lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Разговор:Џелал-паша Зогољ

message: Обрисати чланак јер сам се опредјелио ипак за ЏеМал а не Џелал како јем код Јастребова,попто видим на другим вики да се тако звао а нисам у наслову промијенио. отвара нови чланак а овај бриштие.Никоако брисати село Зогољ чланак.

message: https://en.wikipedia.org/wiki/Xhelal_Pasha_Zogolli
https://en.wikipedia.org/wiki/Xhemal_Pasha_Zogu
један од ове двојице је, али тешко је установити који. Јастребов помиње џеЛала а не џеМала... Код Џелала не пишу године живота и владавина,а код другог се поклапају випе године али не и име. Пошто је Џемалу отац Џелал, биће да је овај млађи у питању иако Јастребов каже Џелал а не Џемал..јер старијем је отац другог имена.
дакле,нека се овај чланак ипак не брише!!!
thread_title:  не знам са чиме повезати имају  опције 

message: https://en.wikipedia.org/wiki/Xhemal_Pasha_Zogu
Слободно се може са овим чланком пиовезати јер сам установио да је то та личност. Без обзира на Џелала Џемал...отац овога је Џеладин паша а Џеладина Мехмед...
thread_title:  КОНАЧНО
Разговор:ОШ „Ђорђе Јовановић” Селевац

message: Ne znam da li se radi o istoj osobi, pa je bolje da vi to popravite, ali mislim da je Đorđe Jovanović, po kome škola nosi ime ime isti Đorđe Jovanović po kome i naša biblioteka "Đorđe Jovanović" na Starom gradu nosi ime. Pozdrav.--BuhaM (разговор) 15:40, 20. фебруар 2019. (CET)
thread_title:  Đorđe Jovanović
Разговор:Istorija Azerbejdžana

message: Нисам знао да се Азербејџан граничи са Арменијом и Дагестаном? Ја мислио да се граничи са Јерменијом и Русијом. Самарџија (разговор) 20:48, 14. март 2019. (CET)
Ту је и Горски Карабах, где ли се то налази? Самарџија (разговор) 20:49, 14. март 2019. (CET)
thread_title:  Шта све човек може да научи од Ћировића
Разговор:Словенска племена у Македонији

message: Садашњи наслов овог чланка ("Македонска склавинија") је крајње проблематичан, по више основа. Реч је о очигледној конструкцији, без икаквог упоршта у изворима и историографији. Није спорно да су током раног средњег века на ширем подручју историјске области Македоније живела разна јужнословенска племена, која су имала своје кнежевине, али историјски извори не пружају никакву потврду за основну тезу овог чланка - да је на том простору постојала некаква јединствена држава, тобожња "Македонска склавинија". Овај чланак је зрео за озбиљну прераду, и требало би га трансформисати у чланак о јужнословенским племенима и њиховим државама на подручју историјске области Македоније у раном средњем веку, уз задржавање оних делова који имају потврду у изворима и литератури. Једноставном претрагом интернета се може лако утврдити одакле је преузета спорна теза о наводној "Македонској склавинији" као тобожњој јединственој држави, тако је читава ствар сасвим очигледна. Сорабино (разговор) 20:53, 21. фебруар 2019. (CET)
replies: text: Слободно сређуј чланак, мени је био сумњив још у септембру када је настао. Оставио сам поруку једном кориснику који се бави историјским темама, али како није пуно активан није ми ни одговорио.— WR 08:54, 22. фебруар 2019. (CET)

text: наслов чланка је дефинитивно споран. садржај чланка се треба прерадити. Lackope (разговор) 09:49, 22. фебруар 2019. (CET)
* ОК, средио сам неке основне ствари, под исправнијим насловом "Словенска племена у областима Македоније", али ако неко има идеју за бољи наслов нека предложи. Сорабино (разговор) 10:34, 23. фебруар 2019. (CET)
thread_title:  Проблематичан наслов и концепт чланка
Разговор:Clitocybe rivulosa

message: Sorry to write in English.  Hello.  I believe that the images :File:Clitocybe rivulosa G14.JPG and :File:Clitocybe sp top.jpg do not show Clitocybe rivulosa.  Please see the talk pages. Strobilomyces (разговор) 18:09, 19. децембар 2022. (CET)
thread_title:  Wrong photos
Разговор:Душко М. Петровић

message: Поздрав уредништву,
У текст су додате референце и наведени извори. Да ли је сада текст у реду?
--Превијанац (разговор) 13:29, 26. фебруар 2019. (CET)
replies: text: Корисно би било навести и тачан датум рођења, уколико је познат.— WR 13:55, 26. фебруар 2019. (CET)
thread_title:  Извори
Разговор:Мустафа Бусулаџић

message: Нико се није сетио у Британици да напише чланак о будали као што је био Мустафа-ага.--93.87.145.142 (разговор) 20:50, 1. март 2019. (CET)
replies: text: Хоћеш рећи да нам не требају чланци о зликовцима?— WR 20:53, 1. март 2019. (CET)
thread_title:  Чему служе овакви чланци?
Разговор:Ранко Младеновић

message: Kako je ovo moguće, napisati bez razmišljanja za pisca, dramatičara i poesnika kojeg neizmerno volim: 
"...na Badnji dan 1943. godine umro u četrdeset petoj godini života!..."strašno, kakva kardinalna greška!
replies: text: Исправљено је.— WR 18:22, 7. март 2019. (CET)
thread_title:  Грешка
Разговор:Историја Северне Македоније

message: Здраво свима, држава је променила име, али сукоби 2001 дешавали су се у Републици Македониј, не у Северној :) Република Северна Македонија почиње од када је држава променила име, тако да, како стоје друга имена низ историју, мислим да би требало да се држимо до чињенице, и у овај чланак да има наслов Република Северна Македонија, где би се стављало оно што се дешава у држави од 2019 па надаље.  Свако добро - Виолетова (разговор) 22:35, 9. март 2019. (CET)
replies: text: Виолетова: И оставили смо Сукоби у Републици Македонији (2001). Само ово смо морали да пребацимо због промене имена.--Soundwaweserb (разговор) 22:39, 9. март 2019. (CET)
replies: text: :Аха, е па добро Soundwaweserb, нисам све прегледала, овај чланак сам видела. -Виолетова (разговор) 22:52, 9. март 2019. (CET)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Универзитет Бингамтон/Архива 1

message: Да ли је ово насељено место или универзитет као што пише на енглеској Википедији?
Шта је Binghamton (town), New York? Координате су близу али нису исте, као што ни остали подаци нису исти. 22:34, 26. фебруар 2016. (CET)
thread_title:  Јуниверсити?
Разговор:Буде Будисављевић (генерал)

message: поставити како треба за Мијата и Буду Б., РЕДОСЉЕД
https://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%98%D0%B0:%D0%92%D0%BE%D1%98%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%98%D0%B8%D0%BD%D0%B0 
*Потребно је проверити годину смрти његовог деде Јована, ако је рођен 1713. тешко да је умро 1844. јер би онда живео преко 130 година што је мање вероватно него да је унета погрешна година. --Ђорђе Стакић (р) 10:20, 11. април 2019. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов
Разговор:Јулије Будисављевић

message: Видим да се оспорава оно што су неспорне истине, које могу да и појачам додатним референцама. Мислим да се ради о особама којима је мрска истина. 
Видиш, пријатељу, управо се о томе и ради. Референце и стил писања. Мене уопште не интересује да ми неко пише шта је очигледна истина. Овде се то назива оригинално истраживање. Дакле, директне референце за сваку тврдњу и без флоскула које имплицирају нечије личне ставове. Средиш чланак → шаблон се скида. Толико. Ово важи за сваки чланак на Википедији. --Lotom (разговор) 23:47, 14. март 2019. (CET)
Дакле, сада су ствари додатно појашњене. Аустријанац Куес тврди, што сам навео, да оригинални Дневник није објављен и не знамо шта у њему све има а шта нема или није наведено. А из истог објављеног дијела дневника видимо да је Степинац прво у два наврата одбијао да помогне Дијани. Касније се Каритас укљуио и с директором Каритаса ЈЕ ОНА ИМАЛА ПРОБЛЕМА,како у дневнику и стоји,јер су скривали спискове, да би могли дјецу да илегално,ван њеног надзора удомљавају гдје желе,како по самостанима Европе тако и по католичким породицама. Мени је Јованка Броз рекла да не вјерује у истинитост тога да је Јулије,њен рођак с којим је била у контакту, хтјео да свједои у корист Степинца. Са друге стране,приао сам и са њеном унуком и када сам је телефонски то питао, да ли је тај дио аутентиан,преплашеним гласом ми је промрмљала да је аутентино. Ко је у праву није ни битно,али чињеница је да оригинал Дневника нема у јавности нити је објављен! У том смислу, тврдња да је Јулије био велики пријатељ са Степинцем је чиста лаж јер да је било тако не би одбио Дијану бар 2 пута! Уосталом, Дијана је њему одржала морану лекцију. Ја размијем да Хрватима одговарају аргументи у корист Степинца,али чињенице су на страни Дијане,истине и хуманости а не на страни РКЦ и Степинца. У том смислу блокирања ових, неспорних истина, КОЈЕ НЕ ПОТВРЂУЈЕМ ЈА НЕ БЕЗБРОЈ ИЗВОРА, ми личе на продуђену Југославију гдје је хр културна политика,читај,антисрпска,била доминанта. Па поред бос,сх,и хр вики,видим вршљања истих људи и овдје.
thread_title:  Шта је некоме нејасно нека расправи овдје!
Разговор:ОШ „Николај Велимировић” Шабац

message: Добар дан, драги Википедијанци! — Претходни непотписани коментар оставио је анонимни корисник 79.101.237.113 (разговор) 11:22, 18 март 2019 (CET/CEST)
replies: text: Поздрав и добро дошао! Слободно отвори налог и тиме се твоја Ај-Пи адреса неће приказивати у историји измена и на страницама за разговор. Угодан дан! — Александар (✉) 12:12, 18. март 2019. (CET)
thread_title:  Поздрав
Разговор:Македонска улица (Београд)

message: Да ли је била названа по математичару Анрију или председнику Рејмону (1913-20) - ово друго ми је вероватније. — Alekol (разговор) 16:20, 28. септембар 2020. (CEST)
thread_title:  Који Поенкаре?
Разговор:Српска војска у средњем веку

message: Мислим да би логичнији назив чланка био Српска војска у средњем веку. --Pinki (разговор) 21:16, 31. март 2019. (CEST)
thread_title:  Назив чланка 

message: Ево цитата из књиге Историја Срба Константина Јиречека стр. 26.
Западњачки ритер звао се витез,који се израз често јавља у босанским споменицима 14.и 15. века.У Србији има му трага један једини пут. На надгробном камену једногаод предака Црнојевића, Ђураша, унука ставиоца Ђураша Вранчића у Превлаци код Котора, читамо:Би од цара Степана трети витез...
thread_title: Витез
Разговор:Подручје насељено Лужичким Србима

message: На горњолужичкосрпском: Serbski sydlenski rum. На немачком: Sorbisches Siedlungsgebiet.
1. Немачки Gebiet на српском је подручје, територија и ређе област. Лужичкосрпски rum је немачко Raum (Territorium) 2. Немачки Siedlungsgebiet на енглеском је settlement area — шта значи „подручје насељавања”; на руском је район поселения, ареал (район) расселения; территория, заселенная кем-либо. 3. Чини ми се да је директан превод са немачког на српски језик (например, „Лужичкосрпско подручје насељавања/боравка/пребивалишта”) немогућ. --Крокодајловић (разговор) 12:34, 22. март 2019. (CET)
thread_title:  
Лужичкосрпска област
 → Подручје насељено Лужичким Србима
Разговор:Примењена графика у анатомским атласима 16. и 17. века

message: ...за чланак, мада мислим да је анатомску графичку илустрацију изумио, да се тако изразим, Леонардо да Винчи, иако није стигао да штампа ниједну књигу коју је био замислио. --Славен Косановић {разговор} 17:22, 22. март 2019. (CET)
Прво хвала на похвали за идеју. Друго, тачно је да се Леонардо бавио анатомијом и израдом анатомскох цртежа (понављам цртежа а не графика), као и да он није био аутор анатомских атласа насталих применом израде графичких плоча и штампањем на папиру, у чијој изради су учествовали истовремено ликовни уметници и анатоми. Хвала.--Dr Milorad Dimić (разговор) 07:21, 23. март 2019. (CET)
Сасвим си у праву, анатомски „графички отисци” се почињу користити половином 16. вијека а Леонардове студије су све цртежи углавном између око 1500. до 1510. године. Хтио сам да кажем, да је изумио „научну анатомску илустрацију” и показао другима који су касније израђивали графичке отиске са сложенијим и вишеслојним приказима анатомије, како би то мого изгледати. Има једна фина студија ових почетака овдје. А врло занимљиво је како је један британски кардиоваскуиларни хирург у 21. вијеку преко једног од Леонардових цртежа дошао на идеју за једну нову хируршку процедуру, овдје у трећем минуту. Поздрав. Славен Косановић {разговор} 07:50, 23. март 2019. (CET)
Хвала на сугестијама и предлозима, свакако да има места направити још низ чланака на ову тему. Овом приликом ми заједнички дајемо и себи и другим Википедијанцима идеју да се и у овој области могу уређивати чланци у оквиру Википројекта медицина.
И још нешто испустио сам да наведем, како је ова страница у изради (РУТ) свакако ће бити паоменут и легендарни Леонардо, јер он то својим делима у области анатомије то и заслужује.--Dr Milorad Dimić (разговор) 08:30, 23. март 2019. (CET)
Нема на чему, лично ме живо занима тематика гдје се пресјецају наука у умјетност у овим раним почецима модерне историје. Још увијек читам и прикупљам информације, а за неко вријеме вјероватно ћу и написати који чланак. Иначе, веома ми је драго што видим да нисам једини заинтересован за ову тему. Поздрав. Славен Косановић {разговор} 09:29, 23. март 2019. (CET)
thread_title:  Одлична идеја...
Разговор:Јаопи (Кина)

message: Kako mogu da premjestim ovaj tekst iz pijeska u normalni Vikipedija članak?(Teze se snalazim jer sam novi)
Hvala unaprijed Bogdan Žižič (разговор) 19:47, 24. март 2019. (CET)
thread_title:  Premještanje
Разговор:Будисављевићи

message: https://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%98%D0%B0:%D0%90%D0%B4%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D1%82%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%B0
не могу да будака одвојим од сљедеће ријечи и да додам ћ у трећу тре+ћ+ину...
Јованка Броз ми је 2013. г. за Милета Будака рекла да је знао своје српко поријекло и да их је прије рата обилазио, Јованкину породицу, у породичној кући у Пећанима.
thread_title:
Разговор:Илија Бегић

message: Мислим да не би требало раздравајати чланке о Илији и Марку Бегићу, јер су они нераздвојиви. Мој приједлог је да се чланак преименује у Илија и Марко Бегић или Браћа Бегић, како су и били познати кроз музичку каријеру.  02:32, 1. април 2019. (CEST)
thread_title:
Разговор:Битка за Нову Варош 1941.

message: Поштовани, 
обраћа Вам се историчар др Милутин Живковић са Института за српску културу. Разлог је моје незадовољство текстом "Битка за Нову Варош 1941". О чему се ради? Аутор чланка је преписао део моје књиге "НДХ у Србији 1941. Усташки режим у Прибоју, Пријепољу, Новој Вароши и Сјеници (април-септембар 1941)", Београд, Друштво историчара Србије, 2018. године, притом наводећи сигнатуре докумената које сам ја користио и прикупио у Војним архивама Италије у Риму и Србије у Београду. Моја монографија је поменута на пар места иако је цео текст преписан из ње. Ово је класичан пример плагијата кажњивог законом. Но, пошто ценим рад Википедије, нећу покретати никакав поступак заштите ауторских права. Ипак молим да се сви наведени извори из моје књиге цитирају преко ње, а не у оригиналу (преко докумената). Надам се да се разумемо и да ћете потребне измене извршити у најкраћем могућем року.
поздрав
др Милутин Живковић 178.220.189.58 (разговор) 14:52, 3. април 2019. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: Поштовани др Милутине Живковићу, 
Иизвињавамо се због насталог неспоразума, око уређивања ове странице. Без Вас и вама сличних историчара Википедија на српском језику не би имала података да опише страдања народ на тлу Југославије у Другом светском рату, на чему смо Вам захвални. 
Како се ради о чланку са историјским чињеницама, ради веродостојности догађаја они су кроз одређене пасусе и дословно преузети из вашег дела и стављени у курзив, што је и референцирано вашом књигом као референцом, која је како и сами кажете поменута на пар места. 
Навођењем и других извора из Ваше књиге, није била намера да се Ваш рад умањи, већ се желело обезбедити читаоцу што више релевантних и проверљивих извора. 
Како сте инситирали да се сви наведени делови текста изворно цитирају само из Ваше књиге или преко ње, а не у оригиналу (преко докумената), извршене су одговарајуће измене у наведеним изворима. 
Хвала на разумевању према уредницима википедије. 
ПС ако при изменама референци у нечему није испуњен Ваш захтев (за корекцијом извора) молим Вас да то наведете, како би и то уклонили. Поздрав и срећан рад.--Dr Milorad Dimić (разговор) 16:41, 3. април 2019. (CEST)
 
Поштовани, 
Хвала на изменама. Сада је све у реду. На исти начин можете користити и све остале моје текстове. Наравно, за потребе Википедије. 
Средачан поздрав Др Милутин Живковић.
Поштовани др Милутин Живковић.
Захваљујем на разумевању и жељи за сарадњом. Срдачан поздрав --Dr Milorad Dimić (разговор) 08:39, 24. мај 2019. (CEST)
thread_title:  Одговор
Разговор:SSL

message: Nesrećna sudbina Wikipedije je da svako može da piše o svačemu, čak i onda kada nema pojma o čemu piše. Za početak, ako neko razume ovu vrstu Internet tehnologije, početi sa https://www.webopedia.com/TERM/S/SSL.html
Na primer, rečenica
Овај протокол обезбјеђује point-to-point конекције које омогућавају приватну и ненарушавајућу размјену порука између двије аутентициране стране.
je besmislena. point-to-point конекције? valjda veze. point-to-point конекције NE омогућавају приватну размјену порука već se ta privatnost postiže asimetričmon kriptografijom tj. kriptografijom javnog i privatnog ključa.--93.87.210.146 (разговор) 21:11, 3. април 2019. (CEST)
thread_title:  Zastareo i besmislen clanak
Разговор:Сократис Папастатопулос

message: пошто је широм света познат као Сократис, да ли је можда потребно уклонити -{DEFAULTSORT}-? — SimplyFreddie (разговор) 20:36, 5. април 2019. (CEST)
replies: text: Пошто је овде под пуним именом и презименом наведен, као и на другим језицима, онда не треба уклонити. Јесте познат под надимком због предугачког презимена, али то се ради из практичних и логичних разлога. Мислим, ко ће „ломити језик” изговарајући му још и презиме .--Soundwaweserb (разговор) 16:36, 6. април 2019. (CEST)
thread_title:  Сортирање
Разговор:Пинк медија М

message: Молим админа да промени назив у „Пинк М”, са обзиром да је након промене назива Пинк М у Нова М ова телевизија променила име у Пинк М. — HoneymoonAve27 (разговор) 21:36, 5. април 2019. (CEST)
thread_title:  Промена назива
Разговор:Орден братства и јединства

message: У ратном издању 'Борбе' 13 марта бр4 1944 има списак добитника ордена Братства и јединства око петнаестак бораца.По мом сећању Владо Божовић, Милева Планојевић, Франце Попит, Вељко Миладиновић, Милинко Маројевић... 87.116.164.26 (разговор) 21:55, 31. октобар 2022. (CET)
thread_title:  орден братства и јединства прве доделе у 'Борби' март 13 бр 4 1944 

message: на предлог Маршала Тита додељује прдседник АВНОЈ а Др Иван Рибар 87.116.164.26 (разговор) 22:02, 31. октобар 2022. (CET)
thread_title:  орден братства и јединства
Разговор:Милица Михајловић (преводилац)

message: Мислим да М. Михајловић није била књижевница. Она је била преводилац. Барем колико је мени познато. Сам чланак помиње поред њених превода и неколико написаних поговора, али је то опет не чини књижевницом веж књижевном критичарком.--Mr. Vols (разговор) 14:26, 8. април 2019. (CEST)
thread_title: Књижевница?
Разговор:Телескоп хоризонта догађаја

message: Ја треба да проучим додавање слика (а неко ко зна може да ускочи), а неко са знањем теоријске фиѕике може да допуни теорију Emilijaknezevic (разговор) 06:08, 12. април 2019. (CEST)
thread_title:  Потребно је додати слике и употпунити теоријску физику
Разговор:Коштана срж

message: :Медицинска литература не мора увек да буде тачна и у овом случају није. Клајн јасно каже да је израз костна ушао у литературу захваљујући „неписменим” професорима, а да је једини тачан придев коштана. --Miljan Simonović (разговор) 19:33, 15. април 2019. (CEST)
thread_title:  Коштана или костна срж
Разговор:Душиц Немањић

message: Poznato je da je kralj Srbije, Stefan Uroš II Dečanski Nemanjić (~1280-1331) sa prvom suprugom Teodorom Smilec, imao dva sina: Dušana i Dušmana. Isto tako je poznato, da je Uroš II zvanično postao srpski prestolonaslednik u rano proleće 1306. godine i da je kao takav upravljao Zetom i da se u približno vreme oženio Teodorom. Jedan sin iz prvog braka mu se, daje se zaključiti iz priloženog, rodio decembra 1306. ili januara 1307. godine, a drugi sin, tokom 1308. ili 1309. godine. Sasvim sam siguran da je Dušan Silni bio stariji sin svojih roditelja, odnosno da je on bio rođen u godini vatrenog konja (godine vatrenog konja: 1846, 1906, 1966 itd. ...), po kineskom Kigaku horoskopu. Rećiću još samo ovo: Ko je čitao dela Dragana Milenkovića (i njegove supruge Secuko Inumaru, japanke) o kineskom horoskopu, zna o čemu govorim, a da su Kinezi i Japanci jedni od najpametnijih naroda sveta, je opšte poznata činjenica. Dušman je umro između 1314. i 1321. godine, najverovatnije 1317. ili 1318. godine, ako uzmemo da je aritmetička sredina najbliža istini i samim tim najtačnija procena. Markon Padrino (разговор) 10:02, 12. новембар 2021. (CET)
thread_title:  Sinovi Stefana Uroša II Dečanskog iz prvog braka
Разговор:Улица Ђорђа Пантелића (Земун)

message: Обожавам овако „стручно” написане чланке. Почетак улице јесте близу Првомајске улице, али улица почиње од Златиборске улице! Такође насеље Калварија и насеље МАрија Бурсаћ нису једно исто насеље, нити је то још мање бивше име тог насеља! Појам насеља Марија Бурсаћ се односи на зграде изграђене почево од 1961. године на простору између улица Марије Бурсаћ и Златиборске улице, као и на зграде на ћошку улице Марије Бурсаћ и Милана Узелца. У насељу Калварија су пре рата живели богатији Земунци, и тај део насеља није захватила колонизација попут оближењг немачког насеља Франстал, у које су доељавани колонисти из не само Босне, већ и из дригух крајева Југославије — Лике, Баније, Кордуна, Даламције, јужне Србије, Црне горе. Ту су углавном насељавни људи из Титове гарде, односно Гардијске бригаде ЈА. Улица је пре имена Станка Пауновића имала и неколико ранијих назива — из предратног периода, као и из периода окупације Земуна. Такође, Ђорђе Пантелић је много пре 2004. године добио улицу у Земуну, још крајем 19. века и то у једној од улица у самом центру. Потребно је најпре сакупити податке па онда писати чланке напамет. Степениште не избија на улицу Тошин бунар, већ у другу улицу која је у њеној близини. О том степеништу се могло писати више, јер је пре пар година уређено и на њему су исписана мена познатих Земунаца, што се и види на слици. --Pinki (разговор) 10:42, 17. април 2019. (CEST)
replies: text: Мапа коју си поставио је план месних заједница Општине Земун, које су иначе укинуте у периоду 1996-2000. година. --Pinki (разговор) 00:02, 19. април 2019. (CEST)
thread_title:  Први поднаслов 

message: : Што се тиче улице Ђорђа Пантелића она носи назив по Ђорђу Пантелићу лекару, једини и прави извор за ову тврдњу је књига Земунске улице познатог заменуског хроничара Бранка Најхолда --Pinki (разговор) 10:06, 27. мај 2019. (CEST)
replies: text: : Молио бих те да за ову тврдњу, уз пратећи текст на странци наведеш страницу и пун назива извора, јер ја ту књигу немам, како би разрешили ову недоумицу, на коју је указо .--Dr Milorad Dimić (разговор) 11:06, 27. мај 2019. (CEST)
replies: text: :: Извор за ову тврдњу је књига Бранка Најхолда Земунске улице - историјат и порекло назива издавач „Траг” Земун, 1996. година. Најхолд је учествовао у предлозима за то преименовање улица 2004. године и тада је Ђорђу Пантелиућу враћен назив улице, само не у улици која је првобитно носила његово име у центру Земуна, већ у овој улици на Калварији. Тај списак улица Земуна сам ја значајно допунио, али су га у недостатку иноформација касније разни корисници допуњавали. Такође нетачна тврдња у овом чланку је и да Улица Јована Миодраговића носи назив по писцу и просветитељуа Јовану Миодраговићи, она носи назив по Земунцу и новинару Политике Јовану Миодраговићу, који је умро 1930. године. То су све стари земунски називи од раније, који су враћени 2004. године. --Pinki (разговор) 11:21, 27. мај 2019. (CEST)
thread_title:  Ђорђе лекар