lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:One Direction/Архива 1

message: Зашто је транскрипција Ван дирекшон враћена на оригинални назив? --Жељко Тодоровић (разговор) 16:58, 16. април 2014. (CEST) с. р.
replies: text: Zato što je članak započet s originalnim nazivom. -- -{Loshmi}- (razgovor) 17:05, 16. април 2014. (CEST)
replies: text: :Нема то везе, називи се транскрибују. --Жељко Тодоровић (разговор) 17:16, 16. април 2014. (CEST) с. р.

text: Nije tačno. Bilo je ranije kilometarskih rasprava oko toga, i nismo mogli da se dogovorimo. Na kraju je ostalo ovako. -- -{Loshmi}- (razgovor) 19:02, 16. април 2014. (CEST)
replies: text: :Ма какви. Уредници не одлучују шта се транскрибује или не, слиједи се норма правописа. Вазда се примјењује транскрипција тако да је твоја изјава крајње чудна. --Жељко Тодоровић (разговор) 20:21, 16. април 2014. (CEST) с. р.
Nije tačno da se vazda primenjuje transkripcija. Mi smo oko toga vodili kilometarske, iscrpljujuće rasprave i to je trajalo mesecima i mesecima. Verovatno nisi tada bio na Vikipediji pa ne znaš. Ovo me je nedavno i Lakisan97 pitao, pa ovde prenosim ono što sam i njemu rekao: Ovo je bila zadnja rasprava/pokušaj da se usvoji neki konkretan predlog. Nekoliko nas smo se oko toga ranije baš, baš, baš raspravljali i veruj mi da to nisu bile prijatne rasprave. Možeš da iskopaš u arhivi pravopisnih pitanja, ako te baš interesuje. Ovde su već svi bili uveliko smoreni od svega toga, i nije bila tolika tenzija kao ranije, ali opet nismo ništa konkretno izglasali. Međutim, nakon ove rasprave je ostao taj status quo da ostane onako kako je započeto. Kao što sam ti već rekao, nepisano pravilo, ali su prestale diskusije i ratovi izmena oko toga. -- -{Loshmi}- (razgovor) 23:47, 16. април 2014. (CEST)
thread_title:  Ван дирекшон 

message: Зашто, ох, зашто се овај чланак лепо не закључа од анонимних корисника и/или новајлија? Људи овде се убише колико имају посла са враћањем и увек стално једно те исто.. Видети: Историја. --С поштовањем, Столица (разговор) 22:07, 9. јун 2014. (CEST)
thread_title:  Зашто, ох, зашто? 

message: Треба вратити транскрибовани назив Ван дирекшон. Видим да је неко претходно у дискусији „умислио“ да се називи не транскрибују што није тачно. Вазда се оно што треба транскрибовати овдје и транскрибује и не треба правити никакве изузетке по том питању. --Жељко Тодоровић (разговор) 14:59, 9. октобар 2014. (CEST) с. р.
replies: text: Ništa tu nije umišljeno. I lepo je objašnjeno. -- -{Loshmi}- (razgovor) 23:37, 9. октобар 2014. (CEST)
Ово треба пребацити на исправан, транскрибован назив. Без обзира на горњи Лошмијев став. --Жељко Тодоровић (разговор) 23:54, 9. фебруар 2015. (CET) с. р.
thread_title:  Ван дирекшон 2 

message: Треба преместити на транскрибовано Ван дирекшон, нема смернице да ако је направљено нетранскрибовано за групу и остаје нетранскрибовано плус не може један корисник одлучивати (више корисника је, како се може видети горе и другде, става да треба транскрибовати)...  03:14, 19. октобар 2017. (CEST)
thread_title:  Преместити
Разговор:Ајс Нигрутин/Архива 1

message: Lice o kojem je clanak je iznosilo ekstremnu homofobiju i rasizam, pozivajuci na fizicko unistenje Kineza i transseksualca. Zasto brises reference na cinjenicu da je to zlocin i krivicno delo? 
replies: text: Постоји разлика између вандализма и цензуре. Што се тиче криминала, на Википедији га износимо тек када особа буде осуђена. У супротном Википедија попије тужбу и адиос нама. Како и сами тврдите, власти су незаинтересоване, те злочина нема. Песма је таква каква је и ми ту не можемо ништа сем да је препричамо. Лична мишљења у било којој сфери веома су недобродошла. Такоше, у поднаслове није дозвољено стављати имена колега. --Lakisan97 (разговор) 05:03, 10. август 2013. (CEST)
thread_title:  Цензурисање?
Разговор:Водоник/Архива 1

message: da li postoji vodonika na mesecu 
replies: text: Питање је требало поставити на страни за разговор чланка о Месецу. А, у самом чланку је и дат одговор о структури месечеве коре. Највише има кисеоника, тј. површина је оксид силицијума и титанијума. Док водоника има у врло малим количинама. SmirnofLeary (разговор) 14:24, 22. јануар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Бакар/Архива 1

message: Bakar jeste plemeniti metal.--Методичар зговор2а 19:01, 30. септембар 2010. (CEST)
replies: text: Није него је прелазни. 23:08, 2. јун 2017. (CEST)
thread_title:  Племенити метал 

message: —Dcirovic (разговор) 06:01, 1. јануар 2024. (CET)
 Подршка за статус доброг. Једино треба прећи форматирање слика (фабричка подешавања) и настојати да буду исписане као Датотека а не на енглеском језику, што важи и за друге номиноване чланке. Хвала на одличном раду. — Садко  (ријечи су вјетар) 01:50, 2. јануар 2024. (CET)
 подршка за чланак, на месту — MareBG (разговор) 01:51, 2. јануар 2024. (CET)
 Konduras (разговор) 19:33, 5. јануар 2024. (CET)
----
Није било противљења - чланак је изабран за статус доброг. — Садко  (ријечи су вјетар) 17:05, 9. јануар 2024. (CET)
thread_title:  Кандидат за добар чланак на расправи
Разговор:Месопотамија/Архива 1

message: Dolina reka Tigar i Eufrat,kojoj su Grci dali ime Mesopotamija(zemlja izmedju dve reke ili medjurecje),bila je podrucje surove klime i cudljive prirode.Zarka leta i periodi susa smenjivali su se s ostrim zizmama.Poplave reka bile su iznenadne i razorne.Dolazile su u nepravilnim razmacima,a obicno u najnezgodnije vreme,uoci zetve.Tigar i Eufrat nisu ostavljali taloge plodnog mulja,vec su spirale plodno zemljiste i odnosile ga u Persijski zaliv.Ako je jos Herodot napisao da je Egipat dar reke Nil,za Mesopotamiju bismo mogli reci da je dar ljudi.Izgradnjom brana,nasipa i kanala stanovnici Mesopotamije ukrotili su prirodu i dolinuucinili plodnom i prijatnom za zivot.Zemljoradnja je bila njihovo glavno zanimanje.Najvise su gajili zitarice narocito jecam.Od njega su pravili hleb,zitnu kasu,ustipke i pivo,koje su pili i mladi i stari.Godisnje su ubirali i po tri zetve.Bavili su se zanatstvom i trgovinom.Drustva su napredovala i osnivane su prve drzave.Ali,nijedna od drzava Mesopotamije nije dugo opstala,jer dolina nije imala prirodnu zastitu.Svi putevi sa planina bili su otvoreni.Privuceni bogatstvom gradova,nomadski narodi su napadali starosedeoce i osnivali svoje drzave,da bi kasnije nestali pod naletima drugih naroda.Prve drzave osnivali su Sumerci,zatim Akadjani,Vavilonci i Asirci.
Требало би средити текст и уклопити га у постојећи. --СашаСтефановић •  22:50, 3. новембар 2006. (CET)
thread_title:  Део текста са чланка 

message: Јако добро описано,само бих додала још описа културе,и градова. --Majanka98 (разговор) 09:09, 21. март 2014. (CET)
thread_title:  Коментар чланка
Разговор:Сјеверни пол/Архива 1

message: Требало би се одлучити да ли је северни или сјеверни.
--делија 12:45, 25. новембар 2006. (CET)
Прича је стара и односи се на равноправност екавице и ијекавице. Дакле, остављамо ијекавицу свугде, а софтвер би требао једном да обезбеди превод у лету за цео текст. Мислим да овакве исправке изазивају жестоке реакције људи који заговарају равноправност. Постоји редирекција са Северни пол на Сјеверни пол па је јекавица остала као првобитна. ---{  JustUser   JustTalk}- 13:00, 25. новембар 2006. (CET)
----
Можда се нисмо разумели: наслов чланка је Сјеверни пол, прва реченица у чланку започиње са Северни пол  . . ., а у самом чланку доминира екавица, али се на неколико места појављује и ијекавица.
Кад сам рекао да се требамо одлучити, мислио сам на конкретан чланак. 
--делија 16:08, 25. новембар 2006. (CET)
replies: text: :Чланак је првобитно био писан ијекавицом (видјети историју), па је неко преправљао, а није требао, затим су други корисници такође проширивали неке реченице, већина екавицом... и настаде овај хибрид... Мислим да би требало преправити све у ијекавицу, дакле „вратити на првобитну верзију“, јер су додатна проширивања и измјене врло мало утицале на величину чланка... ---{Славен Косановић}- {разговор} 17:41, 25. новембар 2006. (CET)
Такоје Славене! --Goldfinger 21:17, 25. новембар 2006. (CET)
Пошто не постоји адекватан шаблон којим бих обележио овај чланак, изнећу своје замерке на страници за разговор. Овај чланак треба боље објаснити како би био јасан свима који га читају, а не само онима који су га написали.—Пирке say it right 22:13, 21. јануар 2008. (CET)
Никола шта није јасно, некаква реч или...—Награ кажи/лажи 22:18, 21. јануар 2008. (CET)
Prerađivanje? Mislim da mu taj šablon odgovara... Rade, super ti potpis...--Јагода испеци па реци 22:42, 21. јануар 2008. (CET)
Превише под наслова, а премало текста. —Награ кажи/лажи 22:50, 21. јануар 2008. (CET)
Ма, ништа ми у овом чланку није јасно! Све је набацано, чудно, необјашњено... Полазим од себе — када би ми требало нешто из ове области, овакав чланак би ме само збунио. Не знам који шаблон би одговарао.—Пирке say it right 23:03, 21. јануар 2008. (CET)
thread_title:  Северни/сјеверни 

message: Ово је чланак о земљином северном полу. Постоји и северни пол Месеца, Марса, Сунца итд ... зар не? Марсов северни пол је занимљив због леда и о њему би се дало нешто написати, међутим остаје нејасно да ли уопште правити вишезначну одредницу. 
Успут, постоји и појам север одвојен од северног пола и није скоро никако увезан. -- JustUser  d[-_-]b JustTalk 23:21, 1. август 2008. (CEST)
thread_title:  Северни Земљин пол
Разговор:Спасоје Влајић/Архива 1

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 08:30, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка 

message: Kao prvo, prilično je jasno da je Spasoje Vlajić sam napisao ovaj članak. Članak uzima neke neproverljive i diskutabilne informacije kao činjenično tačne (npr. Pronalazač "Svetlosne formule") i jasno je da se radi o još jednom kvazinaučniku. Lečenje mislima, astrologija i homeoterapija su odavno opovrgnute i poznate kvazinaučne metode. Stavicu  na pocetak i yahtevati od administratora da skinu čitavu stranicu
thread_title:  Nenaučan i logički nekorektan članak
Разговор:Молијер/Архива 1

message: Молијер је рођен у Паризу 1622. године. Његово право име је Жан-Батист Поклен.
Његов отац је био дворски декоратер и имао је титулу крљаљевског собара. Одњега,Молијера,се очекивало много, али он није могао одољети љубави према књижевности и писању.1643. године млади Молијер почиње да носи тај псеудоним, коначно окреће леђа каријери дворског собара и декоратера. Послије дјетињства и младости проведених у Паризу,Молијер дуго борави у јужној и западној Француској.Тамо се развија његов комични геније.Повратак у Париз 1658. је био само у први мах скроман. Већ сљедеће године велики успијех и почетак славе доносе му "СМИЈЕШНЕ ПРЕЦИОЗЕ", први значајнији комад, јер је до тада писао само неколико лакрдија без веће важности. Послије овог тријумфа почиње у ствари срваралачки период у Молијеревом животу.Он са трупом долази под
непосредну заштиту двора и уистину постаје краљевски комедиограф. Молијер је писац,режисер и глумац. Дешавало се да у исто вријеме пише један од својих комада пише, други игра пред публиком, а трећи пише.Овај велики мајстор смеха, можда највећи у читавој свјетској књижевности, умирао је подсмијавајући се болести, љекарима, људској глупости, чак и самој смрти.Прије него што се тог 17, фебруара 1673. године завјеса посљедњи пут спустила за њим,њему је још остало довољно снаге његовог огромног генија да и бљедило и самртничке грчеве свога лица претвори у неодољиво смијешне грчеве.
thread_title:  Дорада
Разговор:Капитализам/Архива 1

message: Nije preporučljivo definisati kapitalizam određenim oblikom "vlasništva nad kapitalom" jer takva odrednica zamagljuje vidike. Suština kapitalizma se ogleda u tretmanu imovine firmi i tretmanu novca u bankama. Radi toga treba reći da je kapitalizam predstavlja oblik tržišne privrede u kojem imovina firmi i novac u bankama imaju tretman kapitala, t.j. imaju tretman akumulirane vrijednosti čija se vrijednosna dimenzija mora očuvati kako u kvantitativnom tako i u kvalitativnom smislu. Prema njoj se upravo odnosimo kao prema osnovnom stadu odakle i potiče pojam kapitala. Ukoliko se želi obezbijediti isti godišnji prinos u živoj stoci, veličina osnovnog stada se mora stalno održavati na određenom nivou i to kako u kvantitativnom tako i u kvalitativnom smislu. Ukoliko se želi obezbijediti isti godišnji prinos sredstava namijenjenih potrošnji (profit), mora se vrijednost imovine firme održavati na dostignutom nivou i to kako u kvantitativnom tako i u kvalitativnom smislu. Na taj način je jedna stočarska istina prodrla u ekonomiku razmjenske vrijednosti gdje se pretvorila u svoju suprotnost, jer niti ukupna imovina firme niti novac u bankama ne moraju imati tretman kapitala da bi tržišna privreda mogla funcionisati. To istovremeno znači da ne smijemo staviti znak jednakosti između kapitalizma i tržišne privrede. Tržišna privreda može biti kapitalistička i nekapitalistička, zavisno od toga da li imovina firmi i novac u bankama imaju ili nemaju tretman kapitala. Kapitalistička tržišna privreda može biti zasnovana kako na privatnom, tako i na državnom ili društvenom kapitalu, pa radi toga nema nikakvog smisla kapitalizam definisati određenim oblikom vlasništva nad kapitalom. Da li će tržišnna prireda u nekoj zemlji biti kapitalistička ili nekapitalistička, zavisi od volje parlamentarne većine te zemlje, a ne od bilo kakvih ekonomskih zakonitosti.
(Detaljnije o tome vidjeti u knjizi "Novi ekonomski modeli" autora Mirka Katića, objavljene u Torontu 2002 i 2006 godine.)
thread_title:  Sta je to kapitalizam?
Разговор:Нуклеарна енергија/Архива 1

message: Како би се код нас превео термин Nuclear power? Видим да у том чланку на Википедији на енглеском језику у интервикију код многих Википедија стоји Нуклеарна енергија.--micki talk 17:02, 30. август 2009. (CEST)
thread_title:  Термин Nuclear power
Разговор:Виктор Иго/Архива 1

message: Хм... биће да је Виктор Иго... --Dzordzm 23:02, 21 Феб 2005 (CET)
replies: text: Stilski katastrofalna "adaptacija" sa hrvatske Vikipedije. Nije ni potrebno procitati napomenu, vidi se odmah. Ja sam pokusao da ga pomalo doteram, ponekad je ipak bilo tesko razumeti sta je "pisac hteo da kaze". Transkripcija sa francuskog, takodje katastrofa. Tesko srpskog Vikipediji kad clanke sa hrvatske adaptiraju polupismeni Srbi. Stane77 (разговор) 05:43, 2. март 2011. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Овидије/Архива 1

message: Међу тројицом најпознатијих песника Августовог доба, поред Хорација и Вергилија, налази се Овидије који је српског порекла са Балкана.!!!!!??????
--Ford Prefekt 8 јул 2005 11:59 (CEST)
«...који је српског порекла са Балкана. Иза овакве тврдње, или боље рећи снажне претпоставке, треба стајати одговарајућим чињеницама. «
Које чињенице?
Ту је на првом месту тумачење његовог дела – Чије тумачење?
и резултати науке која се бави овом проблематиком – Која наука?
--Ford Prefekt 20:55, 12 јул 2005 (CEST)
thread_title:  Српско порекло
Разговор:Ђакомо Пучини/Архива 1

message: *Ова страница је сувише велика да буде без пасуса. Мени се овако чини много прегледнија! А и читљивија је, онако је лако изгубити се у тексту.
**Ако ти се више свиђа онако, ти слободно врати све онако како је било раније! --Милант 12:23, 29 Окт 2004 (CEST)
Мене баш мучи превод Пучинијеве опере "Le Villi". Видим да је у иначе одличном чланку у попису Пучинијевих опера ова опера преведена као "Вилисе". Мало сам претурао по мени доступним изворима (и по Нету) и само на једном месту сам пронашао "Вилисе" као превод на српски (тачније, на хрватски). Наслов опере на енглеском је "Le Villis",али ни то не помаже баш превише. Из самог синопсиса опере сазнајемо да су "Le Villi" заправо митска бића, виле (engl. fairies) које у ово опери имају значајну улогу. Мислим да би најбоље било да се назив те опере преведе као "Виле" (наравно, у смислу митских бића), а ако постоји страх да би се те "Виле" на значењском нивоу побркале са "вилама" (алаткама за скупљање сена), или са летњиковцем, раскошном кућом, онда се може ставити и ознака за дугоузлазни нагласак на првом слогу. Када би се ово исправило, чланак би био скоро па савршен.
Поздрав.
--делија 11:43, 23. јун 2006. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Седмица/Архива 1

message: У овом чланку сам користио и термин седмица и термин недеља, с тим да је недеља коришћена само када је било речи о седмодневној недељи, јер ми седмодневна седмица звучи као плеоназам (буквално пренатрпано). --Дунго ☼ (р) 16:44, 25. јул 2005 (CEST)
Како то 
replies: text: Иако нема директне астрономске везе, у широкој је употреби као јединица за време. 
а потом у другом пасусу у реченици без тачке стоји

text: Остале теорије шпекулишу да је седмодневни период поједностављење 1/4 лунарног месеца 
Ради информације, месечев циклус "стварно" траје 28 1/4 дана. Месечев циклус "стварно" има 4 мене. 28/4 даје 7 (гле чуда)! И још нешто. Период месечеве револуције јесте астрономска појам. Закључак, све што има везе са месечевом револуцијом ЈЕСТЕ астрономски повезано. ---{  JustUser   JustTalk}- 17:01, 17. септембар 2006. (CEST)

text: Ех, још да је ово сајт који свако може да уређује... :) --филип ツ 22:03, 17. септембар 2006. (CEST)
replies: text: :Читам и ја "Press". Тамо пише да мора да се хакује. ---{  JustUser   JustTalk}- 22:24, 17. септембар 2006. (CEST)
replies: text: ::Па верујем да имаш гореспоменуте способности на располагању. --филип ツ 22:25, 17. септембар 2006. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Енергија/Архива 1

message: Чишћење због латинице, јекавице, "E ovako, da pogledamo redom" итд. --Dungodung 11:45, 24. мај 2005 (CEST)
Није ли овај чланак сувише стручан за енциклопедију? не могу да га пратим ни на бициклу...--Goldfinger 16:02, 17. јун 2005 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Јел имамо налепницу за промашен чланак. Жао ми је да сам тек сада видео ово. Прича о енергији почиње мешањем енергије са силом (и снагом). Потом се наставља причом о материји и завршава у Малој Крсни и Великој Моштаници. (на енглеском је изузетан чланак). --JustUser 10:33, 5. децембар 2005 (CET)
*Чланак је заиста катастрофа. У питању је наш стари познаник Алокинц, о којем смо доста Викимедијиног хостинг простора већ потрошили на разноразним Трговима. --Dzordzm 11:19, 5. децембар 2005 (CET)
thread_title:  Промашен чланак 

message: Кратком, али ефикасном применом правила ПОП смо закључили да је чланак довољно проблематичан па је прво предложен за брисање. Међутим започето је превођење као, ипак, боље решење. --JustUser 12:20, 5. децембар 2005 (CET)
thread_title:  Alea iacta est
Разговор:Црква брвнара у Даросави/Архива 1

message: Прво што ми пада на памет - мора да постоји неки бољи назив за чланак о овој цркви. -- JustUser  JustTalk 23:12, 18. септембар 2007. (CEST)
replies: text: Како би било са Црква светих апостола Петра и Павла? -{--Kaster 23:18, 18. септембар 2007. (CEST)}-
replies: text: :Ма ваљда може, али гарант их има још са истим називом па ћемо имати вишеструку одредницу. -- JustUser  JustTalk 23:23, 18. септембар 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 07:53, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка
Разговор:Алфабет/Архива 1

message: Верујем да је ово сувопарна дефиниција и разрада појма алфабета, али хајде да се вратимо мало ка енциклопедији. У првом пасусу би требало да стоји нешто што би ученику, средњошколцу, требало да објасни у две реченице шта је алфабет. Зар не? 
Кад ме неко цимне телефоном да ме на брзину пита шта би то тачно требало да значи "алфабет", ја кажем "чек да погледам на википедији" и кренем да читам "Било који алфабет је једна оформљена...".  Уууххххх....  -- JustUser  JustTalk 09:45, 25. мај 2007. (CEST)
Обзиром да постоји посебна одредница Историја алфабета, овде је одељак Историја алфабета скоро дуплирање претходног. Вероватно би га требало смањити, али то ћемо касније. -- JustUser  JustTalk 09:54, 25. мај 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Ћуприја (град)/Архива 1

message: Прелеп ресторан Равно? Кафић Мозаик? Бришем одмах. 217.24.21.48 00:43, 25. јул 2007. (CEST)
thread_title:  Рекламе 

message: Izbrisao sam podatke o školama jer su nerelavantni. 217.24.21.48 00:49, 25. јул 2007. (CEST)
thread_title:  Škole 

message: Да ли би неко могао да дода изворе за део са историјом. Nikola-djordjevic 17:30, 25. јул 2007. (CEST)
thread_title:  Извори 

message: Можда би овај чланак требало спојити са чланком о општини Ћуприја. Nikola-djordjevic 17:30, 25. јул 2007. (CEST)
Znam da ovo možda nije prikladno ali mi je drago da vidim da je neko posvetio pažnju ovom članku. 217.24.21.140 (разговор) 23:16, 3. мај 2008. (CEST)
thread_title:  Спајање са чланком Општина Ћуприја
Разговор:Кењо Станков Јанковић/Архива 1

message: Треба промјенити наслов, односно име у : Крсто (Кењо) Станков Јанковић.
Група аутора:"Историјски лексикон Црне Горе" - књига 3. 2006. Братислав (разговор) 23:43, 29. децембар 2013. (CET)
thread_title:  Коментар чланка 

message: Није ми јасно зашто нијесу прихваћене измјене и допуне у овом чланку?
thread_title:  Коментар чланка 

message: Др. Жарко Шћепановић универзитетски професор Филозофски факултет у Никшићу у Енцикопедији Југославије ЈЛЗ 1988. том 5 стр 771. пише овако како је написано Јанкоић, Станков Кењо, а има наведена и друга литератута.--Drazetad (разговор) 23:56, 29. децембар 2013. (CET)
Поред горње енциклопедије у Политкином забавнику  у тексту „Приче из средњег века - Жабљак Црнојевића“ у делу под именом „Освајања и предаје“ помиње се Кењо Станков Јанковић.--Drazetad (разговор) 00:15, 30. децембар 2013. (CET)
На сајту Четниког покрета постоји опширан текст о Станков Кењи Јанковићу . Не помињем га због сајта и текста, него због надгробне плоче на његовом грубу, чија слика постоји у том тексту, па погледај шта пише.--Drazetad (разговор) 00:15, 30. децембар 2013. (CET)
Нема везе ако је на надгобној плочи стављено прво име оца (да се нагласи да је Станков, тј. ко му је отац).Братислав (разговор) 00:22, 30. децембар 2013. (CET)
У сва ти наведена текста нигде нема Крста.--Drazetad (разговор) 00:29, 30. децембар 2013. (CET)
thread_title:  Због овог 

message: Наводим како је насловљено у "Историјском лексикону Црне Горе" из 2006. године:
ЈАНКОВИЋ Станков Крсто -Кењо (Друшићи, Доњи Цеклин, 1794  - Стругари, 1861) а затим текст о њему. Крсто - као крштено име, а Кењо као надимак, по коме је био најпознатији. Често су у то вријеме давани једноставни надимци чак и османска имена "ради урока", тако да је мало ко из окружења лица памтио право,  крштено име познаника. Ето, и на надгобној плочи коју је подигао књаз Никола доминира надимак Крста Јанковића, као и име његовог оца Станка. Братислав (разговор) 01:56, 30. децембар 2013. (CET)
И ја сам ти навео шта пише и потписује професор универзитета из Никшића у Енциклопедији Југославије коју је издао Југословенски Лексикографски завод. Више се нећу јављати по овом питању.--Drazetad (разговор) 09:44, 30. децембар 2013. (CET)
thread_title:  Коментар чланка 

message: Читајући коментаре тј управо ово што сте написали доста сам научио о његовом имену али то нисам затекао у самом тексту. Мислим да на самом почетку треба да пише и једно и друго име и да се потом референцирају коментари са назнакама литературе. А једнога дана биће и фотографија надгробне плоче. -- JustUser  d[-_-]b  10:28, 30. децембар 2013. (CET)
thread_title:  Коментар о имену