lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор о Википедији:СИ патрола

message: Можда би ово могло да оживи уколико би било преуређено као „огласна табла за патролере“, по узору на администраторску таблу. ---{Новак}- (разговор) 10:54, 24. новембар 2010. (CET)
replies: text: Ако се ово реорганизује, треба узети у обзир и евентуално уклапање дела „Како пријавити вандала“ одавде. ---{Новак}- (разговор) 11:08, 24. новембар 2010. (CET)
thread_title:  Активирање 

message: Овде би требало превести енглеску страницу и прилагодити је пракси на нашој Википедији. 
http://en.wikipedia.org/wiki/Recent_changes_patrol
Турићу ово у моје задатке. Па кад буде било времена... --Јагода испеци па реци 09:43, 17. новембар 2011. (CET)
thread_title:  Нов текст
Разговор:Хасо фон Мантојфел

message: Ово није део конструкције име-презиме него титула. Дакле, пише се малим почетним словом, и са словом „х“ у себи пошто је сложеница (фрајхер). ---{Новак}- (разговор) 19:05, 24. новембар 2010. (CET)
thread_title:  „Фрајер“
Разговор:Klipni motor

message: Предлажем да се наслови и преусмерења усагласе. Клипни мотор је подврста мотора са унутрашњим сагоревањем.
 -- Сахараразговор 01:16, 26. новембар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Сателит (Нови Сад)

message: Било би добро да неко ко се разуме разјасни на који се тачно део Сателита односи појам Тозиновац. Ово се сматра најстаријим делом Сателита, а према мапи у књизи Др Слободана Ћурчића (Насеља Бачке - географске карактеристике), најстарији део Сателита представљају куће лоциране између Малог Сателита и фабрике Југодент, док је према чланку Богдана Т. Станојева о Сателиту (у 24 књизи Енциклопедије Новог Сада) Тозиновац исто што и Мали Сателит. PANONIAN (разговор) 15:53, 26. новембар 2010. (CET)
thread_title: Проблем са изворима
Разговор:Серђу Челибидаке

message: Sto se tice citiranja izvora: velik deo sam preveo sa engleske wikipedije, a navodjenje duzine trajanja Bruknerove osme simfonije se moze naci kao podatak na sajtu amazon.com - analogno i za navedene simfonijske cikluse. Nemam iskustva sa tim referencama i fus notama, pa ako nekoga ne mrzi...
213.198.212.58 (разговор) 12:54, 27. новембар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Химна косовских јунака

message: ---{Новак}- (разговор) 21:54, 27. новембар 2010. (CET)
Izuzetno glup članak "himna je srpska pesma o nečemu,postoje različite varijante.kraj" ovo je članak????

message: Ова песма није "српска песма", нити "српска средњевековна песма" како стоји у енглеској верзији странице. Аутор је Љубомир Симовић и одељци се у различитим верзијама у првом и другом издању његове драме "Бој на Косову". Верзија текста која се налази и на Википедији и другогде на интеренту је верзија из филма "Бој на Косову" (није познато да ли је Симовић аутор те верзије песме у целости). Текст је често замешан и са накнадним музичким варијантама песме (бенд 357, различите фолк варијанте...). Планирам да ускоро на основу тога преправим чланак, ако има неко нешто да замери или дода - молим нека учини то сада. Gugusaurus (разговор) 21:43, 23. новембар 2016. (CET)
thread_title:  Нетачан чланак
Разговор:Случај Сисак

message: Постоји већ Нестанци Срба у Сиску -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  20:53, 28. новембар 2010. (CET)
replies: text: Видећу да спојим. --Алекс (разговор) 21:12, 28. новембар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Стречнијански град

message: А зар није Стречањски?
--Sly-ah (разговор) 22:12, 28. новембар 2010. (CET)
ako je po meni onda je Strečnjanski zamak --Vcesnak (разговор) 22:17, 28. новембар 2010. (CET)
Овде се ради о адаптацији назива на српски језик. За замак се слажем, али мислим да је боље Стречањски (од Стречно) по аналогији на ливањски (од Ливно) или дувањски (од Дувно).
--Sly-ah (разговор) 22:35, 28. новембар 2010. (CET)
koliko mi je poznato u srpskom nema ia već samo ja ili ija a opet i u naslovu i u članku hrad nije grad već zamak u jeziku slovačkom--Vcesnak (разговор) 23:09, 28. новембар 2010. (CET)
Ово није добро. Стречнијански није у духу српског језика. Можда је у духу словачког, али српског сигурно није.
--Sly-ah (разговор) 07:22, 29. новембар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Родоскрвнуће код европских краљева

message: Imam jednu malu sugestiju. Recimo da se ja pitam, stranica bi se zvala: Međudinastičko rodoskrnavljenje. Zašto? Nije to bilo rezervisano samo za evropske monarhije, već i za ostatak sveta, a i nije toliko opširan naziv, poput trenutnog. U Africi je bilo čak i unutardinastičkog rodoskrnavljenja, setite se egipatskih faraona i faraonki...
Markon Padrino (разговор) 22:40, 20. новембар 2021. (CET)
thread_title:  Ime stranice
Разговор:Бранко Младеновић

message: Више до половине чланка говори о праБранковићима уместо да говори о Бранку М. Овај део је потребно свести на минимум док целовит текст евентуално издвојити у посебан чланак. ---{Новак}- (разговор) 21:40, 29. новембар 2010. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Штиково

message: Сукоб са селом Риђане, праћен помирењем, у фебруару 1922. ("Политика", 9. феб. 1922 - "Мотке, секире и барикаде"). — Alekol (разговор) 22:26, 18. јануар 2022. (CET)
thread_title:  Ситнице
Разговор:Митрополија скопска

message: Како да решимо питање старије историје? Скопска епархија је ушла у састав Српске архиепископије још 1282. године и касније је била под Српском патријаршијом све до турског освајања, а онда је поново била у саставу СПЦ од 1557. до 1766. године. Скопски су јерарси су и под Српском патријаршијом увек носили наслов митрополита. Ништа од све те раније историје није поменуто у садашњем чланку, а страница "Скопска епархија" упућује овамо. Можда би требало имати велику и јединствену страницу "Скопска епархија" за целокупну историју ове епархије од најстаријих времена до данас, са посебним одељцима за сваки историјски период? Сорабино 10:37, 7. јул 2016. (CEST)
replies: text: Уколико мислиш нешто написати у кратким тезама, онда може и овдје тај историјат. Уколико је нешто опширно, обимне литературе, доста текста, што би нарушило естетику ове главне странице онда се прави засебан чланак Историја Митрополије скопске.--Жељко Тодоровић (разговор) 13:27, 7. јул 2016. (CEST) с. р.
* Хвала на савету, то је добро решење. Гледаћу да додам по пар реченица о сваком раздобљу епархијске историје, па ако се некада буде ишло у детаље онда ћемо да правимо и посебан чланак за историју епархије, али отом-потом. Слична нам је ситуација и са старом Београдском епархијом - односно данашњом Архиепископијом Београдско-Карловачком. То је наша првопрестолна епархија, али на релевантним страницама нигде нема ни словца о старијој историји саме Београдске епархије. Сорабино (разговор) 18:49, 10. јул 2016. (CEST)
thread_title:  Старија историја?
Разговор:Мимар Синан

message: " bio najznačajniji arhitekt u razdoblju sultana Selima I, Selima II, i Murata III." A gdje je Sulejman?
A što se tiče njegove vjere prije islamizacije, ako je stvarno bio Armenac, najvjerojatnije je bio monofizit, a ne pravi pravoslavac. Naime, iako se danas armenski monofiziti zovu pravoslavcima, oni su se otcijepili od glavnine crkve još u V stoljeću i svi ostali smatrali su ih hereticima. Oni su teološki dalje od (pravih) pravoslavaca nego katolici. Upravo je zbog njih bio uveden onaj način križanja, koji se danas smatra isključivo pravoslavnim. Na taj su način ondašnji kršćani pokazivali da nisu monofiziti.
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Френк Лојд Рајт

message: 1. Прва поставка овог чланка је имала у 99 процената идентичан садржај као и чланци на Википедији на хрватском, српскохрватском и тзв. босанском језику. Учинило ми се то као недовољно јер је у овом случају реч о архитекти који је вишеструко утицао на развој савремене архитектуре.
2. Одлучио сам да у потпуности преведем чланак са Википедије на енглеском језику јер je тај чланак врло добра полазна основа за даље детаљније истраживање  Рајтове архитектуре и њеног утицаја на развој архитектуре уопште. И, наравно, да тај превод поставимо на Википедију на српском језику.
3. Превод чланка је у неким елементима мало проширен и освежен подацима и из других извора.
4. У ликовно-графичком смислу чланак је обогаћен јер се ради о архитектури и дизајну па је фотографија у том смислу, најречитија информација. --Властимир Ћоровић 11:42, 22. фебруар 2015. (CET)
thread_title:  Чланак о Френк Лојд Рајту
Разговор:Волфганг Амадеус Моцарт

message: Nije Salcburg nego je Salzburg!
replies: text: Е није, него је управо Салцбург. --Жељко Тодоровић (разговор) 12:59, 13. децембар 2014. (CET) с. р.
thread_title:  Salzburg
Разговор:Готфрид Вилхелм Лајбниц

message: Ако је то било тако, он би био споменут у књизи Nowy biografiski słownik k stawiznam a kulturje Serbow. Нема њега као „Србина” ни у горњолужичкосрпском текстуалном корпусу. --Slavic frontier (разговор) 14:35, 13. јул 2019. (CEST)
replies: text: Логика ти је нула. Ако није у некој књизи не значи да није Србин. Додате су и референце као извори о његовом пореклу. — 62.240.24.131 (разговор) 19:17, 23. фебруар 2023. (CET)
replies: text: :Водећи се логиком да само зато што се неки податак не налази у некој књизи не значи да није тачан можемо да кренемо са оспоравањем свега могућег. И не ради се о било којој књизи, већ о Лужичкосрпском биографском речнику (наш еквивалент је Српски биографски речник). Да је Лајбниц заиста био Лужички Србин дефинитивно би ушао у речник, јер су у њему енциклопедијски представљене биографије најзначајнијих Лужичких Срба; међутим, то није случај, али га зато има у немачком биографском речнику – Neue Deutsche Biographie. На страну што су Србин и Лужички Србин искоришћени као синоними, иако то нису. Нема доказа да је Лајбниц, како је он сам сматрао (а на основу чега су његови биографи преузели тај податак), имао словенске корене са очеве стране. О пореклу Лајбница и његове породице в. чланак Ернста Крокера (посебно прву и претпоследњу страницу), историчара и библиотекара, а од новијих биографија (обе су наведене у Литератури чланка) Антоњацу (2008, стр. 26, 68–69) и Ејтона (1985, стр. 4). О Лајбницовом презимену в. Крокера, стр. 320 (истраживање Роберта Фишера није доступно онлајн). — DysFunctional3 (разговор) 20:08, 8. новембар 2023. (CET)
thread_title:  Лајбниц није био Лужички Србин: ово је лаж
Разговор:Зигмунд Фројд

message: У Корпусу српског језика Сигмунд се јавља 214 пута, а Зигмунд 21, што значи да се некад изговара овако, некад онако. Сада се поставља питање да ли је Сигмунд довољно уобичајен да се на Википедији одступи од правила транскрипције...? Друго Сигмунд фројд је Жидов рођен у Моравској (место се данас зове Прибор, а налази се у Чешкој) као Sigismund Schlomo Freud,  па се поставља питање да ли је његово име немачког порекла? Као што је неко од уредника својевремено због уобичајене примене имена Момо - Момчила Капора, прекрстио у Мому Капора, не уважавајући његова званична документа, не видим разлог да због учестлије примене имена Сигмунд, википедија не задржи овај назив у безброј текстова.— Dr Milorad Dimić (разговор) 13:02, 28. фебруар 2022. (CET)
replies: text: Не знам зашто ме опет нападате. Прво сте ми покрали неколико чланака на такмичењу, ја сам Вам опростио. Друго, средио сам Вам чланке о музејима посвећене овом психологу који су били тако очајним и неенциклопедијским стилом написани да је било смешно читати. Треће Момо се зове Момчило и само ће у првој реченици и у инфокутији (пуно име) стојати тако, а у осталим реченицама ће бити онако како су га звали — Момо. Четврто, тренутно једино ја сам држим правопис и транскрипцију овог пројекта тако да бих Вас замолио да се уздржите од пасивно-агресивних напада, чак и ако можда негде погрешим, што у овди није случај. Хвала. — Ничим неизазван (разговор) 19:01, 28. фебруар 2022. (CET)
thread_title:  Да ли је Сигмунд устаљено име Фројда или га треба мењати у Зигунд?
Разговор:Жан Жак Русо

message: По којој је логици Русо филозоф просветитељства, осим што је живео у периоду процвата просветитељства!? Према чланку Просветитељство то је период  у коме је дат "нагласак разуму, анализи, и индивидуализму насупрот традиционалним линијама ауторитета". Према уводном делу о Русоу (подебљано су наведене нелогичности):
replies: text: Он је сматрао да је савремена култура негација природе и зато је говорио да људи треба да се врате природи - слободи и једнакости. За Русоа неједнакост је настала са приватном имовином, а држава уговором. За Жан-Жака Русоа, као просветитеља, васпитање је било темељ друштва. Русов неизмеран утицај је у томе што је био први прави филозоф романтизма. Код њега се први пут помињу многе теме које су доминирале интелектуалним животом наредних стотину година, као што су: уздизање осећања и невиности и умањивање значаја интелекта; изгубљено јединство људског рода и природе; динамична концепција људске историје и њених различитих нивоа; вера у теологију и могућности обнављања ишчезле слободе.
Ако просветитељство акцентује индивидуализам и логику, а Русо колективизам и осећајност, како је онда стављен у исти кош? Према овоме, Русо је прото-марксиста и гностичар, што је сушта супротност идеји просветитељства. — Zenfiric (разговор) 14:03, 28. децембар 2023. (CET)
thread_title:  Просветитељство и Русо
Разговор:Мустафа Кемал Ататурк

message: Иако Википедију не уређујем већ неколико година, видим да се ништа није променило. Ћировић и даље штанцује чланке не обраћајући пажњу на дух српског језика. Као да ради на норму. Самарџија (разговор) 22:02, 6. мај 2021. (CEST)
thread_title:  Дух српског језика
Разговор:Давид Бен Гурион

message: Poslednje 3 recenice teksta nemaju nikakvu logiku. Procitajte sta ste napisali:
Но, Бен Гурион је основао нову странку — Харесхима Хамамлацхтит (Државна листа) која је освојила четири посланичка места у Кнесету на изборима 1969. године. Наредне године Бен-Гурион је отишао у пензију и задњих десет година свог живота је живео у кибуцу Сде Бокер у подручју Негев. Преминуо је 1. децембра 1973. године.
Od 1969. do 1973. nema 10 godina.
thread_title:  Greska
Разговор:Саладин

message: Чланак је стилски на више места јако лоше написан, негде чак и губи структуру енциклопедијског чланка. Такође одређени делови одају ноту необјективности. AcoCar (разговор) 03:35, 8. април 2018. (CEST)
thread_title:  Стил
Разговор:Сун Јат Сен

message: Шта би, може ли неко да премести? Текст је добар откад сам га преправио, али наслов и даље није, јер немам могућност да преместим. Референца је дакле, Правопис, тачка 197б, страна 173, где се Сун Јат Сен наводи као традиционални облик који не треба мењати:
Правила која се утврђују не треба схватити као ретроактивну обавезу и мењати ликове имена која су већ ушла у постојани изражајни обичај, а онда и у стручну и другу литературу. То нпр. значи да не треба мењати имена из кинеског језика типа Пекинг, Сун Јат Сен, Чанг Кај Шек, Куоминтанг или пак из португалског језика Рио де Жанеиро, Васко да Гама, Магелан (па и новије Јанеш) — без обзира на нова правила.
Болдирао сам део са овим случајем. 109.93.29.117 (разговор) 12:06, 30. мај 2022. (CEST)
Нема никог да преименује текст? Означавам , за ког на правописном тргу видим да је транскрибовао имена италијанских насеља. Не знам види ли уопште неко ово што пишем. Поздрав. 178.223.127.23 (разговор) 15:22, 8. јун 2022. (CEST)
replies: text: Урађено. Опростите на касном одговору. — Aca (разговор) 00:29, 11. јун 2022. (CEST)
thread_title:  Премештање
Разговор:Августин Хипонски

message: Пробао сам унети слику код прозора "Аурелије Аугустин", али нисам успео. Нашто са тим "прозором" филозофа није у реду. --Stebunik (разговор) 21:23, 13. децембар 2013. (CET)
thread_title:  Слика
Разговор:Стварност

message: У првој реченици видим, па ме занима јел' придев "збиљски" заиста постоји у српском језику? 212.62.54.157 (разговор) 18:37, 27. јун 2011. (CEST) Иван из Крушевца
thread_title:  Збиљски?
Разговор:Породица

message: Znači sterilni par NIJE porodica zato što nisu reproduktivno sposobni?-- -{Pedja}-  (kaži slobodno, прилози, датотеке) 14:48, 25. септембар 2013. (CEST)
replies: text: Тако је према Речнику социјалног рада Ивана Видановића. Својевремено је аутор целу књигу донирао Википедији, па смо доста нискоквалитетних/неенциклопедијских чланака добили у кратком року (ништа лично, али стварно је тако). Ово је само један у низу таквих (списак свих налази се овде). Требало би што пре изменити овакав чланак. За почетак, Биологија за осми разред основне школе у издању Логоса породицу дефинише као заједницу две или више јединки исте врсте (значи, баш је дефиниција породице као такве, а не фамилије као таксономског ранга). Дакле, нити је потребно да буду људи, нити партнери, нити фертилни, нити да имају потомство... Наравно, у чланку се можемо освртати само на људске породице, али тренутна дефиниција је неприхватљива на велики број начина. Сем биологије, ту су грађанско, први разред основне, или природа и друштво, да ли трећи или четврти — нико не помиње оно што је овде. --Lakisan97 (разговор) 15:07, 25. септембар 2013. (CEST)
thread_title:  reproduktivno sposobni
Разговор:Персијски језик

message: Reči navedene kao "reči zajedničkog porekla u persijskom i srpskom jeziku", nisu dobar primer, jer to nisu srpske (ili slovenske) reči nego turcizmi, od kojih su mnogi upravo iz persijskog jezika. Dok u persijskom ima dosta reči sličnih našim pravim srpskim (slovenskim) rečima.
thread_title:  Наведене ријечи? 

message: Na mapi rasprostranjenosti persijskog jezika na kojoj su predstavljene suverene drzave, autonomne pokrajine Vojvodina i Kosmet predstavljene su odvojene od Srbije tj. kao drzave
replies: text: Popravio sam, ukoliko me ne revertuju na ostavi. Uklonio sam granice Vojvodine (jer nisu navedene unutrašnje granice kod svih drugih država) a kod Kosmeta sam stavio isprekidanu crtu.--В и к и в и н дбла бла 01:28, 29. јул 2011. (CEST)
thread_title:  Mapa
Разговор:Фикција

message: U Rečniku socijalnog rada (2006) je napravljena greška - zvodni deo pojma
se odnosi na fiksaciju. U tom smislu se radi izmena.
--vox (разговор) 12:09, 4. јун 2013. (CEST)
thread_title:  Izmena pojma iz rečnika socijalnog rada 

message: :lanci na drugim jeyicima se bave vidom yabave, a ne psihologijom. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  05:25, 9. септембар 2014. (CEST)
thread_title:  Preimenovanje
Разговор:Велики прасак

message: —Dcirovic (разговор) 06:04, 1. јануар 2024. (CET)
 Подршка за статус доброг, уз потребно за додавањем још референци и евентуално сегмент о теорији у популарној култури. — Садко  (ријечи су вјетар) 01:52, 2. јануар 2024. (CET)
 — Чланак је препун грешака у HARV референцама (пример). То треба исправити пре него што буде кандидат за добар чланак. — Ђидо (разговор) 08:42, 3. јануар 2024. (CET)
replies: text: Такође, цитати у референцама би (ваљда) требало да буду преведени на српски. — Ђидо (разговор) 08:46, 3. јануар 2024. (CET)

text: То сам доста поправио: Посебно:Разлике/26684708‎/26685011‎ — Ђидо (разговор) 09:05, 3. јануар 2024. (CET)

text: ...и литература треба бити подељена на ”Литература” (која је референцирана) и ”Додатна литература” (која није референцирана у тексту). Колико видим, 2/3 књига из списка литературе није референцирано из текста. — Ђидо (разговор) 09:07, 3. јануар 2024. (CET)

text: Hvala na doprinosu.--Dcirovic (разговор) 09:14, 3. јануар 2024. (CET)
thread_title:  Кандидат за добар чланак на расправи
Разговор:Млечни пут

message: ПРЕДЛОГ ЗА ИЗМЕНУ:МЛЕЧНИ ПУТ ЈЕ ПЕ ПРЕЧКАСТА СПИРАЛНА ГАЛАКСИЈА У КОЈО СЕ НАЛАЗИ СУНЧЕВ СИСТЕМ,И ОСТАЛИ СИСТЕМИ ЗВЕЗДА,КОЈА ЈЕ ЧЛАН ЛОКАЛНЕ ГАЛАКТИЧКЕ ГРУПЕ УНУТАР вИРГО СУПЕРЈАТА ГАЛАКСИЈА.
--109.92.19.186 (разговор) 12:22, 21. август 2013. (CEST)Предраг Стаматовић

message: Interesuje me da li se o mlecni put okrece oko neceg i za koliko napravi krug..--109.93.191.55 (разговор) 11:06, 10. мај 2016. (CEST)
replies: text: Центар масе Локалне групе галаксија је негде између наше галаксије и Андромеде. Тако да се може рећи да се делом наша галаксија креће око тог центра масе (у будућности ће се сударити са Андромедом па ће вероватно та нова огромна галаксија постати центар масе Локалне групе). Такође, када се још мало одаљимо, наша галаксија је део Локалног суперјата галаксија, чије је средиште у близини галактичког јата Девица, тако да је то следећи центар ротације. Када још даље кренемо, Локално суперјато је део још веће структуре галаксија чији је центар масе негде у близини суперјата Ланијакеа, који се још назива и Велики атрактор (од енглеског -{atract}- – привући). Према најновијим подацима у том региону је сконцентрисана маса десетинама хиљада пута већа од масе Млечног пута и утиче на регион свемира од неколико стотина милиона светлосних година (БАШ велико). Дакле Сунце око центра Млечног пута — Млечни пут око центра између њега и Андромеде — ове две са осталима у локалној групи око масе у близини јата Девица — све то око центра масе Велики атрактор. Опет се све то креће негде, али да има нека коначна тачка око које све ротира – нема. Све ово је само на основу онога што знамо, а врло је вероватно да знамо веома, веома мали део. Авај, небеса детаљније изучавамо тек четири века, дуг је пут пред нама.  --Михаило (разговор) 14:03, 10. мај 2016. (CEST)
thread_title:  Mlecni put
Разговор:Ендокрини систем

message: Грудна жлезда је поменута једном у тексту и једном на слици и није детаљније прокоментарисана нити је стављен линк ка посебном чланку на ту тему, а који већ постоји на Википедији.
Поздрав,
 Марко Бранковић
89.216.38.62 (разговор) 12:03, 15. април 2014. (CEST)
thread_title:  Грудна жлезда
Разговор:Нос

message: За почетну слику носа додата је слика носа пса,али тако одвратна да сам се практично на мртво препао када сам је видео. Замолио бих некога да ту слику промени. Бока ББ (разговор) 12:58, 29. октобар 2019. (CET)
thread_title:  Слика