lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:Олимпијци са највише златних медаља

message: Зашто не приказује да постоји линк на Карл Луис?
----
Вероватно зато што тај чланак не постоји... --Покрајац 13:07, 7 Феб 2005 (CET)
Kaрл Луис Да се кладимо да постоји? Вандал Б 13:52, 7 Феб 2005 (CET)
*Сређено! --Покрајац 16:37, 7 Феб 2005 (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Списак знаменитих Срба

message: Ja stvarno ne razumijem smisao ovog članka. Ko je znameniti Srbin, a ko neznameniti Srbin? — Radun Balšić (разговор) 07:07, 3. март 2024. (CET)
replies: text: Руководио сам се тиме да буду наведени они који су близу или су најбољи међу најбољима, не свако ко има чланак на ВП. Чланак јесте релевантан. — Садко  (ријечи су вјетар) 12:21, 3. март 2024. (CET)
thread_title:  Smisao članka
Разговор:Александар I Карађорђевић

message: Ако се буде правио списак споменика, ево неких које сам похватао: 
* Загреб, 17. дец. 1934 (бисте, + краљ Петар, линк)
* Хоргош, 17. дец. 1934 (биста, најава: линк)
* Прчањ, 3. март 1935 (први у Зетској бановини, линк)
* Табановац код Петровца на Млави, 1935? (најава: линк)
* Крижевци (гимназија, најава у феб. 1935 линк)
* Бања Лука, 26. мај 1935 (линк)
* Нишка Бања, Коњиц (линк, стр. 11)
* Љубљана - фабрика дувана (линк)
* Вараждин, 6. септ. 1935 ("први у држави")
* Два у Крагујевцу: војници 15. септ. 1935 и радници 28. јун 1936
* биста у Мостару, 7. окт. 1935 (линк)
* Београд, биста у Звечанској, 13. окт. 1935 (линк), 
* Тузла, 1. дец. 1935 (најава: линк)
* (Сплит, спомен-светионик 8. дец. 1935)
* Шума и спомен обележје, Харти код Хаифе (најава: линк)
* Љешњани, ср. босансконовски, 9. јануар 1936 (линк)
* Коњиц, 16. феб. 1936 (линк)
* Турија, мај/јун 1936 (линк)
* Тител, 17. мај 1936 (линк)
* Јовац, срез белички (најава линк)
* Словењградец, 21. јун 1936 (линк)
* Крагујевац, 28. јун 1936 (линк), истог дана Нишка Бања (линк)
* Букурешт, јул 1936? (линк)
* Банатско Аранђелово, 28. авг. 1936 (биста, најава, [линк, стр. 11
* споменик Петру и Александру у Паризу, 9. окт. 1936, 
* Јесенице, 11. окт. 1936 (линк), 
* Вуковар, 18. окт. 1936
* Сен Кантен, 8. нов. 1936 (линк)
* Купиновац код Бјеловара, око 28. нов. 1936 (рељеф, линк)
* Прокупље, 13. јун 1937 (линк)
* Високо, 20. јун 1937 (линк)
* Сарајево, касарна 9. пука, 27. јун 1937 (рељ. биста, линк)
* Аранђеловац, 15. авг. 1937 (биста, линк)
* Нови Бечеј, 17. окт. 1937 (линк)
* Ракек код Церкнице, 17. окт. 1937 (линк)
* Скопље, у пару са кр. Петром, 31. окт. 1937
* Битољ, 19. нов. 1937 (линк)
* Хајдучица код Вршца, 21. нов. 1937 (линк)
* Охрид, 1. дец. 1937 (најава: линк)
* Призрен, 17. дец. 1937 (најава: линк, изглед: линк)
* Шимановци, 6. мај 1938 (линк)
* Удбина, 29. мај 1938 (најава: линк)
* Чепин код Осијека, 22. јун 1938 (линк)
* Дероње, јул 1938 (линк)
* Споменик миру у Марсеју 1938 (инауг. '41), 
* Суботица? (камен темељац 1. дец. 1938: линк)  
* Српска Црња, 18. мај 1939 (линк)
* Трбовље, 18. јун 1939 (линк)
* Лесковац, 2. јул 1939 (линк)
* Севница у Словенији, 1. дец. 1939 (линк)
* Ниш, 17. дец. 1939 (коњанички, )
* Сомбор, 21. јул 1940 (коњанички, линк)
* Љубљана - коњанички, 6. септ. 1940
* Марибор? (у изради децембра 1940: линк)  — Alekol (разговор) 21:08, 8. октобар 2020. (CEST)
thread_title:  Споменици 

message: Сматрам да треба да се налази војни чин владара у инфокутији. Првенствено да би се назначило читаоцу чланка војно образовање или војна прошлост владара, као и разграничење униформе врховног команданта од војне официрске униформе неког владара. — Smiroje (разговор) 20:35, 5. јул 2021. (CEST)
thread_title:  Постављање чина у инфокутију владара 

message: Било би пожељно додати ову аутохроматску фотографију. — Bagyblazha (разговор) 02:00, 19. јануар 2024. (CET)
thread_title:  Фотографија у боји
Разговор:Свети Николај Охридски и Жички

message: Ima jedna zanimljivost iz najranijeg detinjstva vladike Nikolaja Velimirovića. 
Kad je Nikola (svetovno ime vladike Nikolaja) bio beba, njega je sa svojom družinom oteo hajduk iz valjevskog kraja, u narodu poznat kao Đurđić hajduk, i uzeo ga za taoca da bi od njegovog oca uzeo pare, za otkup malog Nikole. Posle mnogo godina, u vreme Prvog Svetskog rata, kad je Nikola već bio monah i čuven čovek, dok je službeno bio u Londonu, upoznao je svog tada već ostarelog otmičara, kod kog je igrom sudbine došao na ručak, kod starog hajduka koji je u Londonu držao restoran. Tu su se upoznali, a Nikolaj mu je rekao naposletku da je on ona beba iz valjevskog kraja, čijeg je oca ucenio da mu da otkup... Tog hajduka je u par navrata pomenuo pisac Branislav Nišić, u svojoj knjizi - Hajduci.
Detaljnije o tome piše na internet stranici: https://www.novosti.rs/dodatni_sadrzaj/clanci.119.html:276161-Dete-taoc-hajduka Markon Padrino (разговор) 19:29, 5. фебруар 2022. (CET)
thread_title:  Zanimljivost.
Разговор:Обудовац

message: Још само слика (и то по могућности црква кад прилазиш Обудовцу) и ја сам задовољан. Поздрав Вандал Б 15:12, 21 Феб 2005 (CET)
replies: text: Чекај, још нисам ни уполовио :-)

text: Исправка ... манастир! И слика споменика палим борцима. итд. Али то ћу морати све лично да сликам (тамо негдје, ове године) :-) --Kaster 15:25, 21 Феб 2005 (CET)
Најбоља је слика манастира са магистрале кад долазиш из правца Шамца. Манастир стоји у осовини пута благо узвишен. Вандал Б 15:36, 21 Феб 2005 (CET)
U obudovcu od znamenitih ličnosti iz naše istorije,boravili su između ostalih i pjesnik-slikar
Đura Jakšić-kada je dolazeći svom kumu prvom seoskom učitelju Petru Milosavljeviću krstio djecu
podatak iz građe za monografiju 150 godina škole u Obudovcu.
Zatim pjesnik Laza Kostić(nije dokazano)ali prema nekim predanjima do kojih je u nekim spisima došao i upokojeni sada prota Risto Đ. Jovanović,Kostic je po nalogu vlade Srbije kao njen emisar objašnjavao posavskim seljacima 1910 šta je to Aneksija koju je Austro_Ugarska izvršila na Bosnu.
autor:Mladen V.Simeunović mjedjo_70@hotmail.com
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Драгољуб Михаиловић

message: Prvo, posve je netačna konstatacija izneta u članku, povodom njegovog prevodjenja u generalštabnu struku da je to "ravno doktoru vojnih nauka" i takodje, 1930 nije poslat na nikakvu "specijalizaciju" u Francusku već na učenje francuskog jezika. To se jasno i navodu i izvoru na koji se autor članka poziva.
"Po završenoj pripremi, na ličnu intervenciju ministra vojske Dušana Trifunovića, koji me je zapazio kao najboljeg taktičara iz škole, rasporedio me je baš u Dunavsku diviziju. Ovo se smatra jednim od najboljih položaja u Beogradu. Nagla-šavam da na isti nisam došao ni po molbi ni po protekciji, već po želji moga pro-fesora iz Višo škole, koji je postao ministar vojske. 1927. godine preveden sam u Gardu sa činom majora. Imao sam položaj načelnika štaba. Na tom sam položaju o.stao do 1930. godine, kada dolazim u Francusku na učenje jezika i ostajem 6 meseci i po povratku iz Francuske postajem načelnik štaba Garde, dobijam čin potpukovnika još u Francuskoj i u Gardi ostajem sve do proleća 1935. godine, istovremeno sa položajem načelnika štaba Garde. Bio sam i godinu dana komandant 3. bataljona pešadijskog puka Garde."
~~~~ — 178.220.189.31 (разговор) 21:26, 14. март 2023. (CET)
thread_title:  U vezi školovanja 

message: Пазите да не користите фалсификоване доказе/изворе од комуниста/партизана, који су изричито наведени у овом решењу за Дражу од Вишег суда у Београду дана 14. маја 2015. године. https://www.bg.vi.sud.rs/files/DRAZA.pdf — نوفاك اتشمان‎ 02:02, 27. јануар 2024. (CET)
thread_title:  Навођење извора
Разговор:Лалибела

message: Краљ или краљица Лалибела? Мислим да је краљ, а ако је неко сигран нека прилагоди текст. Вандал Б 15:45, 25 Феб 2005 (CET)
Замолио бих НинаМ да ми каже дали је исправније написати ВАЊСКЕ или СПОЉАШЊЕ повезнице!!! Саша Стефановић 18:37, 25 Феб 2005 (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Програмирање

message: Не знам из какве литературе потиче тај цитат да су програмски језици флексибилни - али он је једноставно погрешан! Програмски језици уопште нису флексибилни. Чак напротив. Врло су штури, непромјенљиви и сваки посједује своју граматику и синтаксу (баш као прави језици којима се говори). Можда си мислио да се програмским језицима на различите начине могу ријешити исти проблеми и задаци (и то опет не свим и не у истом обиму). Значи термин флексибилан није одговарајући!? --Kaster 14:55, 5 Мар 2005 (CET)
----
Ја сам само оригинални текст ћирилизовао. Нема разлога да не буде подложан изменама... --Марко Покрајац (разговор) 15:03, 5 Мар 2005 (CET)
----
Реченица у тексту је да се програмирање често повезује са креативношћу и предиспозицијом за математику, јер су програмски језици "јако флексибилни"... писац је претпостављам хтео казати да програмирање (у смислу програмског дизајна, алгоритма, па и реализације) оставља-пружа пуно различитих могућности, да је отворено за иновације (не програмирају сви само базе података ;)) итд... [Нпр. упореди: програмирање напрама пореска служба-колико је ТО флексибилно?] У том смислу реченица стоји, али се слажем да је лоше формулисана. Овај чланак ионако ваља једног дана преписати из почетка па ето одличног повода ако има добровољаца... --Dzordzm 15:26, 5 Мар 2005 (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Koliko ja znam, programiranje kao pojam ne mora da bude samo vezano za računare. Postoji, recimo i matematičko programiranje, a zašto da ne i psihološko, programiranje veš mašine i sl. Zavisno od objekta programiranja. Imate i mašine sa unutrašnjim i sa spoljašnjim programiranjem i sl...147.91.8.10 19:52, 28. новембар 2006. (CET)
thread_title:  Druge vrste programiranja
Разговор:Стефан Немања

message: U delu Gesta regum Sclavorum ima jedna rečenica koja glasi: - ...А Драгихна се са своја четири сина
Првошем, Грубешом, Немањом и Сирком спасао и побегао у
Драч... - Kako je autor dela Gesta regum Sclavorum i ovde napravio neke greške, daje se pretpostaviti da je Dragihna zajedno sa Tihomirom, Strahimirom (Dukljanin kaže Sirk), Miroslavom i Nemanjom (a ne sa Prvošem, tj. Prvoslavom Tihomirovim i pokojnim bratom Grubešom) borio protiv kralja Đorđa Bodinovog oko vlasti u Duklji, pre svrgavanja istog i da su mu, po svoj prilici, oni bili sestrići, a ne sinovi... Dukljanin je očigledno malo pomešao prvu i drugu borbu Branislavljevih sinova (Gradihna i braća) protiv Đorđa Bodinovog, u prvoj je kralj Grubeša poginuo 1125., a u drugoj je Đorđe zbačen i poslat u Carigrad 1131. godine...
Srpski knez Nemanja, otac srpskog kralja Stefana Nemanje Prvokrunisanog i arhiepiskopa Save, se rodio u Podgorici, najverovatnije dok je njegova majka bila u poseti svojoj porodici i to one godine kad je njegov patrilinearni deda, srpski knez Vukan, umro, a stric, knez Uroš, uzurpirao vlast, usled Zavidinog boravka sa suprugom u Podgorici, kad se Nemanja trebao roditi...
Došao sam do zaključka da su ujaci Stefana Nemanje bili Kočapar, Grubeša, Gradihna, Dragihna i Dragilo, tj. da mu je Branislav bio matrilinearni deda, Radoslav - matrilinearni pradeda, a Stefan Vojislav - matrilinearni čukundeda. Ko su mu bili patrilinearni preci, to se zna (Zavida, Vukan, Tihomir II, Ljubomir, Tihomir I i sveštenik Stefan). Ukoliko je ime majke Stefana Nemanje bilo slično imenu nekog od gore mu navedenih ujaka, daje se pretpostaviti da se možda zvala Dragina...
Markon Padrino (разговор) 01:05, 23. новембар 2021. (CET)
thread_title:  Poreklo majke Nemanjove
Разговор:Флавије Еције

message: Treba promijeniti naziv ovog članka, jer se Aetius čita kao [i]Ecijus[/i], znači da bi trebalo da se članak zove Flavije Ecije (a ne Aecije). --Ninja 01:20, 14 Мар 2005 (CET)
Машкин у књизи: Историја старог Рима, Научна Књига, Београд 1968., га спомиње као Аеције. По српским, а по хрватским правилима који се овде пропагирају, име би се изговарало као Ајције, види мој текст Писање и изговор, међутим како је у српској науци уврежено, тако бих и ја остао на имену Аеције. :domatrios 04:28, 14 Мар 2005 (CET)
replies: text: :Постоје 2 начина читања (изговарања) латинског језика: класични и традиционални. 
*Класични је онај што се обично преферира у школама; настао је током средњег вијека. По њему комбинација слова AE се чита као /е/.
*Традиционални начин је онај којим су се користили Римљани. По њему комбинација AE се чита као /ај/.
replies: text: :Пошто се класични начин више користи, по њему треба и правити наше верзије именâ.  --Ninja 02:50, 15 Мар 2005 (CET)
Riječ CAESAR se na klasični način čita kao /cezar/, kao što i mi kažemo, 
a na tradicionalni način se čita kao /kajzar/. 
Ni po kakvim pravilima se ne četa kao /kaezar/.
овај чланак треба обрисати. Исти такав већ постоји под правилним именом Аеције. 
Иначе, пише се е са дијарезом, тако да је "Еције" потпуно неправилно и то нема везе са реституисаним или традиционалним изговором.--Манојло 17:36, 14. јун 2006. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:U-2

message: Једна мала сугестија: предлажем да се преименује у У-2 (ћирилично) да би се разликовало од истоимене Ирске музичке групе “U2“.--Горан Анђелковић 13:58, 15 Мар 2005 (CET)
Нису истоимени. U2 и U-2 нису исто и свако ко тражи авион ће куцати са - а ко год тражи ју-ту куцаће без. А зашто на линку за "амерички једносједни једномоторни извиђачки авион" стоји чланак на линку за најпопуларнију alternative-rock групу свих времена стоји  вишезначна одредница ?!?  Милан Тешовић 19:31, 1 јун 2005 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Ђорђе П. Карађорђевић

message: Mala samo dopuna, po smrti, nije sahranjen u zadužbini Petra I na Oplencu već na Novom groblju, neposredno do spomenika braniocima Beograda.
Jedan običan, usamljen gron samo sa krstom, bez ikakvog spomenika gde je pisalo samo ime i prezime i godina rodjenja i smrti.
Lično sam ga video prilikom jedne posete Novom groblju, tamo negde sredinom 80-ih godina.
A prenešen je mnogo kasnije, tamo negde, početkom 90-ih godina na Oplenac.
109.93.203.211 (разговор) 18:57, 7. март 2020. (CET)
thread_title:  Grob 

message: Kao što su škrte informacije o njemu, isto tako je i malo njegovih slika poznato u narodu.
Živeo je 85 godina starosti a pamte mu se samo slike iz mladosti. Hajdemo da ovu sliku iz infokutije zamenimo sa ovom (https://encrypted-tbn0.gstatic.com/images?q=tbn:ANd9GcStWibyTo4SnYa-SCpN8-XbYLlj7WcPBvICN_P51E5DKUo7vnKCRLNjTJVh04HFDLZCSZk&usqp=CAU) slikom na primer, na kojoj se jasno vidi i na kojoj je izgledao kao pravi muškarac. Ličio je fizički dosta na svog oca. Možemo u članak dodati i neku od ove dve slike (https://encrypted-tbn0.gstatic.com/images?q=tbn:ANd9GcTwYVsMVWk0YnZr-FIrYfARLtGh5e75m2vcJ12tLpwIa1Red0KbwoXIBoY-U2x9cAn54LE&usqp=CAU i https://encrypted-tbn0.gstatic.com/images?q=tbn:ANd9GcS2SfkdTdGYkkRyr1pMMw2VusFpo9OYlrV9g3BSINApGYS3MsumTWONwpDo8c5l5QNdBW4&usqp=CAU).
Markon Padrino (разговор) 19:51, 24. јун 2022. (CEST)
thread_title:  Slike princa Đorđa
Разговор:Списак интернет домена највишег нивоа

message: Чини ми се да ово баш и није тачно, бар не у потпуности. 
Ово је списак географских домена (веѕаних за поедине државе) и било би добро одвојити га од тзв. међународних домена .net .com .org .int .info ... Највиши интернет домени се листају и обичних корисника се и не тичу.  Можда би вредело да ово мало преуредимо. --Ninam 00:06, 18 Мар 2005 (CET)
replies: text: На енглеској википедији има тачна листа. Па ако те занима да је прерађујеш изволи :) Авала 23:09, 18 август 2005 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Шта ће у списку значајних вањских линкова страница Страхиње Радића? Ово је ем привремена повезница (чим заврши факс, ако га још није завршио, неће више имати страницу на Аласу) ем није компетентна страница јер, уз сво поштовање Страхиње којег знам, аутор је само студент и приватна индивидуа која може ставити шта хоће на своју страницу. Да не буде забуне, ја ћу то обрисати, а ако неко хоће нека врати али ја не видим разлог.Дарко Максимовић 23:26, 25. август 2007. (CEST)
thread_title:  Страхиња Радић?
Разговор:Викторијини Водопади (вишезначна одредница)

message: Нинам, провери да ли сам се спетљао око великог/малог слова! :) --Марко Покрајац (разговор) 00:34, 20 Мар 2005 (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Списак латинских изрека

message: Vox populi, vox dei – Глас народа је божји глас
Овдје божји (или божији, свеједно) треба да се пише малим словом јер се односи на неког бога (тј. било којег, неодређеног), а не на Јехову, Алаха нити Јупитера. (Само да се зна зашто сам исправио исправљено --Ninja 04:44, 21 Мар 2005 (CET))
Faber est suse quisque fortunae - Свако је ковач своје среће.
Уместо suse треба да стоји suae.
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Фрања Бекон

message: Који геније га је назвао Фрања?  --Ninja 03:42, 22 Мар 2005 (CET)
-----
Д-р Милош Ђурић - ако ти то име нешто значи ? Голија
Виђао сам негде да и имена енглеских краљева који су се звали Џорџ преводе са Ђорђе, или негде преводе Џон са Јован, тако исто и ово, у књигама се налази под именом Франсис Бекон или Френсис Бекон, за Фрању Бекона до сада нисам чуо. --Ђорђе Стакић 22:42, 22 Мар 2005 (CET)
У потпуности се слажем са Џорџом! Направио сам редирект са Френсиса на Фрању. Мислим да би ствар с тим требала бити обрнута. И ја сам у школи учио да се зове Френсис. --Марко Покрајац (разговор) 22:46, 22 Мар 2005 (CET)
replies: text: :Мислим да смо давно превазишли период кад су се преводила имена. Сад глупо звучи рећи Јелисавета умјесто Елизабета, Хенрик умјесто Хенри или Анри итд. У реду неке устаљене ствари (из грчког, латинског и сл). --Ninja 01:24, 23 Мар 2005 (CET)

text: ) добро, пишемо имена као што их читамо, е још да их преводимо... Тип се истина зове Френсис, али је чланак за сваку похвалу, и не само да ми је интересантан него ми и користи,тако да од мене, јер је назив ипак само формални дио, само ријечи хвале. Па опет да поставим питанје као у дискусији о хегелу, ко је писао :)?Bojan 01:42, 23 Мар 2005 (CET)
Поставио је Корисник:Golija --Горан Анђелковић 01:49, 23 Мар 2005 (CET)
Разумем да се неко у превођењу занео па превео и лично име, али зашто га преведе на хрватски? Вандал Б 08:28, 23 Мар 2005 (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Историја наше писмености јесте разноврсна, али се превођење имена давно не ради. Мислим да нема никаквог смисла преводити Тринити Колеџ као Колеџ Свете Тројице. То делимични превод - колеџ је академија или интернат, али и стручна школа, и ако некоме кажете Стручна Школа Свете Тројице сигурно нико неће имати појма о чему се ради.  У складу с тим, добро да јадни Франсис није постао Фрања Сланина.
replies: text: Њофра Сланиница :) Али, није ни у енглеском "бејкон" него "бекон"; не знам етимологију, али изговор очигледно говори о различитим значењима. Преводити или не, поступити по буквалној или прилагођеној транскрипцији -- питање је које се углавном тиче тренутног стања у језику. Иако нам је уобичајено "Шекспир", ми ћемо данас исти дифтонг ипак превести као "еј" (тролејбус, спејсшатл, итд.). Код нас је уобичајено постало да Бекона зовемо Франсис, а не Фрањо, као што Микија Мауса зовемо тако а не Мика Миш... --Милош Ранчић (разговор) 15:08, 23 Мар 2005 (CET)
----
У складу с тим, добро да јадни Франсис није постао Фрања Сланина.
Баш сте напорни...нисам се ипак мнадао толиком мудровању и таквим конструкцијама као што је ова горе издовејена. Као прво, могли сте показати мало више поштовања до цењеног Др. Милоша Ђурића. Али то више говори о онима који блате његово име. Не знам баш да ли је у питању буквално превођење имена пошто је Фрања управо јужносл. облик имена Францис. Додуше и мени лично више одговара Францис. Голија
thread_title:  Фрања
Разговор о Википедији:Пијаца

message: Нешто ми није јасно у вези с нашим језиком. У поглављу "Интерпункција" налазим интерпункцијске знаке као што су зарез и тачка. Или само зарез. Међутим, српска интерпукцијска реч је запета и таква је била до 1960 и неке, када су се наши лингвисти са Хрватима договарали да имамо јединствен јеѕик,па се почело од тога ми прихватимо њихов "зарез", а они нашу "тачку" (коју наравно никада нису прихватили). Мислим да сам у праву и да би то требало и овде исправити.
   С псоштовањем Борис Живојиновић
Поздрав Борисе, потпуно си у праву и могао си сам да интервенишеш. Википедија је слободна енциклопедија и по томе што сви који знају могу/треба да помогну. Ако си расположен за активнију сарадњу, пријави се и креирај налог како бисмо лаше могли да разоварамо. --ангелина марковић 06:28, 23 Мар 2005 (CET)

message: Da li je moguæe ispraviti greske koje su nacinjene u prevodu interfejsa sa engleskog?
Pozdrav!
----
Naravno, treba da trazis na meti, ali mislim da je milos vec trazio hitno da se menja prevod interfejsa, i to pogotovo kod meseci koliko se secam 212.200.52.4 04:32, 2 Апр 2005 (CEST)
----
Е брате Горане... Хвала на подсећању да је у току пост. Иначе, изненађен сам са квалификацијама које су ми прикачили појединци којима је засметало обогаћивање српске википедије са вером наших прадедова, а и нашом вером - Православном. Пошто ми до празних разговора није, ја прекидам са било каквим обликом препирки. Свој став сам изнео. 
Христос посреди нас.
Влада 01:14, 7 Апр 2005 (CEST)
thread_title:  Greške u interfejsu
Разговор:Биндура

message: На основу овог чланка ја немам појма шта је Биндура. Зато би овде требало написти нпр., "Биндура је познато ловиште у Шпанији, познато по великом броју јелена који се у њему налазе. Биндура се налази 15 километара јужно од Севиље...". А тек онда ова табела. Исто вреди и за Бинга, Чинои,... 
Поздрав Вандал Б 08:23, 24 Мар 2005 (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Списак језика

message: Панонијане, мислим да си ово добро одрадио. Само тако настави. дао бих ти сугестију, да у Језици света#Аквитанско-Баскијска породица уврстиш и Гасконски јер је мешавина баскијског и окситанског језика. Пошто нисам сигуран у правилну поделу, теби препуштам да то провериш и уврстиш. --Горан Анђелковић 15:12, 26 Мар 2005 (CET)
----
Према подацима које ја имам, Гасконски је Окситански дијалекат. У принципу, већина језика представљају извесне мешавине, али се језици обично класификују у ону групу чији елементи преовлађују.
Корисник:PANONIAN
----
Ово није списак језика, негосписак језичких породица и група... да променимо наслов? --Wlodzimierz (разговор) 22:10, 23. новембар 2007. (CET)
thread_title:  Први поднаслов