brat ali ta informacija ostaje neproverena do danasnjeg dana. Postojao je jos jedan vladar izmedju njih dvojice koji je vladao (ja mislim osam godina) i tacne rodbinske veze tu nisu bas najjasnije. (Корисник 212.200.213.217)
replies: text: Извор тврдње да је Кефрен (Кафра) био Кеопсу (Куфу) син је грчки историчар Херодот. Савремени египтолози се не слажу око овога и постоји неколико тврдњи. Први тврде да је Кафра био Куфуов брат, други да је после Куфуа дошао Ђедефра па тек онда Кафра. Такође, Кафрин наследник, Микерин (Менкаур) је (по Херодоту) био његов син. Остали египтолози су по овом питању неодређени али нису спремни да тврде да је ово сигурно истина. Ја сам ипак обрисао оно о томе да су они деда, син и унук, за сваки случај. ---{  JustUser   JustTalk}- 20:06, 5. септембар 2006. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Чарли Чаплин/Архива 1

message: Sa hrvatske Wikipedije
Po nekim genealoškim izvješćima Matice Hrvatske Chaplin je podrijetlom Hrvat iz Čapljine. Njegovi su se predci odselili u Englesku negdje u 15 vijeku. Tamo su, po mjestu iz koga su došli, uzeli i prezime - Chaplin. Ne zna se točno sto im je bilo izvorno hrvatsko prezime, ali se zna kako su bili pravi Hrvati i rimo-katolici. Postoje neke indicije kako je njihovo prezime bilo Pavelić, opet neki tvrde - Broz, treći - Tuđman. Bilo kako bilo - Charlie se nije baš ponosio svojim hrvatskim podrijetlom - kako to neki tvrde. Ipak, povijest bilježi a ljudi pamte kako je Charlie - na izvješće BBC o formiranju Nezavisne Drzave Hrvatske 10 travnja 1941 - skočio sa stolice, podigao ruku u smjeru Zagreba i uzviknuo: "Za dom!". Prisutni su mu se prijatelji začudili i upitali ga što je to rekao. Charlie je nešto promrsio kao - rekao sam na iskvarenom srbskom jeziku welcome novoj hrvatskoj državi. Svi su se jos više začudili pa ga upitali - kako to da nije rekao to isto na hrvatskome. Charlie je objasnio kako Hrvati, kao friška nacija, nemaju svojega jezika nego se služe nekim iskvarenim srbskim. To je još više začudilo prisutne - pa su upitali Charlie-a jesu li možda Srbi i Hrvati u nekome plemenskom srodstvu. Charlie je to potvrdio spomenuvši neku teoriju po kojoj su Hrvati potomci madžarskih kurvi i srbskih oficira koji su služili u austrijskoj ili madžarskoj vojsci.
thread_title:  uncyclopedia -hehehe! 

message: Ја мислим да је чланак о Чарлију Чаплину одличан. Много ми се свиђа и мислим да је један од нај на Викепедији!!!!!!!!!!!!!!!!
thread_title:  ЧАРЛИ ЧАПЛИН 

message: Ајде нека неко референцира овај датум рођења и остале чињенице из његовог раног живота, пошто РТС пише да о његовом раном животу не постоје никакви подаци, да се сматра да му је право име било Израел, а да му је мајка највероватније путујућа циганка. --Јован Вуковић (р) 02:45, 18. фебруар 2012. (CET)
thread_title:  Рођење и младост
Разговор:Хокеј на леду на олимпијским играма/Архива 1

message: Ближе нам се Зимске олимпијске игре у Сочију, а хокеј на леду је једна од најатрактивнијих дисциплина олимпијског програма. Чланак је углавном преведен са енглеске википедије, садржи и више него довољан број доступних референци и спољашњих веза, адекватно је обрађен цео олимпијски историјат хокеја на леду, али и правила игре која важе на олимпијском турниру. Чланак смо заједно радили ја (види потпис) и Марко Станојевић. 
Све нодумице и нејасноће изнесите у делу коментари. Расправа траје до 21. јануара 2014. до 17:00 часова. --ΝικόλαςΜπ.  (разговор) 17:34, 14. јануар 2014. (CET)
=== Коментари ===
 Лепо написан чланак.  Змија бгд  12:27, 16. јануар 2014. (CET)
replies: text: Хвала! --ΝικόλαςΜπ.  (разговор) 20:45, 16. јануар 2014. (CET)
replies: text: :Слику у одељку правила игре треба превести. Све остало је супер. --Јован Вуковић (р) 15:28, 17. јануар 2014. (CET)
thread_title:  Кандидат за сјајан распарава 

message: Лепо написан чланак.  Змија бгд  12:27, 16. јануар 2014. (CET)
replies: text: Хвала! --ΝικόλαςΜπ.  (разговор) 20:45, 16. јануар 2014. (CET)
replies: text: :Слику у одељку правила игре треба превести. Све остало је супер. --Јован Вуковић (р) 15:28, 17. јануар 2014. (CET)
thread_title:  Коментари 

message: Евидентно је да је тест дословно преведен са енглеске вики где је такође сјајан, зашто није из енглеског текста преузет и биланс медаља него смо ми правили свој који није добар, јер треба разбити медаље Русије на три дела, а Чешке и Немачке на два. Такво је фактичко стање, а ко жели да их сабира нека се сам потруди.--Drazetad (разговор) 20:44, 9. фебруар 2014. (CET)
thread_title:  Питање
Разговор:Со/Архива 1

thread_title:  Први поднаслов 

message: Ако се под појмом "органски" подразумијева нешто биолошко или природно - а под појмом "синтетичко" нешто вјештачко (неприродно) - онда је сложеница "синтетичких органских" апсурдна? Или се варам? -{--Kaster 09:48, 21. јун 2006. (CEST)}-
replies: text: Па ниси потпуно у праву. Многа органска једињења се добијају синтетичким путем, а да чак и не постоје у природи. Тако се овде мисли на фарбе које су вештачки направљене, али од органских једињења. Пре стотинак година под појмом органско подразумевало се и природно, али у "савременој" хемији у органска јдињења спадају скоро сва једињења угљеника. Да не дужим сматрам да је ово ок --Јованвб 13:15, 21. јун 2006. (CEST)
thread_title:  "синтетичких органских фарби" 

message: Со и кухињска со треба спојити - и један и други чланак описују со у хемији. Чланак за со као -{зачин}- још увијек немамо. --Милан Тешовић (р) 14:20, 29. март 2007. (CEST)
replies: text: Колико ја могу да видим, то уопште нису чланци о истој теми - овај први је уопштено о солима у хемији. --Бране Јовановић, ДГзС <~> 14:30, 29. март 2007. (CEST)
У праву. На то нисам обратио пажњу. Онда, значи нама треба још један чланак. Јер со, као со садржи и гомилу минерала а не само натријум хлорид (осим кухињске, која се сматра "отровом"), а и потребан је одвојен чланак о зачину.
Како се мени сада чини Кухињска со треба премјестити на Натријум хлорид, а да Кух. со буде преусмјерење на Со (зачин). Шта ти мислиш? --Милан Тешовић (р) 14:57, 29. март 2007. (CEST)

text: Со, кухињска со и натријум-хлорид су суштински различите ствари. Соли су класа једињења у хемији, натријум-хлорид је једињење а кухињска со која се користи као зачин суштински смеша чији главни састојак јесте натријум-хлорид али која уједно садржи и макроелементе, што се постиже додатком калијум-јодида као и адитиве против згрудњавања, најчешће у виду калијум-фероцијанида. За ове последње две одреднице да занемаримо и не толико суптилне разлике, али со као класа једињења не може да се разматра заједно са натријум-хлоридом. --¡¿Кале?! 15:54, 29. март 2007. (CEST)
thread_title: Чланак посолити
Разговор:Бора Дрљача/Архива 1

message: Ако је то изјавио, треба навести и извор, иначе се своди на „неко тврди да је он то изјавио“ тј. гласину. А гласинама није место у Википедији. --Бране Јовановић, ДГзС <~> 16:42, 11. децембар 2006. (CET)
thread_title: Чињеница

message: Ово је јако лоше написано. Текст није енциклопедијски, јако лоше осмишљене реченице, а и има доста неистина. Српска телевизија је за време ратова пуштала и Хрвате и Муслимане, а Србе из Босне и Хрватске још више, не знам откуд ова глупост. А и колико се сећам,, и колико може да се види по акценту човек је из Лике, а не из БиХ.
*Ne piši gluposti, kakav Ličanin, kad je rođen u Suvaji kod Bosanske Krupe.--Ašhabad (разговор) 21:40, 20. јул 2012. (CEST)
*Дрљача се увек декларисао као Крајишник, без обзира што је рођен у БиХ. Иначе, тачно је наведено место његовог рођења. Једино што му име није Бора, већ Боро. —Sale (разговор) 23:59, 13. фебруар 2008. (CET)
хахахаха, која је разлика између личког и босанског "акцента" у источној Лици и Цазинској Крајини? Ту ионако нема природне границе да би људи говорили не знам колико другачије. Говор је готово исти :))) и зар није Бора, откуд Боро? :))
Иначе и Босанска је КРАЈИНА. Није само Книнска :))) Зато се за неупућене вероватно и изјашњавао као Крајишник, јер јесте Крајишник :))) 
све у свему ххаахахаха и Бора/Боро и остало...
--Оњегин (разговор) 21:31, 24. децембар 2009. (CET)
thread_title: чланак

message: У књизи „Ко је ко у Србији 1991“, Београд 1991. страна 104, налази се текст „Дрљача Б. Борислав“, по томе би се рекло да му је право име Борислав. --Ђорђе Стакић (р) 22:17, 16. фебруар 2010. (CET)
thread_title:  Име 

message: Komicno je navoditi da je drzava rodjenja NDH, jer je Kraljevina Jugoslavija i dalje formalno postojala u tom momentu i svakako imala medjunarodni legitimitet za razliku od NDH, s toga sam to i promenio.
replies: text: У реду је. Колико знам, чини ми се да управо свагдје и пишемо Краљевину Југославију без обзира што је била окупирана и исцјепкана. Не знам одакле овдје другачије. --Жељко Тодоровић (разговор) 17:38, 12. март 2015. (CET) с. р.
thread_title:  Mesto rodjenja 

message: Чланак је започет као Бора. Не знам зашто је премештен на Боро, али ми се чини да је познат као Бора. Претрагом на гуглу добија се неупоредиво више резултата за Бора него Боро... --Јованвб (р) 00:36, 26. септембар 2015. (CEST)
Бора дефинитивно --Pinki (разговор) 20:54, 14. октобар 2015. (CEST)
thread_title:  Боро или Бора
Разговор:Луј Армстронг/Архива 1

message: Предходни садржај је био преузет са http://home.drenik.net/jnikolic/Louis_Armstrong.htm Чланак је обрисан сада
----
Треба рећи да је транскрипција "Луј" код нас уобичајена, али да је сам Армстронг своје име изговарао и као Луј и као Луис. [http://www.louisarmstronghouse.org/smartfaq/smartfaq.cgi?answer=1137535794
]
--делија 16:57, 19. октобар 2006. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Ћехотина/Архива 1

message: Ја ову ријеку знам само као Чехотину! Да ли се ради о истом географском појму? -{--Kaster 10:50, 13. април 2007. (CEST)}-
replies: text: Не, не ради се о исто географском појму. Можда је то назив реке на неком другом подручју, ова река се ипак зове Ћехотина :) Милија Јовичић 11:30, 13. април 2007. (CEST)
thread_title:  Назив ријеке 

message: У текстовима о Дрини, општини Пљевља и граду Пљевља име реке (Ћехотине) је било црвено. Кликом сам добио наслов ненаписаног чланка и написао сам текст( не проверавајући даље) на основу сличног текста у Енциклопедији Југославије Лексикографског завода из Загреба из 1984, а који као литертуру наводе дело Д. Дукића "Воде у Црној Гори", Зборник  радова 5. конгреса географа ФНРЈ, Цетиње 1959 страна 109-122. Текст је написао Др. Душан Мартиновић директор Централне народне библиотеке "Ђурђе Црнојевић"Цетиње. Кастерово питање ме натерало да истражујем даље па сам у Малој енциклопедији Просвете нашао текст о Ћотини где у  загради стоји Ћеотина и Чехотина. Још нешто текст о Дрини су писали и дорађивали многи администратори па и сам Кастор који покреће овај разговор тако да је зна и као Ћехотину. Име реке је у целом тексту било црвено (веома упадљиво) и нико није променио. Ово су чињенице па коме смета нека мења, ако је сигуран да је у праву. --Drazetad 14:52, 13. април 2007. (CEST)
replies: text: Текст у Енциклопедији Југославије носи наслов Ћеотина а у загради Ћехотина и Ћотина, а у Малој енциклопедији Просвете текст је Ћотина  у загради Чехотина и Ћеотина.--Drazetad 15:00, 13. април 2007. (CEST)
replies: text: :Пљеваљска котлина спада у ред виших са средњом надморском висином од 770м. сам град смештен је у њој, омеђеној са свих страна брдима Голубиња, Маљевац, Богишевац и Балибегово брдо. Лежи на три реке: Брезници, Ћехотини (у локалном слегу често се чује и назхив "Ћотина") и Везичници. - Овако пише на чланку Општина Пљевља. Ја бих оставио Ћехотина, а у сваком случају направићу преусмерење са Чехотина (остала два већ постоје) --Јован Вуковић (р) 15:11, 13. април 2007. (CEST)
thread_title:  Назив реке 2 

message: Оно што желим да кажем јесте да Пљеваљци реку називају Ћехотином или/и Ћеотином.
Милија Јовичић 23:15, 25. април 2007. (CEST)
thread_title:  Назив реке 3
Разговор:Међународни монетарни фонд/Архива 1

message: evropska unija je nastala 1944 godine u vasingtonu
thread_title:  unija  

message: Уклоњен део о краљевини Југославији. Мислим да не треба објашњавати зашто не треба да стоји --Јован Вуковић (р) 20:47, 5. јул 2011. (CEST)
thread_title:  Краљевина Југославија
Разговор:Келвин/Архива 1

message: Можда се може још нешто додати или изменити али га треба склонити из клица, ни друге Википедије нису толико писале (Милија Јовичић 22:28, 15. септембар 2006. (CEST))
thread_title:  Први поднаслов 

message: A kako mogu da pretvorim farenhajtove stepene u celzijusove, posto gledam neke satelitske prognoze, i nemam pojma koliko je stepeni jer je sve u farenhajtima?----Јлнаразговор 20:03, 22. април 2008. (CEST)
Ради се исто као и кад се пребацују фаренхајти у келвине, само се на крају одузме још 273 степена. 0 келвина је -273 степена целзијуса, 273 келвина је 0 степени целуијуса, 373 келвина је 100 степени... -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  21:20, 22. април 2008. (CEST)
thread_title:  Pretvaranje
Разговор:1564 Србија/Архива 1

message: Али Србија тада није била држава. -- Кудрави Гаучос 01:31, 21. мај 2007. (CEST)
replies: text: Па? --филип ⁂ 07:47, 21. мај 2007. (CEST)
<awe>Бихолд! Чланци на Википедији се временом мењају</awe> -- Кудрави Гаучос 04:24, 7. јун 2007. (CEST)

text: Замисли да неки Македонац открије нешто и да му име "Бивша југословенска република Македонија" . --Gorran 04:28, 7. јун 2007. (CEST)
Ето радости! Мада ни Миле Б. нас није усрећио неким бесмртним називом типа Социјалистичка Република Србија (није да се такве ствари нису дешавале ). Мада опет.. то би значило да се и даље може живети у (или му то дође на... семантика у касне сате :] ) срцу СФРЈ :) -- Кудрави Гаучос 04:42, 7. јун 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Река/Архива 1

message: Овај чланак је сведен на набрајање као што треба да буде у чланку Списак река. Поредећи са ен вики ово и ово наишао сам на велика неслагања са понуђеном таблицом. Јасно је и из ен извора да има неслагања, али баш управо стога је потребно наводити изворе из којих се узимају подаци. ---{  JustUser   JustTalk}- 18:40, 14. септембар 2006. (CEST)
Линија која спаја најниже тачке на дну реке се зове талвег. Ово још треба проверити. Овде је записано да не заборавим. ---{  JustUser   JustTalk}- 18:40, 14. септембар 2006. (CEST)
replies: text: Заборавио си :Р Него, да ли бисмо могли да имамо неки опис које услове водени ток треба да испуњава да би се називао реком (значи шта одваја реку од потока). -- -{Обрадовић Горан (разговор)}- 17:28, 15. септембар 2007. (CEST)

text: Pa potok nema izvor, a reka ima to je osnovna razlika. Uzgred Džaste, talveg nije linija koja spaja najniže tačke na dnu reka, nego najnižu tačku (dno) reke sa najvišom tačkom nekog reljefnog oblika iznada površine nivoa vode. Učio sam o talvegu iz Međunarodnog prava mora.(otvoreno more, unutrašnje morske vode, spoljni morski pojas, epikontinentalni pojas itd.)--Grofazzo 17:50, 15. септембар 2007. (CEST)
Овај, не знам шта си учио, али талвег, или на српском - уздужни речно профил, јесте линија која спаја најниже тачке корита водотока, од извора до ушћа. Та линија има континуиран, али не и константан пад (то је дефиниција из Геоморфологије). --Ана  пиши ми 23:25, 21. октобар 2009. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Нервни систем/Архива 1

message: У чланку се највише говори о кичмењацима, мислим да треба мало преуредити текст да буде о општем нервном систему, а можда у други чланак писао о нервном систему кичмењака. — СашаСтефановић • 03:05 29-01-2006
Саша, па кичмењаци су најбитнији... на крају крајева, верујем да више има да се прича о нашем нервном систему, него о неком тамо дифузном нервном систему :) Опет, нека биолози кажу последњу. -- Обрадовић Горан (разговор) 04:15, 29. јануар 2006. (CET)
replies: text: Мада ми се чини да је Саша у праву :) Чини ми се да је ово нешто као поглавље "Нервни систем" у оквиру описа човека. --Милош Ранчић (разговор) 08:54, 29. јануар 2006. (CET)
Ако је на биолозима да кажемо последњу - требало би да пишемо овде о нервном систему генерално, а да кичмењаци буду поднаслов (мало вероватно), или посебна страна ("цеваст нервни систем" или "нервни систем кичмењака"), што је можда боље због обиља података. Горане, не бих смео да сигурам о ком нервном систему има више да се прича ;). Још само да нађемо добровољце за писање текста...
--Wlodzimierz 10:16, 29. јануар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Ako se rodite potpuno zdravi, nakon sto napunite 5 do 6 godina a desila se neka tuca koja je uticala na vas dok ste bili mali. Posledica moze biti da ste doziveli stres koji deluje na nervni sistem da bih kroz koju godinu shvatili da vama nesto nije u uredu. Kadpocnete da idete od lekara do lekara saznacete da ste dobili cerebralnu paralizu u zavisnosti koliki je stres bio i koliko je delovao na nervni sistem. Jer nervni sitem kontrolise celo telo i mozak.
thread_title:  nervni sistem povezan sa cerebralnom paralizom.
Разговор:Комплексан број/Архива 1

message: I don't speak your language, but manage to read it. The imaginary unit i is a special complex number with the characteristic property i^2=-1. This property should be mentioned in the definition.130.89.222.126 14:18, 12. август 2006. (CEST)
replies: text: Fixed. --Dzordzm 23:27, 30. септембар 2007. (CEST)
----
Не знам дали тај матрични облик одговара оном броју. --Mile 23:03, 30. септембар 2007. (CEST)

text: Одговара, видећеш ако помножиш две матрице. Ако размислиш мало, та матрица ти је као косинус-синус параметризација од SO_2 (јединичног круга) при чему дозвољаваш множење било којим реалним бројем... практично поларне координате --Dzordzm 23:27, 30. септембар 2007. (CEST)
Umm, dali mogu ovo negde drugde vidjet ?? neki primjer, ja tvrdim, da je matrični moguče izraziti kvadratne brojeve ili skup, a ne broj prvog reda. To nisam vido.--Mile 23:39, 30. септембар 2007. (CEST)
----
Ja mislim da onaj deo sa matricom na kraju nije pravilan. --Mile 00:15, 2. октобар 2007. (CEST)

text: Ок, је л` можеш да кажеш шта тачно мислиш да није тачно у том делу? -- -{Обрадовић Горан (разговор)}- 00:26, 2. октобар 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: i=√(-1) јер је тај случај математички немогућ.
Извођење комплексних бројева се дефинише на следећи начин:
Дефинишимо a+ib, где су а и b реални бројеви, а i комплексан број.
Тако рећи, скуп C, комплексних бројева је проширење реалног скупа за имагинарни број.
C=RxR (R је скуп реалних бројева), математички речено, где операција x од два реална броја прави Декартов уређени пар.
Пример: RxR=C <=> a+ib=(a,b)
Дефинисање броја i:
За i се уѕима да је уређени пар (0,1), уведимо да се и операције плус и пута међу комплексним бројевима дефинишу као: 
(a,b)+(c,d)=(a+c,b+d) и (a,b)*(c,d)=(ac-bd,ad+bc) 
Одавде следи: i*i=(0,1)*(0,1)=(-1,0)=-1 =>  i^2=-1
Из средњих школа се износи да је i=√(-1), прецизно објашњење је наведено горе. Не мора да се мења чланак, може ли неко искуснији да доради горе написано и само убаци са поднасловом као прецизније објашњење? http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%BA:AleksandarB
thread_title:  Ако је могуће неко ко уме лепше да срочи и исправи