lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:Anatoksin-a

message: ne doyvoljava uglaste i srednje zagrade https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Anatoksin-a&diff=26240731&oldid=26240728 — KrleNS (разговор) 06:09, 9. октобар 2023. (CEST)
replies: text: Ставиш nowiki око текста: Посебно:Разлике/26240864‎. — Ђидо (разговор) 08:14, 9. октобар 2023. (CEST)
thread_title:  Sablon
Разговор:Мирослав Крлежа/Архива 1

message: Ovaj i slične članke bi trebalo prevseti na srpski i dotjerati. Nemam vremena,pa...radite ljudi. Mir Harven 12:02, 29 Јан 2005 (CET)
----
Овај чланак нема потребе "преводити" на српски, јер је он на српском, и сви га одлично разумеју кад га читају. За Хрвате је на хрватском, а за Србе је на српском. --Покрајац 17:38, 29 Јан 2005 (CET)
Међутим, уколико га не(т)ко жели "дотјерати" - немам ниш(та) против... :). Поздрав, --Покрајац 17:40, 29 Јан 2005 (CET)
Овај чланак сам превео са хрватског на српски када сам га постављао на википедију. Сад сам га читао још једном да провјерим да ми није промакла нека несрпска ријеч, али је нисам спазио. Borovlado 13:52, 30 Јан 2005 (CET)
e vi i vaši jezici, umesto da prevodimo savremene svetske pisce mi prevodimo krležu sa hrvatskog na srpski!!!
thread_title:  Први поднаслов 

message: За овај цитат  треба навести изворе. --БаШ-ЧелиК (разговор) 15:19, 10. фебруар 2012. (CET)
Jako sumnjam da je to rekao već 1919. Pa pisao je ekavicom sve do Radićevog ubojstva. Nakon tog događaja, već je to mogao reći. Ali je rekao i puno ružnih stvari o Hrvatima. Taj je se nalajao svima. 213.147.120.119 (разговор) 14:37, 18. март 2015. (CET)
thread_title:  Цитати
Разговор:Мирко Ковач/Архива 1

message: Mirko Kovac se vise puta javno izjasnio kao hrvatski knjizevnik. To gde je on rodjen mislim da nije bitno!
--Branko1408 (разговор) 06:46, 5. мај 2011. (CEST)
http://www.nacional.hr/clanak/47940/mirko-kovac-istarsko-utociste-majstora-kazalisne-provokacije
http://www.pecat.co.rs/2010/07/bodez-mirka-kovaca/
http://blog.b92.net/text/16699/Mirko-Kovac%3A-Blizu-mitova-padaju-glave/
replies: text: Evo recimo iz intervjua objavljenog na blogu B92:

text: Znači da nisi u pravu. --В. Бургић  (реци...) 07:13, 5. мај 2011. (CEST)
"Nije potrebno da budes Srbin da bi te takve stvari bolele"
http://www.yugopapir.com/2013/09/mirko-kovac-pisac-koji-menja-svoje.html
"Mirko Kovac je Srbin od Trebinja, autor knjiga: "Vrata od utrobe", "Gubilište", "Životopis Malvine Trifković" dobitnik nagrade "Tuhovski" koja se dodjeljuje piscima u egzilu, svojevremeno dobitnik dvije ninove nagrade, živio u Beogradu i jedan od prvih stradalnika Miloševićeva režima."
http://www.orbus.be/proza/proza_06.htm
"Nešto sam promrsio – hitao sam na autobus – da što se mene tiče „ja sam više običan čovek i republikanac a manje Srbin“ – tada se Kovač okrenuo. Ja sam ono što ste preveli iz L. Šestova uzeo i to kao svoju devizu, da pisac treba tragom intuicije sve da kaže pa makar izgubio zbog toga i čast i ime, i porodičnu i druge naklonosti ili bio proglašen za izroda. Onda se još jednom okrenuo prema meni i Rackoviću i rekao: kako ste to dobro rekli, zapisaću. Nisam ja to rekao, nego Romen Rolan. Gde, kada bože, nisam znao a celog sam R. Rolana rekao bih čitao. Ja sam tu frazu Romena Rolana celu tada naveo: „Ja se mnogo više osećam republikancem nego Francuzom, ja bih izdao i svoju domovinu u ime Republike“. Vratio se nazad i stavio mi šaku na rame, široku, meni se činilo sveg me je pokrila – šaku punu Isusa i neke topline."
http://pescanik.net/isusova-saka-na-mom-ramenu/
"while a prominent Serbian writer, Mirko Kovac, fled Belgrade"
https://books.google.com/books?isbn=0198292007
"directed by Lordan Zafranovic in collaboration with the Serbian writer Mirko Kovac"
https://books.google.com/books?isbn=0253342104
"and his best collaborator, the Serbian writer and scriptwriter Mirko Kovač"
http://www.occupation-27thpicture.com/who-is-who/
(neo)ustaski sajt croatianhistory.com navodi da je: "Mirko Kovac, an outstanding Serbian writer and intellectual"
http://www.croatianhistory.net/etf/et112.html
U peticiji za bombardovanje Republike Srpske, Beograda i naoruzavanje Muslimana, potpisao je sebe kao: "Mirko Kovac, Serbian novelist"
http://www.npolicy.org/userfiles/file/Nuclear%20Heuristics-What%20the%20West%20Must%20Do%20in%20Bosnia.pdf
178.223.160.203 (разговор) 19:01, 8. мај 2016. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Видосав Стевановић/Архива 1

message: Ставио сам ознаку за пристрасност да не бих лепио тагове по целом тексту. Највећи део чланка је преузет са сајта vidosav.lol. И, како бих рекао, не изгледа баш најнеутралније.
Чак и да тврдње са сајта који је посвећен Видосаву јесу тачне, требало би их ваљано референцирати и преформулисати у облик који је приватљивији за једну енциклопедију.
--У пролазу (разговор) 13:12, 2. октобар 2014. (CEST)
thread_title:  Промоција(?)
Разговор:Историја/Архива 1

message: Било би лепо превести овај чланак са енглеске. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  06:16, 10. јануар 2010. (CET)
thread_title:  Прерада 

message: Ova stranica je super,ali zanima me ima li mozda nesto vise o Istoriskim izvorima,.. :D
thread_title:  Istorijski izvori
Разговор:Језик/Архива 1

message: Какве су ово глупости? Српскохрватски, пре свега, није мртав језик, то је само једно име за језик(е) који постоји од средњег века до дана данашњег. То би било исто као када би југословенски лингвисти пре четрдесет година рекли да је српски мртав језик. Српскохрватски није неки посебан језик који се користио у Југославији и данас више не постоји; то је само један од термина за означавање стандардног језика, односно стандардних језика Срба, Црногораца, Хрвата и Бошњака (и међу њима такође и Буњеваца, Крашована, Торлака и других мањих етничких група). А друго, црногорски још увек није стандардан језик, који су сад то бакрачи? --Ђорђе Д. Божовић (разговор) 16:50, 31. децембар 2006. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Право/Архива 1

message: Pravo je skup pravnih normi koje propisuje i sankcijama stiti drzava.Mozemo reci da je pravo volja vladajuce klase i na izvestan nacin mocno politicko oruzje.Dok neki autori smatraju da pravo i pravna pravila stite drustvene interese,dubljom analizom otkricemo da pravo stiti interese vladajece klase.
Rimski pravnici su pravna pravila delili na javno i privatno pravo.Javno pravo mozemo opisati kao ono pravo koje regulise odnose pojedinca prema drzavi kao vlasti,i odnose pojedinih vlasti medju sobom,dok privatno pravo regulise odnose izmedju pojedinaca.
thread_title:  Први поднаслов 

message: Pravo je mocno oruzje u rukama vladajuce klase.Odnos drzave i prava je odnos nadredjenog i podcinjenog.I dok se pojedinac podcinjava pravu,on se podcinjava drzavi odnosno vladajucoj klasi.
Мало сам преуредио страницу јер ово треба да буде информација у енциклопедији а не уџбеник за прву годину.--Марко Радовановић 22:11, 4. август 2008. (CEST)
 
                                                       SB
thread_title:  pravo 

message: Nema enciklopedijske definicije pojma - čitajući ovaj tekst, laiku neće biti jasno ni šta je predmet članka, ni šta je pravo. --BraneJ (spik) 11:00, 6. септембар 2008. (CEST)
Хехехе... да си жив и здрав, ње (дефиниције права) нема нигде на целом свету. Но уколико неко жели више података о томе могу да одвојим један дан па да га "нафилујем" којекаквим подацима које ће лаике још више збунити...--Марко Радовановић 22:27, 10. септембар 2008. (CEST)
thread_title:  Prerađivanje
Разговор:Позориште/Архива 1

thread_title:  Први поднаслов 

message: Значи чланак нам је врх,шта рећи. Црни Бомбардер!!! (†) 21:56, 23. април 2008. (CEST)
replies: text: Haaaaa ha ha ha haaaaaaaaaaaa ha ha ha. Ja se izvinjavam ali baš sam se lepo nasmejao. Crni vidiš da ima nečeg i belog :) -- Milens2 (разговор) 22:01, 23. април 2008. (CEST)
replies: text: :Вајистину је бело, Црни Бомбардер!!! (†) 23:09, 23. април 2008. (CEST)
replies: text: ::Мени жао што је чланак ‘ваки. Испашће да смо некултуришка народ. :(--Metodicar (разговор) 00:00, 24. април 2008. (CEST)
replies: text: :::Колико ли посећујемо позориште?Milens2 (разговор)
replies: text: ::::Живела циркуларна дефиниција! :) (Хмм... знао сам да немамо тај чланак).
replies: text: :::::А да ми овај поставимо за брисање? Мислим, може он да буде потребан колико хоће, ово прелази из смешног у жалосно и назад. Мада, чланак добија на популарности ових дана :)  Darth Vader (разговор) 22:06, 25. април 2008. (CEST)
replies: text: ::::::Одлучио сам да срочим десетак реченица на тему ове драмске умјетности и још толико на тему позоришта као посебне архитектуре у другом чланку. Према томе замолио бих да остане 24 сата... :) ---Славен Косановић- {разговор} 22:11, 25. април 2008. (CEST)
replies: text: :::::::Зипа шта си к`оре. Црни Бомбардер!!! (†) 01:33, 26. април 2008. (CEST)
thread_title:  Чланак
Разговор:Античка Грчка/Архива 1

message: Anticka Grcka je naziv koji se koristi za razgovor dvoje ljudi.Taj naziv je potekao od Grcke rijeci sto znaci istorija.
Зар није боље Стара Грчка?—Џонаја ¿Por qué no te callas? 21:34, 4. децембар 2008. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Николај Шимић

message: Nepoznat podatak da je Šiumić u Sonboru izdao prvu zbirku aforizama kod Srba a pod naslovom Način pristojno šalitsja 18006. godine.U mom vlasništvu jedini primerak zbirke.Prof. dr Zdtavko Malbaša Novi Sad.mejl. malbasazdravko@Gmail.com — 80.74.171.111 (разговор) 12:09, 13. октобар 2023. (CEST)
thread_title:  Aforizmi
Разговор:Značka Zlatni ljiljan/Архива 2

message: Dali ima to neki smisao različan tip u tekstu ?--Mile (разговор) 13:06, 9. новембар 2018. (CET)
replies: text: Prve se koriste kad je nešto integralni deo teksta, druge ne. Primera radi referenca u kojoj navodim da je Oslobođenje pisalo o Srbima na ovaj način ne kaže to eksplicitno kao u tekstu, nego kaže „novine Oslobođenje su tada i tad pisale to i to...“. Onda ja unosim samo deo citata „četnici, srpski nacisti...“, a pored toga stavljam ko je to pisao u ove zagrade. A obične zagrade su kao u običnom tekstu inače kad se koriste. Inače, tu sam praksu video na nemačkoj viki itd. Nisam video da je protivna našem pravopisu. Tako da nisi trebao da je menjaš. Kažem upravo jer se u običnim zagradama stavlja ono što se inače u tekstu stavlja, a u ovim drugim titular nekog citata, ili neka lična informacija (kao ova da su podaci od oktobra ove godine). --ANTI_PRO (разговор) 13:37, 9. новембар 2018. (CET)
Shačam, opomena autora, to rade i kad ispare pogrešan citat iz arhiva. U Istorijskim sveskama (Andrićgrad Institut) koriste običnu zagradu. Tu je bolje [], ali kako če to shvatiti stranac koji još ne zna. Bilo bi dobro ovde nešto prije ispisati, ili da se kod [] da napomena. Moraš smeniti nazad one moje, mislim da sam 2 menjao.--Mile (разговор) 14:28, 9. новембар 2018. (CET)

text: Shvatiće iz konteksta (iako će mu možda zagrade izgledati čudno). U prvom delu se vidi iz konteksta, jer se u prethodnoj rečenici već govori o propagandi i dotičnim novinama. A u drugom slučaju, eksplicitno piše. Tu i nije neka pamet potrebna :) --ANTI_PRO (разговор) 18:10, 9. новембар 2018. (CET)
thread_title:  Zagrade () i []
Разговор:Југословенски народни покрет Збор/Архива 1

message: Једино што не пише у овом чланку јесте ШТА је то био ЗБОР. Овом чланку је потребна неутрално срочена прва реченица која ће да гласи овако: „Југословенски народни покрет ЗБОР је био .... “. --Dzordzm (разговор) 04:38, 12. мај 2009. (CEST)
ZBOR postoji kao SNP Zbor i danas
http://snpzbor.blogspot.com/
http://www.youtube.com/user/SNPZbor
http://www.myspace.com/snp_zbor
http://www.facebook.com/pages/Lotic-Dimitrije-Ljotic-Dimitrije/25147652589?v=app_2373072738
http://www.facebook.com/group.php?gid=110930698934298&v=wall
http://www.snpzbor.rs/
replies: text: Чланак је везан искључиво за Љотићев збор, јер је то у ствари једини прави покрет Збор са оригиналним идејама. Данашњи пандани тога покрета, ако су релевантни, могу бити представљени у посебном чланку, а нема потребе да се овдје спомињу. --Жељко Тодоровић (разговор) 15:14, 6. новембар 2010. (CET) с. р.
Текст је преписан са сајта --Drazetad (разговор) 22:30, 9. новембар 2010. (CET)
thread_title:  Шта је Збор
Разговор:Заједница општина Сјеверне Далмације и Лике/Архива 1

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 07:46, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка
Разговор:САО Крајина/Архива 1

message: Може ли ми неко растумачити ову реченицу — Октобра 1990. САО Книнска Крајина се 27. јуна 1990. удружила са српским општинама у Лици и остатку Северне Далмације у Заједницу општина Северне Далмације и Лике. Значи да ли је у питању октобар или 27. јун? --Pinki (разговор) 11:17, 21. фебруар 2012. (CET)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 07:46, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка
Разговор:САО Западна Славонија/Архива 1

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 07:46, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка
Разговор:Хрватске одбрамбене снаге/Архива 1

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 07:48, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка
Разговор:Српска гарда/Архива 1

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 07:46, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка
Разговор:Милан Мартић/Архива 1

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 07:44, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка
Разговор:Миле Мркшић/Архива 1

message: Јел зна неко да ли је суђење завршено?--Војвода (разговор) 22:14, 29. август 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 07:44, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка 
Разговор:Масакри на Маркалама/Архива 3

message: Zbog čega se dozvoljava da ovaj dio, koji apsolutno nema nikakvih referenci ili izvora? Pored toga izjava "Иако је предмет контроверзи ко је одговоран за масакр НАТО је оптужио Војску Републике Српске" nema mjesta u enciklopedijskom štivu. NIkad, apsolutno nikad markale nisu bile "kontroverzne" za NATO i njihove balističke stručnjake, neutralne posmatrače, i mirovne snage evropske unije. To je sto puta potvrđeno na suđenjima u Hagu (sve izjave svjedoka se mogu pronaći na stranici haškog tribunala, i njihovi zapisnici), gdje su balistički stručnjaci izjavili da su gotovo odmah utvrdili odakle su došli sporni projektili. (kasnije je to i potvrđeno Haškim presudama). Autor ovog članka očigledno misli da NATO upali Bosansku televiziju, i Srpsku televiziju i ko bude više galamijo na tim programima da taj mora govori istinu. Tema je bila kontroverzna onom dijelu javnosti koji se nije mogao pomiriti sa činjenicom da su predstavnici njihovog naroda učinili takvo zlo, potpomognut propagandom i demagogijom osoba kojima se danas sudi za najteže zločine poslije drugog svjetskog rata. Zbog toga, ovakve rečenice su neukusne, pristrasne, i ne odražavaju stvarnost, i isključivo imaju funkciju da prikažu Republiku srpsku kao žrtvu velikih svjetskih sila.
Opet, znači, navedite mi molim vas jedan jedini razlog zbog čega ovaj dio treba da stoji u članku?
thread_title:  Dio "Posljedice" drugi put. 

message: Треба додати шаблон . --5.43.75.78 (разговор) 17:35, 12. јун 2017. (CEST)
replies: text: .  06:24, 10. јул 2017. (CEST)
thread_title:  Распад СФРЈ
Разговор:Тихи океан/Архива 1

message: Од када се овај океан зове Велики тихи океан? Име је одувек било Тихи океан или Пацифик. --LazaKamikaza (разговор) 23:17, 21. децембар 2008. (CET)
Да ли би неки могао да обрише преусмерење Тихи океан или Пацифик, па да се чланак премести на правилно име? --LazaKamikaza (разговор) 10:26, 22. децембар 2008. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Енглески језик/Архива 1

message: Овде је постојао разговор који је, због знатних интонација везаних за неке особе, пренешен на моју страницу за разговор --Дунго ☼ (р) 21:33, 12. август 2005 (CEST)
Такође, на страници за чланак је пренешена енглеска верзија. Ко жели нек преводи :) --Дунго ☼ (р) 21:33, 12. август 2005 (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: treba napraviti engleski jezik gramatika
"западно германски"? зар не би требало "западногермански", према "источнохерцеговачки", "јужнословенски", итд? --PrimEviL | pismonoša 16:01, 7. октобар 2008. (CEST)
thread_title:  sta treba napraviti
Разговор:Шпански језик/Архива 1

message: Године 1492. године хришћанска краљевства са севера, преузимају потпуну војну и политичку контролу над целим подручјем полуострва, заузимањем последњег града у арапском поседу - Гранаде. Након тога долази до насељавања хришћанског становништва па се тако и вулгарни латински враћа као доминантни језик.
Овај пасус није баш најпрецизнији тако да не одговара баш истини. Хриђћана је било и у Ал-Андалусу, чак је у доба арапске владавине постојала изузетна верска толеранција. Ал Андалуз је познат по томе што су сложно живеле три конфесије - хришћани, муслимани и Јевреји. Осим тога, 1492 године се увелико на Иберијском полуострву причао романски језик, тј. кастиљански, чак је исте године изашла и прва граматика Антонија де Небрихе, тако да тврдња да се вулгарни латински враћа као доминантни језик је потпуно нетачна. --Maduixa 21:46, 8. март 2007. (CET)
----
Побогу, Стеване, Пиринејско полуострво је географски назив и пише се великим почетним словом! Тако стоји и у Правописном речнику (под: Пиринеји).
--делија 16:15, 4. април 2007. (CEST)
thread_title:  Пасус 

message: Да само споменем да нешто не миришем фразу чији је део бот овде исправио. Проверити. 項 Михајло [ talk ] 20:01, 16. септембар 2008. (CEST)
thread_title:  Лисан ал ауам?
Разговор:Планета/Архива 1

message: 24. августа 2006. је донета нова дефиниција планета. Плутон више није планета већ патуљаста планета. ---{  JustUser   JustTalk}- 22:02, 24. август 2006. (CEST)
replies: text: Колико сам похватао, по новој дефиницији планета је свако тело, невезано за величину, које је гравитација учинила [приближно] сферним по облику, а да није ни звезда ни сателит. Уколико је ово та дефиниција, и уколико је усвојена (и од стране кога), онда треба ово убацити у чланак. -- Обрадовић Горан (разговор) 22:11, 24. август 2006. (CEST)
replies: text: :Дефиниције шта су планете а шта патуљасте планете су након двогодишње експертизе донијете од стране Међународног астрономског савеза (International Astronomical Union (IAU)) на јуче завршеном 26. конгресу у Прагу. -{--Kaster 01:25, 25. август 2006. (CEST)}-
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Евхаристија/Архива 1

message: Ово није својствено само праволсавној цркви, већ и другим хришћанским заједницама. Треба описати СВЕ. -- -{Bojan}-  -{Razgovor}-  19:35, 18. септембар 2007. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 07:49, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка 

message: У чланку је једнострано и себично наглашавано, као да је Евхаристија само православна. Ако изузмемо протестанте, је Евхаристија ипак општехришћански сакраменат, тајна или догађај. Где је Евхаристија, тамо је Црква (према учењу светих отаца). У сваком случају би требало нагласити, да је Евхаристија темељ хришћанског јединства, и то основни, духовни темељ. Зашто постоје свађе и међу православцима и то чак веће, него међу православцима и другим хришћанима, којима се смеју нјихови противници? Јер се уместо духовне Евхаристије изводе политичке литије. На темељу Евхаристије практично постоји непрекинуто јединство између хришћана, такођер јединство Католичке и Православне Цркве, где се литургија врши све од апостолских времена. Што будемо ближи Исусу Христу (и његовој стварној присутности у Еухаристији), то ћемо бити ближе међусобом. Ако се дамо на политику, територије, светиње - биће увек довољно грађе за свађе; ако почнемо гледати на ствари духовно - евхаристијски - ту је јединство. Али Евхаристије нема без покајања и исповести. Скрушеност и понизност је право средство за достојно примање причешћа те постигнуће истинитог духовног мира - не оптуживање других, него себе. Можда нам та страшна корона даје прилику за испит савести.--Stebunik (разговор) 21:39, 31. март 2020. (CEST)
thread_title:  Само православна Евхаристија?
Разговор о Википедији:Уређивачки маратон о образовању

message: Поздрав свима,
мишљења сам да би, сем писања нових, ваљало и допунити неке чланке које већ имамо, јер се дотичу образовања и потенцијално и слободног приступа ;) Неки од њих су: Masovni otvoreni onlajn kurs, Coursera, Професионална сертификација, Дидактика, Формално образовање, Активно стицање знања, Алтернативна едукација, Računarski podržano učenje. 
Ево и неких мојих предлога за нове чланке из области: Образовни систем, en:Open education, en:Open learning, сви типови наставе наведени у чланку Настава, образовна технологија (en:Educational technology), синхрона (en:Synchronous learning) и асинхрона настава/учење (en:Asynchronous learning), отворени едукативни ресурси (en:Open educational resources/es:Recursos educativos abiertos), кооперативно учење/настава (en:Cooperative learning/es:Aprendizaje cooperativo). Срећан рад! — Wlodzimierz (разговор) 14:27, 19. октобар 2023. (CEST)
thread_title:  Нове методе образовања
Разговор:Ђермано Ћићо Сењановић

message: https://hr.wikipedia.org/wiki/%C4%90ermano_%C4%86i%C4%87o_Senjanovi%C4%87 — 87.116.175.31 (разговор) 13:15, 20. октобар 2023. (CEST)
thread_title:  повезати
Разговор:Радета Станковић

message: Наслов чланка и само име вајара је Раде? Према осталим изворима са интернета.
С тога сматрам да треба исправити ово. — 91.148.97.53 (разговор) 00:21, 22. октобар 2023. (CEST)
thread_title:  Име вајара
Разговор:Едиција Војводина у борби

message: Milan Drča je u časopisu "Istraživanja" 13/1990. pod naslovom "Dosadašnji rezultati i zadaci izdavačke delatnosti vojvođanske istoriografije, s posebnim osvrtom na ediciju "Vojvodina u borbi", za period NOB-a i revolucije", strana 243-247 naveo je sva izdanja ove Edicije podeljena u četiri kategorije: HRONIKE, SEĆANJA, POSEBNA IZDANJA (zbornici radova sa savetovanja) i LIKOVI REVOLUCIONARA.  — Subnorns (разговор) 07:22, 22. октобар 2023. (CEST)
thread_title:  Napomena
Разговор:Дражевиће

message: Poštovani , molim Vas da prepravite prezime u opisu ... nije Mušićka,  nego Musićka mahala.
Srdačan pozdrav , Senad Musić — 212.200.247.70 (разговор) 20:14, 22. октобар 2023. (CEST)
replies: text: . Лп. — Садко  (ријечи су вјетар) 21:35, 22. октобар 2023. (CEST)
thread_title:  Prezime
Разговор:Ратни злочини/Архива 1

message: Овај чланак захтева поуздане рецензиране изворе како би се тема чланка представила квалитетно и објективно. Препорука је да то буду извори доступни на сајту GoogleBooks. Погледајте Википедија:Навођење извора--Autobot (разговор) 07:50, 17. октобар 2013. (CEST)
thread_title:  Садржај чланка