Разговор:F-16 Фајтинг фалкон/Архива 1

message: Расправа траје до: 22. јуна 2011. у 15:29.
=== Коментари SmirnofLeary (разговор) ===
Уводни пасус је добар, мањи недостатци су то што је „масовна прозводња“ наглашњена у више реченица (...вишенаменски масовни борбени авион...,  ... а доживео је масовну серијску производњу ..., Произведено је око 4 400 примерака ...), можда би се могла избећи ова конструкција „масовни борбени авион“. Такође и овај део „мултинационални авион“ је у сукобу са првом реченицом где се каже да је „амерички вишенаменски ловачки авион“.
Испод, везано за поскока, да ли је добар превод? Фино звучи „поскок“, али не верујем да су авион американци зову баш по тој врсти змије. Ако се не варам поскок је европска змија, са много мањом распрострањеношћу од шарке. Мислим чак да јој је ареал ограничен на Балкан (мапа). Да није је у питању нека Кобра? --SmirnofLeary (разговор) 23:57, 16. јун 2011. (CEST)
Текст испод прве слике: Дански F-16 фајтинг фалкон, двосет - претпостављам да тереба да стоји двосед.
Масовни борбени авион се користи као појам, пошто се употребљава у већини задатака и то у већем броју. Сагласно томе је и најбројнији у оперативној употреби у дотичној армији (ваздухопловству). Мултинационални је ако су га као таквог прихватили и увели у употребу у већем броју земаља, а овога убедљиво јесу. Назив „поскок“ је везан за бочни изглед, носни део је издигнут због великог потрупног усисника. Серијска производња је стварно масовна за ту врсту производа и то на неколико локација, на разним континентима.-- Сахараразговор 00:22, 17. јун 2011. (CEST)
Одељак „Лаки ловац“, пасус при дну: Није јасно из реченице на шта се односи део ... следећи је за месец дана касније. Да ли је други лет био месец дана касније, да ли је направљен други прототип? --SmirnofLeary (разговор) 00:30, 17. јун 2011. (CEST)
Следећи одељак „Испитивање у лету“, даје одговор на питање изнад. Поново се помиње да је први лет прототипа био 2. фебруара 1974. Даље одељак „Ловац бомбардер“ појаснити -{F-17}-, о ком стандаду је реч? Претпостављам да се мисли на -{YF-17}-?
-{YF-17}-, практично није ни чекан, већ је одбачен и ако је касније коришћен за морнарицу за развој F-18. Колика је масовност овог производа види се ако се упореди произведено око 10 000 Сејброва по цени око 300 000 & а F-16 око 5 000 по цени од око 20 милиона &. Сејбр је произведен авион са млазним мотором у највећем броју у историји ваздухопловства.-- Сахараразговор 00:54, 17. јун 2011. (CEST)
Одељак „Производња“, конструкција реченице: ... , а у току од 2010. године и опције партија 46 и 40-{c}-. и реченица ..., табеларно је приказаној десно, укупно 2 216 примерака. Затим „Јужно Корејска“, проверити како се исправно пише, да ли спојено Јужнокорејка, јужно-корејска или како већ? --SmirnofLeary (разговор) 22:52, 17. јун 2011. (CEST)
Решено је то са прецизнијом и једноставнијом формулацијом.-- Сахараразговор 23:38, 17. јун 2011. (CEST)
replies: text: Свака част за чланак. Заиста нисам знао да имамо и извандерне чланке. Па ово је начни рад а не чланак. --БаШ-ЧелиК (разговор) 01:37, 18. јун 2011. (CEST)
Одељак „Негативна статичка стабилност“ ... брзинама јесте прековише стабилан на великим брзинама, када му је тешко мењати путању лета.
Сутра прегледам „Варијанте“ и највероватније прекосутра „Оперативну употребу“, ако није проблем да се гласање помери за 24.7.2011.  у 15:30ч. До тада ћу прочитати цео чланак и преправити грешке на које наиђем. --SmirnofLeary (разговор) 01:41, 21. јун 2011. (CEST)
„Оперативна употреба“ БиХ,  ... а два су прелетела у Српску Републику у Хрватску. --SmirnofLeary (разговор) 22:59, 22. јун 2011. (CEST)
thread_title:  Кандидат за сјајан чланак на расправи 

message: Уводни пасус је добар, мањи недостатци су то што је „масовна прозводња“ наглашњена у више реченица (...вишенаменски масовни борбени авион...,  ... а доживео је масовну серијску производњу ..., Произведено је око 4 400 примерака ...), можда би се могла избећи ова конструкција „масовни борбени авион“. Такође и овај део „мултинационални авион“ је у сукобу са првом реченицом где се каже да је „амерички вишенаменски ловачки авион“.
Испод, везано за поскока, да ли је добар превод? Фино звучи „поскок“, али не верујем да су авион американци зову баш по тој врсти змије. Ако се не варам поскок је европска змија, са много мањом распрострањеношћу од шарке. Мислим чак да јој је ареал ограничен на Балкан (мапа). Да није је у питању нека Кобра? --SmirnofLeary (разговор) 23:57, 16. јун 2011. (CEST)
Текст испод прве слике: Дански F-16 фајтинг фалкон, двосет - претпостављам да тереба да стоји двосед.
Масовни борбени авион се користи као појам, пошто се употребљава у већини задатака и то у већем броју. Сагласно томе је и најбројнији у оперативној употреби у дотичној армији (ваздухопловству). Мултинационални је ако су га као таквог прихватили и увели у употребу у већем броју земаља, а овога убедљиво јесу. Назив „поскок“ је везан за бочни изглед, носни део је издигнут због великог потрупног усисника. Серијска производња је стварно масовна за ту врсту производа и то на неколико локација, на разним континентима.-- Сахараразговор 00:22, 17. јун 2011. (CEST)
Одељак „Лаки ловац“, пасус при дну: Није јасно из реченице на шта се односи део ... следећи је за месец дана касније. Да ли је други лет био месец дана касније, да ли је направљен други прототип? --SmirnofLeary (разговор) 00:30, 17. јун 2011. (CEST)
Следећи одељак „Испитивање у лету“, даје одговор на питање изнад. Поново се помиње да је први лет прототипа био 2. фебруара 1974. Даље одељак „Ловац бомбардер“ појаснити -{F-17}-, о ком стандаду је реч? Претпостављам да се мисли на -{YF-17}-?
-{YF-17}-, практично није ни чекан, већ је одбачен и ако је касније коришћен за морнарицу за развој F-18. Колика је масовност овог производа види се ако се упореди произведено око 10 000 Сејброва по цени око 300 000 & а F-16 око 5 000 по цени од око 20 милиона &. Сејбр је произведен авион са млазним мотором у највећем броју у историји ваздухопловства.-- Сахараразговор 00:54, 17. јун 2011. (CEST)
Одељак „Производња“, конструкција реченице: ... , а у току од 2010. године и опције партија 46 и 40-{c}-. и реченица ..., табеларно је приказаној десно, укупно 2 216 примерака. Затим „Јужно Корејска“, проверити како се исправно пише, да ли спојено Јужнокорејка, јужно-корејска или како већ? --SmirnofLeary (разговор) 22:52, 17. јун 2011. (CEST)
Решено је то са прецизнијом и једноставнијом формулацијом.-- Сахараразговор 23:38, 17. јун 2011. (CEST)
replies: text: Свака част за чланак. Заиста нисам знао да имамо и извандерне чланке. Па ово је начни рад а не чланак. --БаШ-ЧелиК (разговор) 01:37, 18. јун 2011. (CEST)
Одељак „Негативна статичка стабилност“ ... брзинама јесте прековише стабилан на великим брзинама, када му је тешко мењати путању лета.
Сутра прегледам „Варијанте“ и највероватније прекосутра „Оперативну употребу“, ако није проблем да се гласање помери за 24.7.2011.  у 15:30ч. До тада ћу прочитати цео чланак и преправити грешке на које наиђем. --SmirnofLeary (разговор) 01:41, 21. јун 2011. (CEST)
„Оперативна употреба“ БиХ,  ... а два су прелетела у Српску Републику у Хрватску. --SmirnofLeary (разговор) 22:59, 22. јун 2011. (CEST)
thread_title:  Коментари [[Корисник:SmirnofLeary|SmirnofLeary]] ([[Разговор са корисником:SmirnofLeary|разговор]]) 

message: Primetila sam da su u članku naizmenično korišćene crta i crtica u nazivu F-16. To bi bilo dobro ujednačiti, da ne bude tako šareno. --Јагода испеци па реци 20:33, 19. јун 2011. (CEST)
Нажалост то је наслеђе тежње једног учесника да мења обичај и традицију. Сада је тешко све очистити, подкраде се.-- Сахараразговор 21:48, 19. јун 2011. (CEST)
Ја сам запазила у насловима. Барем одатле уклоните. Савет: можете користити и претрагу свог браузера. Едитујте цео чланак, а онда прођите претрагом браузера кроз цео чланак. Ја тако радим кад треба да променим једну те исту реч у целом чланку. --Јагода испеци па реци 22:10, 19. јун 2011. (CEST)
Прошао сам пешке цео чланак, мислим да сам уједначио, ако се негде прокрало видећемо и појединачно исправити.-- Сахараразговор 22:45, 19. јун 2011. (CEST)
thread_title:  Crte i crtice 

message: Има неких четвороцифрених бројева, треба им ставити тачку након хиљаде. Правписно је довбро и овако, али је неписано правило на њики да се бројеви пишу с тачкама. Зато их треба уједначити са другим чланцима. Него, видим да има нешто на шпанском сакривено, да ли вам је потребна помоћ за превод? --Јагода испеци па реци 23:12, 19. јун 2011. (CEST)
Ми смо о томе причали, пре неколико година и тада смо се сагласили да је то исправно и ја се тога држим у свима чланцима. Поготово што је ту правопис изричит, а и учење у школама и факултетима. -- Сахараразговор 23:20, 19. јун 2011. (CEST)
replies: text: Ја нисам ни рекла да није исправно, али је неки неписани договор на њики да се увек пишу тачке, па га ваљда треба поштовати. Такође је исправно писати метре, километре, литре и сл. и ћирилицом и латиницом, па је договор да се пишу само латиницом. Ја то нећу дирати, јер, као шт си рекао, обоје је правилно према правопису, али само напомињем да постоји неписани договор око тога на њики, за случај да не знаш. --Јагода испеци па реци 23:23, 19. јун 2011. (CEST)
То сам тако и схватио. Ово на шпанском сам уклонио то су била објашњења која нису потребна.-- Сахараразговор 23:25, 19. јун 2011. (CEST)

text: Урађено је то са тачком гдје сам пронашао, па је сада чланак још сјајнији. :) --БаШ-ЧелиК (разговор) 00:03, 20. јун 2011. (CEST)
Као и увек Сахара не пише чланке већ само супер-сјајне-чланке. Не знам колико је паметно транскрибовати џенерал дајнемикс, с обзиром да га руси не транскрибују. По мени ово је већ сјајан чланак. --Алекс (разговор) 12:47, 22. јун 2011. (CEST)
thread_title:  Табела Корисници 

message: Да ли се то мени чини,или је ово најдужи чланак на српској Википедији?Darko SpaceMan (разговор) 02:05, 30. август 2011. (CEST)
replies: text: Чини ти се, ако меримо чланке у бајтовима (а то је једино чиме можемо да меримо на лак начин). --филип @ 08:15, 30. август 2011. (CEST)
thread_title:  Најдужи чланак