lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:Тромсе

message: На норвешком се име града изговара "трумсо".
Погледајте звучни запис на: en:Tromsø 
Моје је мишљење да би било према српском правопису име чланка изменити тако да је написано онако како се изговара. Emilijaknezevic (разговор) 18:49, 18. октобар 2015. (CEST)
replies: text: Код преношења назива из страних језика у српски језик користи се прилагођена транскрипција која не мора да одговара стварном изговору на том језику. Транскрипција се прилагођава изговору српског језика да би се што је могуће више избегле тешке језичке конструкције и олакшало транскрибовање страних имена. Сходно томе, према правилима о транскрипцијама са норвешког језика, норвешки глас Ø се у српски језик преноси искључиво као Е. --ΝικόλαςΜπ.  (разговор) 20:02, 18. октобар 2015. (CEST)
thread_title:  Норвешки изговор
Разговор:Ободрити

message: Stranica nije loša. Na stranim jezicima postoje stranice o slovenskoj plemićkoj dinastiji Bodrić (630-1178) i njihovim muškom linijom direktnim, ponemčenim, potomcima, grofovima Meklenburzima (1178-), a na našem jeziku, ne! Trebali bismo imati, jer oni su naši. Markon Padrino (разговор) 03:14, 12. новембар 2021. (CET)
thread_title:  Dinastija kneževa Bodrić, kasnijih grofova Meklenburga
Разговор:Крај танана шадрвана

message: Prevod Alekse Šantića se ne peva kao sevdalinka, najpoznatiji prevod i onaj koji se peva je delo Savfet-beg Bašagića. Na https://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B7%D1%80%D0%B0 i dalje stoji da je sevdalinka Aleksina 
93.87.72.122 (разговор) 11:51, 19. октобар 2015. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Милан Распоповић

message: Распоповић је био секретар основне организације СКЈ 1971 када је предложио да школа носи име Вељка Влаховића. Видимо такође да је написао књиге "Марксизам у настави физике" и "Физика и дијалектика". Био је члан СКЈ све до нестанка СКЈ а онда Милошевићев човек до пензонисања.
thread_title:  Веровали или не 

message: *наставник физике и математике - samo fizike, nikad matematike
*Дипломирао је на Одсеку за физику 1959. године, међу најуспешнијим из своје генерације. - nedokumentovano
*Био је један од чланова Матичне комисије за израду Пројекта за оснивање ове Школе. - netacno, sa E. Danilovicem samo napisao nastavni plan za fiziku.
*Аутор је или коаутор око 80 књига и уџбеника са тиражом преко 10 милиона примерака. -nedokumentovano
*Научно-истраживачки рад професора Распоповића започиње у области нуклеарне физике и физике елементарних честица - netacno, nema ni jedan priznat niti opublikovan rezultat u toj oblasti
*Основна његова научно-филозовска истраживања се синтетизују у научним монографијама: - nedokumentovano, jer ni jedna od njegovih knjiga nema objavljen pregled/recenziju pa prema tome ne moze se govoriti o nekakvoj nauci niti o monografiji. Nije nikad i nigdje imao poziciju istrazivaca (na institutu ili fakultetu) — 178.222.169.118 (разговор) 17:41, 9. фебруар 2023. (CET)
thread_title:  Netacno ili nedokumentovano
Разговор:Никола Стојановић (адвокат)

message: MareBG, ajde, molim te, stavi šablon za spajanje članaka na ovaj članak i članak Никола Стојановић (књижевник). Reč je o istoj ličnosti. Ali ipak uporedi podatke. Izvini što te cimam, ali ja to treba da jurim, a ti imaš šablone u malom prstu . Ako se niko ne usprotivi, drugi treba samo preusmeriti na ovaj. Pozzzz— BuhaM (разговор) 19:28, 23. новембар 2020. (CET)
replies: text: Осим године и места рођења, школовања и других података, исти је чак и наслов књиге на немачком језику коју је објавио - „Аутономија Босне и Херцеговине“.— BuhaM (разговор) 13:56, 24. новембар 2020. (CET)
thread_title:  Спајање чланака
Разговор:Рагби клуб Ратници

message: Да ли је ово клуб из Дрвара или Источног Дрвара.--Drazetad (разговор) 15:34, 21. октобар 2015. (CEST)
Клуб је из Дрвара у Федерацији БиХ.--Сарајлија! (разговор) 17:57, 24. фебруар 2016. (CET)
replies: text: У тексту се налази у категорији клубова Републике Српске--Drazetad (разговор) 18:32, 24. фебруар 2016. (CET)
Дрварски клубови се такмиче у лигама Српске, па тако се и ФК Борац такмичи у фудбалској лиги Српске.--Сарајлија! (разговор) 11:59, 18. март 2016. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Жуан Миро

message: Na internetu se može naći sljedeći naučni rad:
Kovljanin, S., y Bori, P.(2016). La transcripción de nombres propios catalanes al serbio. Una primera aproximación.
U tački 5.3 (Vocales: algunas excepciones), stoji:
„Puesto que la vocal [o] se pronuncia como [u] en los nombres Joan, Josep y sus derivados tanto en el bloque oriental donde hay reducción vocálica, como en el bloque occidental, donde no ocurre la reducción de forma sistemática, creemos oportuno reflejar esta característica en la transcripción al serbio, ya que se trata de unos nombres propios muy frequentes.”
U tački 5.5.7 (Grafías j, ge, gi), piše:
„...antes de proponer una norma de transcripción hay que destacar dos fenómenos. Primero, existen muchos nombres propios serbios que contienen la đ detrás de otra consonante (Anđelka, Aranđelovac, Đinđić, para nombrar algunos). Por otro lado, es necesario evitar confusión con la transcripción de tg y tj entre vocales, donde la única posibilidad fiel a la pronunciación es la đ serbia. Por lo tanto, optamos por transcribir las ge, gi y j catalanas con la đ serbia en la posición postconsonántica y con la ž entre vocales. Cuando se trata de la posición inicial, nos parece mejor transcribirlos con la đ serbia, simplemente por la sensación de que el sonido fricativo postalveolar sonoro del catalán es mucho más suave que el serbio, y que, en conseqüencia, nos alejaríamos más de la pronunciación si empleáramos la ž serbia. En conclusión, para la trancricpión al serbio de g delante de e e i, y j proponemos:
1. Como đ al principio de la palabra y también detrás de consonantes: Girona → Đirona, Angel → Anđel, Jordi → Đordi, Jaume → Đaume, Granja → Granđa.
2. Como ž entre vocales: Palafrugell → Palafruželj, Freginals → Frežinals, Roger → Rožer, Eugeni → Euženi, Pujol → Pužol, Vilamajor → Vilamažor.”
Dakle, ispravno je „Đuan”. — Galicijac (разговор) 15:50, 28. јануар 2024. (CET)
thread_title:  Joan
Разговор:Андрис Преторијус

message: Vojna enciklopedija:  i 
Pod pojačanim pritiskom Britanaca u Kapskoj koloniji (v. Kapska provincija), emigrirao je 1838 u Natal, gde je kao glavni komandant burskih snaga počeo porobljivati domoroce najsurovijim postupcima. Kasnije u borbi protiv Britanaca zauzeo je 20. VII 1848 Blumfontejn (Bloemfontein), ali se posle poraza kod Bumplatsa (Boomplats) povukao severno od r. Vala (Vaalrivier). - Kao glavni komandant Pothefstruma (Potchefstroom) i Restenberha (Rustenburg) P. je obećao Oranju (v.) podršku u borbi za nezavisnost; 18 I 1852 potpisao je sa Britancima konvenciju o nezavisnosti Translava. Po njemu je nazvana (Pretoria), administrativni centar Transvala i glavni grad Južnoafričke Republike.
Википедија
Под појачаним притиском Британаца у Капској колонији, Преторијус је 1838. године емигрирао у Натал где је, као главни командант бурских снага, почео поробљивати домороце најсуровијим поступцима. Касније, у рату са Британцима, заузео је 20. јула 1848. године Блумфонтејн, али се након пораза код Бумпласта повукао северно од реке Вала. Као главни командант Потхефструма и Рестенберха, Преторијус је обећао Орању подршку у борби за независност. Дана 18. јануара 1852. године је са Британцима потписао конвенцију о независности Трансвала. Административни центар Трансвала и главни град Јужноафричке републике, Преторија, добила је назив по њему.--Владимир Нимчевић (разговор) 22:56, 21. октобар 2015. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Хуан Прим

message: Vojna enciklopedija
Učestvovao je na strani liberala u karlističkim ratovima (v.) Kao član progresivne stranke borio se protiv samovlašća B Espartera (v.) Novembra 1842 učestvuje u ustanku Saragose, a u maju 1843 vodi ustaničke snage u Reusu. Od 1860 učestvuje tzv. tetuanskom ratu protiv Maroka, a 1862 na čelu je španskih ekspedicionih snaga protiv Meksika (v.) Ubrzo napušta dalju saradnju s intervencionistima. Prognan je 1864 kao zaverenik protiv vlade, a naredne godine je na čelu pokreta za ujedinjenje Portugalije i Španije. U revoluciji 1868 postaje ministar rata, a 1869 predsednik vlade. Ubijen je kao pristalica restauracije monarhije.
Википедија
Учествовао је на страни либерала у Карлистичким ратовима. Као члан прогресивне странке, борио се против самовлашћа Еспартера. Новембра 1842. године учествује у устанку Сарагосе, а маја 1843. године води устанке у Реусу. Од 1860. године учествује у Тетуанском рату против Марока. Две године касније је на челу експедиционих снага против Мексика. Убрзо напушта даљу сарадњу с интервенционистима. Године 1864. је прогнан као завереник против владе, а наредне године је на челу покрета за уједињење Португалије и Шпаније. У револуцији 1868. постаје министар рата, а следеће године и председник владе. Убијен је као присталица рестаурације монархије 30. децембра 1870. године.--Владимир Нимчевић (разговор) 23:11, 21. октобар 2015. (CEST)

message: Kao prvo, grupa ts nije digraf, već je riječ o dva glasa. Dakle, ne izgovara se c, već ts. Stoga mu je drugo prezime Prats.
Kao drugo, trebalo bi navesti (i) katalonsko ime i prezime. Dakle, Đuan Prim Prats. — Galicijac (разговор) 18:33, 28. јануар 2024. (CET)
thread_title:  Ime
Разговор:ОШ „Добрила Стамболић” Сврљиг

message: Шта тачно значи "тринаест година" у реченици "У последњих тринаест година, колико постоји основно образовање у Сврљигу, за потребе школовања коришћено је пет зграда. Прва је спаљена у српско-бугарском рату, друга је била у приватној кући Милана Голубовића, трећа је садашња радионица у дворишту школе, четврта је зграда Народног Универзитета и пета је данашњи школски објекат."?
Који "српско-бугарски рат" је био у "последњих тринаест година"? Основно образовање у Сврљигу постоји најмање 100 година, вероватно и доста дуже.
thread_title:  Каквих 13 година?
Разговор:Власотиначке хаџије

message: Након вишегодишњих истраживања написао сам рад-чланак ,,Власотиначке хаџије". Рад је објављен у Власотиначком зборнику број 3, 2009.године, у каталогизацији Народне библиотеке Србије  евидентиран под бројем COBISS.SR-ID - 175219468. Међутим, приређивач чланка на Википедији,  је готово у потпуности прекопирао мој рад (украо) избацивши моје име, односно име правог аутора чланка. Безобразлук без преседана.Сматрам да су овим најгрубље прекршена моја ауторска права и да чланак треба уклонити са Википедије.
Драган Д. Видосављевић
прави аутор чланка ,,Власотиначке хаџије"
thread_title:  Кршење ауторских права у чланку ,, Власотиначке хаџије"
Разговор:Mali princ (bend)

message: Poštovanje,
U Vašem članku vidim da je ova grupa nastala 2003., no na Splitskom festivalu 1985. je nastupila grupa "Mali Princ" također Novosađani, koji su pjevali pjesmu "Pjaco moja". Zanima me, postoji li poveznica između ove dvije grupe ili je samo, igrom slučaja ime isto.
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Антун Вранчић

message: I am doing research into Antun Vrancic and in no other source that says that the Vrancic family was of Serbian roots.  The article states that 
"Pojedini izvori navode da je bio "našeg roda" (srpskog)" but "našeg roda" means "of our genus/people"
In the reference Otadžbina from 1888, Antun Vrancic is not mentioned. Only Faust Vrancic is mentioned.
https://books.google.ca/books?id=i7kDAAAAYAAJ
If anyone can clarify, I would appreciate it. — 198.251.52.155 (разговор) 19:36, 29. август 2023. (CEST)
thread_title:  Was Vrancic Serbian?
Разговор:Фрања Асишки

message: Чувени италијански католички светац Франческо Д Асиси или Франческо Асишки (Francesco d'Assisi) рођен као Ђовани Франческо Бернардоне је преведен на српски као Фрањо Асишки.
Украјинци преводе као Франциск Ассізький, Словенци као František z Assisi итд.
Тако је тај католички ред који је основао Франческо опет преведен као Фрањевци, а требало је Францискани или Франческани.
Украјинци преводе као Францисканці, Словенцки као Františkáni.
Чему то превођење на хрватски, зашто не водимо рачуна о својој култури ?
Имате са стране преводе на друге језике па се уверите.
replies: text: Не могу уредници на Википедији одлучивати како се нешто преводи или транскрибује. Питање да ли је неко Франциск или Фрања/Фрањо јесте питање за лингвисте. --Жељко Тодоровић (разговор) 15:12, 1. јануар 2017. (CET) с. р.
thread_title:  Зашто користите хрватске изразе ???
Разговор:Симеон Урош

message: Наслов би требало да гласи: Симеон Урош Немањић, пошто је његово владарско име било Симеон Урош. Сорабино 13:42, 1. јул 2016. (CEST)
* Сређено. Сорабино (разговор) 02:24, 31. децембар 2018. (CET)
thread_title:  Наслов чланка
Разговор:Борић

message: Потребно је исправити неке грешке:
У табели о подацима владара: 
1) није посље него послије (ако ће чланак бити исписан ијекавицом); 
2) претходник није Ладислав Угарски, већ кнез Томаш Вукмировић.
Могао сам да измјене извршим и сам, али због исправљања правописних грешака и стилске поправке реченица (поправио сам неколико десетина страница) био сам блокиран без објашњења, па не бих да се поново излажем таквој награди. 
Свако добро од Господа.
thread_title:  Измјене на страници Борић
Разговор:Српска национална академија у Канади

message: Већи део овог чланка је превод званичног сајта Српске националне академије у Канади. Сам сајт нема текст на српском (иако има везу за то), па је у том смислу овај превод позитиван. Пошто има врло мало других референци за Академију, искусни администратори да одлуче да ли је званични сајт довољан као референца за практично цео текст. С обзиром да је текст буквални превод, и стил чланка није увек у складу са правилима Википедије.--Dinara2015 (разговор) 20:25, 28. октобар 2015. (CET)
Овај чланак крши смерницу Википедија:Не укључујте комплетне текстове подужих примарних извора пошто је буквални превод званичног сајта организације у питању. Као резултат тога, поједини делови текста крше смерницу Википедија:Неутрална тачка гледишта. Поред тога, на извесним местима има граматичких и стилских грешака, нпр. у падежима или „ака” уместо „звани”. Обрисаћу реченице које су очигледно пристрасне или су очигледно рекламирање. Остало је за искусне администраторе.--Dinara2015 (разговор) 16:13, 29. октобар 2015. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Не бих се сложио да чланак не одговара по значају. Као корисник Академије у њеном врло активном периоду, у време велике имиграције 90-их година, могу да потврдим да је већина тврдњи тачна (у смислу да за остале тврдње не знам). Постојећи чланак о српској дијаспори у Канади је предугачак за евентуално спајање, а о оснивачу Николи Пашићу је писала и „Политика”. Мислим да чланак о Академији за сада има довољно референци и могао би да буде краћи. Међутим, стил јесте неенциклопедијски. Још једном ћу се потрудити да то поправим, и да нађем нове референце.Dinara2015 (разговор) 18:46, 2. март 2018. (CET)
thread_title:  Неенциклопедијски стил
Разговор:Риђица

message: Део о историји насеља је хаотичан, прво се говори о првом светском рату а онда о турском периоду. Осим тога ни за који део не постоји ниједна референца. Није консултован ниједан извор? Немамо ниједног историчара или географа? Мораће да се раде неке озбиљне измене. Свако наше насеље заслужује да бар на Википедији буде приказано како треба. Ко буде против измена, нака пише овде, или аргументовано враћа, позз Jozefsu (разговор) 12:43, 29. октобар 2015. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Млекосрби

message: врло занимљиво име... ----Радован</span> 22п</span> разговор</span> 16:21, 30. октобар 2015. (CET)
replies: text: Веома занимљиво. Моје мишљење је да је тамо било Срба који су пили млеко у великим количинама, како би се тек звали да су пили алкохол, Пивосрби, Виносрби, Шљивосрби.... наравно шалим се.--Zmaj123 (разговор) 16:28, 30. октобар 2015. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Кодрон С.630 Симун

message: Ниједна друга википедија нема чланак о овом другом моделу. Било би добро направитии шаблон за све те авионе који се појављују у производној серији... ----Радован</span> 22п</span> разговор</span> 17:18, 30. октобар 2015. (CET)
thread_title:  Кодрон С.630 или Кодрон С.635
Разговор:Манастир Моравци

message: Чланак је од речи до речи преписан са сајта Епархије жичке који задржава сва права. Како чланак може да остане у овом облику без икаквих промена?! --نوفاك اتشمان‎ 19:56, 1. новембар 2015. (CET)
Радоване, не могу да верујем да си скоро мртав ’ладан уклонио шаблон који сам поставио. Разумем да си радио на сређивању чланка, али могао си да га измениш тако да не крши АП или да тражиш дозволу за објављивање. Такво понашање не доликује једном администратору. Такође, ово није први пут да анонимци напишу овај чланак са кршењем АП.  --نوفاك اتشمان‎ 14:02, 3. новембар 2015. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Никола Р. Пашић

message: Нисам сигуран за назив странице: да ли унук, или други...--Dinara2015 (разговор) 17:51, 5. новембар 2015. (CET)
После осам година, средило се! Dinara2015 (разговор) 19:39, 17. март 2024. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Срђан

message: Dobro je da napisaste da je Srdjan srpsko ime, od korena srditi, srd, milosrdan. Ali sta cemo sa ovim imenom u svim ostalim narodima? Serhio, Serdjo i td? Ima li iko ovdje da se bavi srpskim rijecima u stranim jezicima i nacijama?--Aryanprince (разговор) 11:43, 11. новембар 2015. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Педро де Мендоза

message: Шта је ефикасан вођа? Шта су кампање? Шта је Ривер Плата? 
Каква генијална конструкција Љути изненадним непријатељством. Самарџија (разговор) 18:54, 12. новембар 2015. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Списак имена грчког порекла

message: Ovo je stvarno sramota i prevrsilo je svaku mjeru. Pa zar su imena Bata, Bato, Vasilije, Gordan, Darije i ko zna sta je jos navedeno imena grckog porijekla? Nemam rijeci. Ajde mi lijepo da proglasimo nas jezik grckim pa da onda vise ni jezik nemamo. Sram da vas bude.--Aryanprince (разговор) 16:47, 13. новембар 2015. (CET)
thread_title:  Grcko poreklo
Разговор:Мађарска форинта

message: Мађарски медији наводе, да мађарски туристи преваре хрватске паркирне аутомате, јер они убацивају 10 форинти уместо од кованице две куне.Mađarski turisti varaju parkirne automate u Hrvatskoj: Kovanica od 10 forinti umesto 2 зашто није информативно овај додатак?  Szajci реци 20:36, 14. новембар 2015. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Карађорђев дуд

message: Да ли је познато о којој врсти дуда је реч? Претпостављам да је у питању бели дуд, али лако може бити и црни. Мислим да би било добро да употпуните страну званичним подацима. Пример:
* Споменик природе Платан код Милошевог конака
BuhaM (разговор) 19:45, 18. новембар 2015. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Споменик природе Платан код Милошевог конака

message: Нисам сигурна да је наслов одговарајући "Специјални резерват природе Платан код Милошевог конака". Платан је једно стабло и третиран као Споменик природе, док је Резерват природе много шири појам: Списак заштићених природних добара у Београду. 
BuhaM (разговор) 23:05, 18. новембар 2015. (CET)
thread_title:  Наслов у taxobox-у
Разговор о категорији:Вуковарци

message: Мислим да би правилнији назив категорије био "Вуковарчани", пошто је то српски израз (користе га Срби у Вуковару), док је "Вуковарци" хрватски израз... --Pera detlic (разговор) 16:31, 25. новембар 2015. (CET)
thread_title:  Vukovarci vs Vukovarčani
Разговор:Антипозитивизам

message: Овде су и имена погрешна: није Монтески него Монтескје, није Хегеланс него Хегел, Комтин и Конт су један исти човек чије је презиме Конт, није херменоутика већ херменеутика...--Фото (разговор) 23:48, 26. новембар 2015. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Сајам шљива у Осечини

message: Поштовани,како могу да уклоним шаблом почетник који је налази на самом почетку странице? Хвала унапред.. --Kojicmilos1996 (разговор) 12:59, 27. новембар 2015. (CET)
replies: text: --Жељко Тодоровић (разговор) 18:12, 27. новембар 2015. (CET) с. р.
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Martin Segon

message: Од +++Kad su srodnici kralja Radoslava   до +++ljubav prema slobodi i rodnome gradu...
то сам раније додао,сада не могу да пбришем, па нека неко направи.
требало ми је нешто за претварање ћирилица-латиница за други чланак и видим остало...
thread_title:  обрисати моју брљотину
Разговор:Библиотека „Радоје Домановић” Сурдулица

message: Ученик је припремио текст. Тема без садржаја не може да се стави на екстензију, па сам убацила само шаблон и део за референце, како би могао да ради.
Ако не буде измена у року од 3 дана, ја ћу обрисати страницу. Поздрав,--Милица (разговор) 14:39, 1. децембар 2015. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Операција Бљесак/Архива 1

message: 1. svibanj se u hrvatskoj slavi kao dan rada. tek toliko.
----
Па лепо га прослависте 1995.--Maduixa kaži 21:02, 19. август 2007. (CEST)
----
Па, је ли постоји доказ да се у Хрватској тај дан слави, празнује итд... у вези Западне Славоније ? -- JustUser  JustTalk 21:12, 19. август 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Зашто је назив операције у наслову чланка у ијекавици, а текст чланка у екавици? Бљесак је српска ријеч која се може изговарати и као Блесак и као Бљесак (у зависности од наријечја). Знам да је као познатија као Бљесак, али ... --Дарко Максимовић (разг.) 17:01, 29. јануар 2009. (CET)
Ево и неколико реномираних извора информација из Србије који такође наводе ову операцију као „Блесак“:
* http://www.b92.net/info/vesti/index.php?yyyy=2001&mm=05&dd=01&nav_category=1&nav_id=24903
* http://www.novosti.rs/code/navigate.php?Id=3&status=jedna&vest=92021&datum=2006-07-28 (контрол-ф па потражите)
* http://www.srpskapolitika.com/Tekstovi/Komentari/2007/latinica/058.html (контрол-ф па потражите)
* http://pravoslavlje.spc.rs/broj/1002/tekst/da-li-je-nebriga-neznanje-ili-izdaja/print/lat
Дакле ни то није „неуобичајен“ назив. Немам ништа ни против „Бљесак“, као што знате и ја сам ијекавичар, али текст чланка и наслов треба да се слажу по питању одабраног наријечја... --Дарко Максимовић (разг.) 17:10, 29. јануар 2009. (CET)
thread_title:  Ијекавица 

message: РМС каже Блесак, ијек. Блијесак. Бљесак нема у рјечнику. У множини је, међутим, Бљескови или Блијесци. Да ли је, дакле, у питању неправилност коју су Хрвати увели у име своје операције и ми сад морамо, јер је у питању име операције, да је тако и наводимо или да ово преименујемо у Блијесак? --Дарко (разг.) 11:41, 2. септембар 2010. (CEST)
replies: text: Problem je u tome što većina hrvata (službenom jeziku unatoč) nisu ijekavci i ne razlikuju pretjerano dobro ije/je. Iz onog što su radili za vrijeme i neposredno nakon operacije se vidi da upleteni nisu bili profesori lingvistike pa su vjerojatno zato pogrešno nazvali akciju.
thread_title:  Погрешно име операције
Разговор:Прва нишка гимназија „Стеван Сремац”

message: Овде фале наводници у наслову чланка („Стеван Сремац“). Alexzr88 (разговор) 14:52, 8. децембар 2015. (CET)
replies: text: пар година касније . — Жиле (✉) 00:36, 1. децембар 2019. (CET)
thread_title:  Први поднаслов