lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:Сурвајвор Србија

message: Коме није јасно, нек погледа овде: Разговор:Сервајвор--Јагода испеци па реци 15:11, 6. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: То што нису направљене засебне категорије за емисије (у овом случају ријалити такмичења) не значи да би овакве чланке требало разврставати у погрешне постојеће (намењене за серије). Појмови емисија и серија су у српском језику врло јасно раздвојени, до те мере да је питање да ли би их од сто насумично изабраних особа (које гледају ТВ) бар једна помешала. На крају крајева, и ми овде имамо одвојене основне категорије за серије и емисије, јер то просто не може у исти кош. Ја ово пишем вероватно 160. пут, али некако упорно опстаје ово слепо преписивање пракси с Википедије на енглеском. — DJ0302 (разговор) 13:03, 2. мај 2022. (CEST)
thread_title:  Емисија/серија
Разговор:Војислав Вучковић

message: Датум смрти је 25. децембар 1942, а не како сада стоји 24. децембар 1942. У самом тексту стоји: "Ухапшен је 24. децембра 1942. године, а сутрадан је умро, од задобијених рана приликом хапшења и мучења у Специјалној полицији." И он, а и његова супруга, Фани Политео, умрли су истог дана. Исправио сам, али је опет враћено на стари, погрешан датум. — Markazut (разговор) 16:15, 30. децембар 2022. (CET)
replies: text: Захваљујем на објашњењу. Незахвално је уврстити сличне измјене као валидне када нема описа измјене или пропратног коментара. Сретни празници и настави са квалитетним измјенама на српској Википедији. — Садко  (разговарајмо) 16:19, 30. децембар 2022. (CET)
thread_title:  Датум смрти Војислава Вучковића
Разговор о Википедији:Гласање/Предлог/Измена политике избора администратора

message: Мислим да је ова страница погрешно категоризована. Није у питању завршено гласање, већ расправа о предлогу. --Antidiskriminator (разговор) 10:10, 7. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Погрешна категоризација
Разговор:Павле Анђео

message: Албанија је створена око 550 година после смрти Павла Анђела. Нисам сигуран да је логично да се категоризује у историју државе која је настала 1913.--Antidiskriminator (разговор) 12:41, 7. октобар 2010. (CEST)
replies: text: Све што се десило на тлу Албаније, спада у њену историју. Као што и Винчанска култура спада у историју Србије, иако је Србија настала много хиљада година након те цивилизације. ---{Новак}- (разговор) 13:14, 7. октобар 2010. (CEST)
Ако је то став заједнице, нећу се супротстављати, мада се не слажем.--Antidiskriminator (разговор) 13:26, 7. октобар 2010. (CEST)

text: Да, мислим да може да се стави у ту категорију, пошто је и Република Српска настала у истом вијеку као и Албанија, а ипак на њиховим просторима се догађала историја и раније. Под тим се не подразумјева буквално историја Републике Српске или Албаније које до 20. вијека нису постојале, али се подразумјева да простор који носи тај назив има историју. Тако се напримјер у случају данашњих Бошњака који нису постојали до краја 20. вијека ипак прихвата да и они имају своју историју од прије 1993, иако нису постојали. То је заправо једини начин да се ниже категоришу широке категорије. Само треба имати на уму да је категорија једно а чланак друго. Дакле Албанија и Република Српска нису постојале до 20. вијека, али ипак имају историју од прије свог настанка. --БаШ-ЧелиК (разговор) 13:36, 7. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Историја Албаније пре настанка Албаније? 

message: како да опишем оно што је Анђео, Хрват по националности (мада је ово можда неважно), урадио у циљу покрштавања албанског паганског становништва. Пошто не знам довољно о лингвистици и да не бих кршио НТГ написао сам:
„прва особа у историји која је записала у писаној форми речи албанског језика“
иако је у албанској литератури често наведено да је то прва записана реченица на албанском језику.
Моја дилема се односи на то што је за албански језик, чија је абецеда почела да се ствара тек крајем 19. века, коначан облик абецеде установљен тек 1908. године. Значи у албанској литератури се наводи да је неко 500 година пре него што је створено писмо албанског језика писао на албанском језику. Да ли је уопште могуће да неко пише реченице на језику који нема писмо. Или на пример, ако бих написао -{Конићива}-, да ли би то био текст на јапанском језику или српском? Уколико неко од познавалаца лингвистике има неки став по овом питању и линк ка извору информација који би поткрепио став, био бих веома захвалан.--Antidiskriminator (разговор) 13:06, 7. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Имам дилему
Разговор:Megalodon

message: Teško da je Megalodon bio veći od 15 do možda maksimalno 18 metara. Najveća ajkula je bio, vjerovatno, ali sigurno nije bio najveći predator ikada...to je bio morski reptil Liopleurodon koji je bio težak oko 150 tona i dugačak oko 25 metara.
http://www.youtube.com/watch?v=3D4AA_l6c3w
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Света Текла

message: Овај чланак није за Википедију јер представља део Охридског пролога, те би више одговарао Иворнику. Но пошто од смрти аутора није прошло више од 70 година, тамо не може бити прихваћен. --77.46.225.200 (разговор) 23:45, 7. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор о шаблону:Град у Србији

message: Да ли је могуће извршити измену овог типа и у овом шаблону или не? Црни Бомбардер!!! (†) 14:40, 12. октобар 2010. (CEST)
Mora se prvo u glavnom sablonu nesto namestiti, a onda dalje u ovim sablonima-naslednicima definisati. Videcu. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  14:46, 12. октобар 2010. (CEST)
replies: text: Црни, треба само да додаш у главни шаблон за град додатну опцију, а затим да ту опцију додаш у овај шаблон. --БаШ-ЧелиК (разговор) 14:52, 12. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Локализација шаблона
Разговор:Народ

message: Народ и нација нису исти. Учио сам социологију и у гимназији и на факултету и то су увек била 2 одвојена појма. Наиме народ претходи нацији. Ако ћемо бити ситничави и тврдити та је то исто само што је народ наша а нација позајмљеница, раније су да би избегли реч нација користили речи народ и народност.
thread_title:  Народ и нација 

message: -Шта је то народ?
-По чему разликујемо један народ од другог?
У Европи данас живе 3 групе народа: Романи, Словени и Германи. Под групом народа подразумевамо народе који су међу собом слични (по језику,обичајима,култури и историји).
Романи су били староседеоци (они народи који су одувек живели на истој територији). Пошто су углавном живели на територији Западног римског царства, то су они били романизовни од Римљана.Временом су под утицајем развијеније римске културе прихватили њихове обичаје, начин живота, веровања, начин градње својих кућа и др.
'Романски народи':
Римљани>>>>на Апенинском полуострву
Иберци>>>>на Пиринејском полуострву
Брити>>>> у Британији
Гали>>>>>у Галији
Трачани >>>>на Балканском полуострву
Дачани>>>>северно од Дунава, око планине Карпати
Келти>>>у већем делу Европе, било их је и на Балкану
Римско царство је у 4.веку доживљавало велику кризу која се огледала и у томе што није било довољно новца, па су се војници често бунили, некада и убијали цареве и доводили своје војсковође на то место. Један од таквих царева је био и Диоклецијан(284-305.г).Царство је било огромно и цареви су тешко могли да контролишу све његове делове који су се простирали на три континента.
Проблеме у Римском царству су искористили варварски народи који су живели на његовим границама. Они су све чешће нападали граничне римске територије. Азијско  племе  Хуна је 375.године  ушло у Европу кроз равницу која се звала Врата народа (између планине Урал и Каспијскогјезера). 
Германи су у Европи живели на обалама Црног мора око река Дњестар и Дњепар. Они су такође живели и око река Рајне, Одре, Лабе и Висле (до Балтичког и Северног мора). Хуни су прво наишли на германско племе Острогота који су живели на обали Црног мора. Због суровости Хуна, Остроготи су отишли на територију суседних Визигота. Римско царство је једино могло пружити неку заштиту угроженим варварима. Зато су Визиготи прешли Дунав и ушли на територију Римског царства. Али римски војници су покушали да поробе Визиготе, па су се зато они побунили. Код Једрена (Хадријанопоља) је 378. године дошло до битке између римске војске (у којој је такође било много најамника-варвара) и Визигота, који су и победили. Визиготи су пут по Балканском полуострву наставили даље, тражећи место где ће се и настанити. У Рим су стигли 410.године, опљачкали га и потом отишли даље. Настанили су се на Пиринејском полуострву.
У Рим је долазило много варварских народа, али су се на овој територији коначно населили Остроготи. Сматра се да је Западно римско царство престало да постоји 476. када је протеран  последњи римски цар Ромул Августул
thread_title:  Народ
Разговор:Јуриј Франц Кулчицки

message: Треба да се стави "налепница" да нема референци, ово може да буде најобичнији урбани мит.....
--178.253.198.87 (разговор) 13:19, 15. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Подаци су о месту рођења и имену овог човека су нетачни. Није реч о Фрањи Ђури Колчићу рођеном у Сомбору, већ о Јержију Францишеку Кулчицком, рођеном у Самбору, у западној Украјини.  Јержи Францишек Кулчицки (пољ. Jerzy Franciszek Kulczycki, укр. Юрій-Франц Кульчицький, око 1640-1694), рођен је у Кулчици крај града Самбора, у Галицији, у тадашњој Пољској краљевини (данас Самбир у Западној Украјини, југозападно од Лвова, на граници са Пољском). Потекао је из православне племићке породице Кулчицки-Шелестович, а његов отац је из православља прешао у католичанство (вероватније да је, као и остали Рутени, примио унију). Као младић Кулчицки се придружио запорошким козацима где је показао дар за језике, па је служио као преводилац јер је, уз матерњи рутенски (русински), течно говорио и немачки, пољски, мађарски, румунски, а касније и турски и српски језик. Након што је пао у турско ропство откупили су га српски трговци, којима је био потребан преводилац, па је Кулчицки, неко време, радио за београдску подружницу аустријске Оријенталне компаније (Orientalische Handelskompagnie). Кад су турске власти почеле да хапсе стране трговце као могуће уходе, Кулчицки се позвао на пољско држављанство и успео је да напусти Београд, одакле се преселио у Беч где је 1678. г. отворио своју трговину. Током опсаде Беча, у августу 1683. године, Кулчицки и његов слуга, Србин Ђорђе Михајловић, преобучени у турско рухо 13. августа напуштају град и пролазе кроз турске редове певајући добро им знане турске песме како не би изазвали сумњу. Ступају у контакт са војводом Карлом Лотариншким и успевају да се 17. августа врате у Беч где преносе поруку о доласку знатне хришћанске војске, што је бранитеље охрабрило и учврстило у решености да град не предају. После победе над турском војском, Кулчицком су, у знак захвалности, дате веће количине заплењене турске кафе, као и кућа у кварту Леополдштат. Убрзо је отворио прву гостионицу у Бечу, у којој је служена млевена турска кафа, а у бечком кварту Виден и данас постоји улица названа по Кулчицком, на чијем се углу налази његова статуа. Велик је број литерарних референци које доносе биографију овог знаменитог Бечлије, а осим осталог и сам Кулчицки је 1683. г. написао и објавио (на немачком) своју биографију "Das heldenmüthige, wiewohl gefährliche Unternehmen Hrn. Georg Franz Koltschitzky’s" (Wien 1683). Дакле, потпуно је нетачна тврдња да је реч о човеку рођеном у Сомбору, као што је нетачно и његово име.
thread_title:  Нетачни подаци о славном Бечлији
Разговор:Петар Велимировић

message: Приметимо да је датум смрти 23. децембар 1911. по старом календару, то је 5. јануар 1912. по новом календару. --Ђорђе Стакић (р) 21:33, 18. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор о категорији:Слике у јавном власништву аутора Википедијанаца

message: Нешто није у реду са овом категоријом. У њој има преко 2000 фајлова, а могуће је видети само првих 200. Кад кликнем на линк "следећих 200" поново ми се учитају оних првих 200 и немогуће је прећи на наредну страницу. Очигледно постоји нека грешка у софтверу па би било добро ако неко то може да поправи. PANONIAN (разговор) 23:50, 18. октобар 2010. (CEST)
Naslov ove kategorije nije dobar. Ispada kao da je javno vlasnistvo u vlasnistvu vikipedijanaca, a ne slike. Treba: Slike autora vikipedijanaca (javno vlasnistvo), ili Slike u javnom vlasnistvu (autori vikipedijanci), ili Slike u javnom vlasnistvu ciji su autori vikipedijanci. Takodje mislim da se vikipedijanac pise malim slovom. Kao pripadnici bilo kakvog drugog pokreta, grupe i sl. --Јагода испеци па реци 15:45, 26. јун 2011. (CEST)
thread_title: Проблем
Разговор:Пећница

message: Пећница дефинитивно није настала када и оно што ми називамо шпорет и рерна, већ неколико хиљада година пре(прим. пре најмање 5200 година). На страници пица, СПОМИЊАО се средњовековни обичај припреме хране у ШПОРЕТУ (ШТЕДЊАКУ, РЕРНИ)??? Није ни ШПОРЕТ нити РЕРНА већ ПЕЋНИЦА на дрва. Није било струје у средњем веку. Ово је свеобухватнији опис. 
Нарочито је безобзирно то што се о овом историјски битном проналаску не говори ништа опширније. Када је настала, ко је први употребљавао. Ако те информације нису неопходне за енциклопедију од општег значаја, правите своју личну енциклопедију о глупости модерног доба - и непознавању и непризнавању историје! Ускоро ћемо се вратити на ове пећнице на дрва, кад понестане струје. Па изволте на лепиње.
188.93.122.34 (разговор) 22:26, 19. октобар 2010. (CEST) (188.93.122.34 (разговор) 22:28, 19. октобар 2010. (CEST)) камени
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Dermatovenerologija

message: Molim Vas da ispravite moj članak, jer vidim da ne valja.. Ne znam da pišem po ovoj vikipediji, ali znam dosta o Dermatologiji, (Djole93bg (разговор) 18:14, 20. октобар 2010. (CEST)).
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:РК Црвена звезда (рвање)

message: Ако и настане овај чланак мислим да би требало да се зове Рвачки клуб Зрвена звезда, а чланак за рукометни Рукометни клуб Црвена звезда, да би се избегле силне заграде у наслову. --Поки  |разговор| 19:32, 22. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Трећа личка пролетерска ударна бригада

message: Тренутно је „Студију Б“ емисија „Мој Београд“ у којој је гост Лазо Радаковић, командант ове бригаде током ослобођења Београда 20. октобра 1944. --Ђорђе Стакић (р) 20:25, 23. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Лајање на звезде

message: Zar nije "mali provnicijski grad" zapravo Sremski Karlovci i zar nije u ptanju najponzatija srpska gimnazija???
Веровали или не, радња се одиграва у имагинарним Моравским Карловцима, а Сремски Карловци су у филму само локација, да не кажем кулисе. --ClaudiusGothicus (разговор) 09:25, 26. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Марко Милановић

message: Категорија Срби у Далмацији се налази у категорији Далматинци, па је стога непотребно да у чланку стоји и категорија Далматинци. --БаШ-ЧелиК (разговор) 01:34, 28. октобар 2010. (CEST)
replies: text: Онда ће у тој категорији остати само Хрвати, и онда ћеш рећи како тамо нема Срба и како је то Антисрпска категорија...--Pinki (разговор) 01:37, 28. октобар 2010. (CEST)
replies: text: :Мислиш након прогона Срба из Далмације 1995? Да, мислим да имаш право, тамо су остали само Хрвати а Срби су прогнани. --БаШ-ЧелиК (разговор) 01:40, 28. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Рејноов феномен

message: Правилно је Рено, односно Реноов феномен.
--Sly-ah (разговор) 07:15, 28. октобар 2010. (CEST)
----
Реноов феномен је званични став лингвистичке науке. Шта сад?
--Sly-ah (разговор) 08:49, 28. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Детлићи (породица)

message: Зашто се овај чланак зове Детлићи (породица)? Зар није довољно Детлићи? Који ће још бити чланак о дјетлићима, а да не говори о породици дјетлића? --Дарко (разг.) 01:44, 29. октобар 2010. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Пећка епархија

message: Требало би чланак пребацити на "Пећка епархија" пошто је тако у историографији. Гаврило Дожић је ту био само насловни митрополит, а Јеротеј Гавриловић је ионако био само епископ. Сорабино 05:49, 29. јун 2016. (CEST)
replies: text: --Жељко Тодоровић (разговор) 21:56, 3. јул 2016. (CEST) с. р.
thread_title:  Наслов чланка
Разговор:Дилма Русев

message: Pravilno je transkribovati prezime kao Rusef, iako je izvedeno od bugarskog Rusev po pravilima srpske gramatike ono je Rusef jer se tako izgovara na portugalskom.--Варјачић Владимир (разговор) 23:47, 1. новембар 2010. (CET)
replies: text: Ако ћемо по тој линији, изговор на португалском није Русеф већ отприлике Хосеф - изговор. ИПА је [ˈdʒiwmɐ χuˈsɛf] отприлике Дзивма Хусеф. Али не слажем се да треба да променимо чланак у Дилма Хосеф или Дзивма Хусеф, јер презиме је очигледно бугарско. Притом пренос није -{Rousef}- већ -{Rousseff}- што се преноси као в а не ф, а пример је још једно слично име -{John Atanasoff}- односно Џон Атанасов а не Џон Атанасоф. --Авала (разговор) 17:20, 2. новембар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Словенско домобранство

message: Ова реч је хрватска односна словеначка. На српском се каже словеначко а не словенско. --79.101.204.3 (разговор) 22:29, 2. новембар 2010. (CET)
replies: text: Нема проблема. Могу и једна и друга варијанта да буду редиректи до чланка о домобранству. PANONIAN (разговор) 22:35, 2. новембар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:АТЛАС-ТИМ AT 32

message: Sređjivanje teksta će izvršiti kasnije autori uredjaja ATLAS iz IMP, slično kao i za en.Wikipedia. Treba uneti i slike procesnih kontrolera i radnih stanica Atlas, ako je to moguće preko Wikimedia Commons. 
109.93.113.60 (разговор) 12:54, 6. новембар 2010. (CET)Saradnici Instituta M.Pupin, 13:00, dana 06.11.2010.
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Савез логораша Републике Српске

message: На званичном сајту пише Савез логораша... а не Савеза лог... . --79.101.250.129 (разговор) 23:24, 6. новембар 2010. (CET)
replies: text: Исправљено. --Жељко Тодоровић (разговор) 23:27, 6. новембар 2010. (CET) с. р.
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Гљиве

message: na prvoj fotografiji u galeriji napravljena je greska. radi sa o pecurki  phallus impudicus
dodao sam fotografiju smrcks morchella esculenta. 
мини|лево|Smrčak
 --Bulls57 (разговор) 01:20, 23. јануар 2015. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор о категорији:Чланци за премештање

message: Да ли неко прати ову категорију? Овде има чланак који чекалу на премештање по неколико месеци. Да ли може да се учини нешто по том питању, или да се неки администратор упути на ово? --Писац ima reč 19:02, 10. новембар 2010. (CET)
replies: text: Захтјеви су дјелимично ријешени. --Жељко Тодоровић (разговор) 19:44, 10. новембар 2010. (CET) с. р.
replies: text: :Охо, сјајно, Жељко! Хвала! Одлично! --Писац ima reč 13:12, 11. новембар 2010. (CET)
thread_title:  Категорија
Разговор:Стјепан Митров Љубиша

message: националник? --109.92.127.93 (разговор) 14:57, 11. новембар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Nije ni Stipe, ni Stipan, nije ni Stjepan, nego Srbin Stefan.
thread_title:  Коментар чланка 

message: Super, meni treba za skolu stvarno hvala :)
thread_title:  Коментар чланка
Разговор:Чесма (Бања Лука)

message: Витаминка се налази у улици Браће Пиштељића која је у Лазареву I, а не у Чесми (како сада пише у чланку).--Слободни умјетник (разговор) 20:30, 11. новембар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Попис становништва у СФРЈ 1991: Сарајево

message: Ово нема никакве везе са садашњим стањем, боље да се чланак преименује у "демографија упрошлости" или "кроз историју", или како се то већ назива у стручним круговима, сигурно има упућенијих од мене. Ако тражим данашњу демографију Сарајева, овај чланак ми сигурно те неће рећи (иако му је то наслов).
--77.105.4.79 (разговор) 01:55, 15. новембар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Епископ браничевски Игнатије

message: Имам молбу за администраторе да промене наслов чланка , из Игнатије Мидић у Игњатије Мидић , јер име владике Игњатија није Игнатије. Молим вас променити.  --Игрутин (разговор) 20:25, 17. новембар 2010. (CET)
replies: text: На основу чега то мислиш? --Жељко Тодоровић (разговор) 20:28, 17. новембар 2010. (CET) с. р.
Име епископа је Игнатије.--Dare66 (разговор) 21:14, 16. март 2012. (CET)
Он се лично потписује као Игнатије. Претпостављам да човек зна како се зове. Узгред, мислим да не би било лоше ову славопојку претворити у непристрасну биографију. Angelarije (разговор) 23:07, 14. септембар 2014. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Диван есеј, фасцинантно, пуно љубави, дивљења и саосећања. Него хоће ли неко да од ових захвалних ода и језичких ордена да направи енциклопедијски чланак биографије. Шта мислите о томе?
Нисам довољно упућен на тему да бих писао, али видим да чланак не ваља. Чак има и пристрасности и теолошки упутних ствари.--  ГИБАНИЧАР   разговор 00:47, 4. мај 2017. (CEST)
thread_title:  Чланак или есеј
Разговор о Википедији:Потребни чланци/Информатика

message: Да ли сте се већ договорили шта нам је радити са овим енглеским називима који баш и немају српске еквиваленте? Да не буде -{framework}-и... ок, пронашао сам одговор. :) --Милош Р. Михајловић (разговор) 22:59, 17. новембар 2010. (CET)

message: Postoji članak repetitor koji je ustvari srpski naziv. Trebalo bi na članak ripiter dodati automatsko preusmeravanje. Hvala.
--Nick19991999 (разговор)
thread_title:  ripiter
Разговор:Застава М93 Црна стрела

message: Није правилно да је "пушка развијена од стране предузећа..." јер српски језик не трпи пасив. Зато сам изменио у "пушку је развило предузеће..."
Даље, начин дејства пушке са затварачем "Маузеровог" типа не може бити полуатоматски, већ само мануелни, па сам и то изменио.
Исто тако, ни брзина гађања не може зависити од "начина дејства", јер пушке са мануелним затварачима имају само један начин дејства - мануелни.
Slatibarfast (разговор) 11:18, 22. новембар 2010. (CET)Слатибарфаст 11:17, 22. Новембар 2010.
То је честа грешка код нас (утицај енглеског). Слободно исправљај такве ствари. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  11:19, 22. новембар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Биљни орган

message: Биљни орган је вишећелијска структура изграђена од различитих ткива која обавља одређену функцију. Развиће тела биљака цветница почиње деобом зигота и образовањем ембриона (клице). Клица се налази у семену и представља зачетак нове биљке.
Делови клице су коренак, стабалце (на чијем се врху налази пупољчић) и један или два клицина листића (котиледона). Котиледон има улогу да упија хранљиве материје из семена или служи за њихово складиштење.
Према броју котиледона цветнице се деле на монокотиле и дикотиле.
Од осталих делова клице развићем настају органи одрасле биљке. Тело цветница изграђено је од:
вегетативних органа који одржавају биљку у животу и припадају им:
корен,
стабло и
лист
репродуктивних (генеративних) органа који омогућавају размножавање јединки и биолошки опстанак врсте и припадају им:
цвет - цвасти,
плод и
семе.
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Банија у Народноослободилачкој борби

message: Чланак даје основне информације, што је добро. Ипак, Петрова гора није на Банији већ на Кордуну, тако да би чланак требало преименовати у Банија и Кордун у НОБ или направити одвојене чланке - или поправити грешке. За информацију, народ краја обично сматра све источно од Топуског Банијом, а западно Кордуном. Дакле Глина, Петриња, Двор итд су на Банији, али Вргинмост, Војнић, Петрова Гора, Тушиловић итд на Кордуну. --Мирослав Ћика (разговор) 04:32, 14. септембар 2010. (CEST)
replies: text: Знам да је Петрова гора на Кордуну, али сам офанзиву на Петрову гору убацио у чланак Баније у НОБ-у, зато што је и дио народа с Баније судјеловао у устанку и борбама. Ипак, када буде био написан чланак о Кордуну у НОБ-у, било би добро исправити тај дио.--Plamen (разговор) 21:41, 14. септембар 2010. (CEST)
Мислим да би чак и Петрова гора, као истакнуто место у НОБ, могла да добије засебан чланак - Петрова гора у Народноослободилачкој борби. А ја ево обећевам да ћу ових дана написати чланак о Партизанској болници на Петровој гори. --Pinki (разговор) 23:45, 14. септембар 2010. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов