lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Merska enota

message: Primož enkrat ti ležijo tujke, drugič pa domače besede. Metrologija je dovoljena beseda, pa si jo zamenjal z meroslovjem. Narobe izbrano besedo 'opravilo' si zamenjal s projektom. No, reciva, da bi bila 'opravilo' pravilna, kje je tista ločnica rabe naših in tujih besed? Kako z glave veš katero besedo res tudi uporabiti? Podobno je npr. z geografijo. Geografija je zelo razširjena pri nas, vendar je tudi zemljepis. Tudi ne vem zakaj imajo geografi Geografski inštitut in ne Zemljepisni (zavod). Po mojem lahko vsako tujo besedo zapišemo v našem jeziku, čeprav, ker nismo vajeni drugih ali pa umestnejših naših besed, te lahko nekdo kar hitro obtoži, da si zadrt neologist.
Primer tega je npr. orbita, ki te lahko precej zavede. Za tir vesoljskega plovila ponavadi rečemo, da je v orbiti okoli Zemlje. Našel pa sem tudi v krožnici, čeprav so večinoma tiri v teh primerih eliptični in ne krožni. Sam sem trenutno vse orbite zamenjal s krožnicami. Pride pa tudi do zanimive zveze. Ko uporabiš zvezdo podorbitalen, pa si s krožnico že težko pomagaš, saj podkrožničen se pa res čudno sliši. Moraš uporabiti ali nizka orbita ali nizka krožnica.
Saj ne, da bi bil pikolovski, vendar je dobro vedeti še za druga mnenja. Vidiš, ker sem kdovekdaj prešprical svojilne zaimke, mi je tvoja pomoč pomagala po tolikih letih. --XJam 17:38, 2 feb 2004 (CET)
Še takole bom zapisal, da bo mogoče bolj jasno. Menim, da je razlika kdaj uporabljati domače besede in kdaj tujke po vsej sili. Samo ne poznam ločnice. Na primer, že beseda neologist sama je takšna. Težko najdem pripadajočo slovensko sopomenko. Lahko jo sicer laično 'poslovenim' v "novosklep", vendar to ni to. Prav gotovo slovenisti natanko vedo, kdaj se kaj uporablja. Mene osebno motijo rabe besed kot so center, projekt in podobne. Skoraj vedno najdemo "Center za to in ono" in nikoli ne "Središče za to ali ono". O "projektu" ne bi zgubljal besed, ker z "opravilom" nisem zadel 'poante', vendar bi ga bilo dobro iztrebiti, ha, ha. Lep zgled so na primer naši ornitologi, ki brez težav najdejo slovensko ime za katerokoli ptico na svetu. Težko si pa zamislim medicince, ki bi morali poleg latinskih izrazov uporabljati še vsiljene domače. Njim se vsekakor oprosti. --XJam 17:55, 2 feb 2004 (CET)

message: Predlagam preusmeritev na bolj splošno mersko enoto, nekatere enote nimajo neposredne zveze s fiziko! --Andrejj 09:43, 11 marec 2007 (CET)
thread_title:  Merska enota
Pogovor:Morska milja

message: Morski vozel ali kar vozel? --Peterlin 16:01, 3 feb 2004 (CET)
Ja, tudi vozel je pravilno. Pa naj ostane povezava na morski vozel, da ga ne bi kdo slučajno povezoval z 'navadno' miljo in ne z morsko. Zaradi doslednosti in malo manj zmešnjave, če ni drugače ukazano. Pa saj tudi SSKJ narobe navaja vozel kot dolžinsko mero in ne kot enoto za hitrost. Na definicijo vozla pa čaka še astronomija. --XJam 16:27, 3 feb 2004 (CET)
thread_title: (Morski) vozel

message: Pozdravljeni.
Navtična milja in morska milja nista identičen pojem.
Navtična milja - uradna kratica "M" - je mednarodno dogovorjena enota za merjenje razdalj na morju in znaša 1.852,0 m.
Morska milja je dolžina ene minute zemeljskega meridiana in njena dolžina se zaradi sploščenosti zemlje spreminja od ekvatorja, kjer je najkrajša pa do pola, kjer je najdaljša.
Prav zaradi tega je mednarodno dogovorjena in sprejeta približna srednja vrednost 1.852,0 m kot "navtična milja".
Toliko zaradi pravilnosti. Za podrobnosti glej v knjige o navigaciji.
L p -Ta  nepodpisani komentar je dodal/-a Uporabnik:95.176.142.75 (pogovor • prispevki).
thread_title: Morska/navtična milja
Pogovor:NAM

message: Ali je res smiselno prevzemati angleške kratice v našo vikipedijo? PMSM ne; kogar zanima, naj gre pogledat tja. --romanm 12:36, 6 feb 2004 (CET)
Vendar jih veliko neposredno uporabljamo - npr. USB, PNG, RAMulus in ROMulus, itd. Težava je tudi v tem ker ne vemo kje je ločnica med ustaljenimi in popolnoma neznanimi (oziroma neuporabljenimi), kot je npr. NAM. Imaš pa prav, kratice NAM za GND pri nas ne uporabljamo. Uporabljamo celo sestavljene kot sta znani CD-ROM in DVD-~. NAM in USB sta v bistvu isti, ker sta obe dobesedno angleški kratici, vendar NAM prav gotovo ne bomo nikoli uporabljali. Tu je razlika. Na članek o NAM pa lahko gledamo edino v informacijskem smislu. Če pa ne ustreza, se takšni članki zbrišejo in tudi v prihodnje ne pišejo. --XJam 13:31, 6 feb 2004 (CET)
Ker ni pretiranega zanimanja za tuje manj znane kratice, vprašam ali naj tvorim članek npr. VVS? Ta članek kaže podoben primer kot je primer kratice NAM za nas. VVS je ruska kratica (zapisana v latinici) za Voenno-vozdušnie sili, uradnega imena za letalstvo SZ. Kakor pri nas tudi v angleščini VVS prav gotovo ni znana kot sta KGB ali novodobni FSB, pa imajo vseeno članek o tem. Možno je pa tudi, da članek še ni padel pod drobnogled in ga bodo slej ko prej preusmerili drugam. --XJam 15:19, 10 feb 2004 (CET)
thread_title:  Angleške kratice v slovenski Wikipediji?
Pogovor:Tolar

message: Kako se pravilno (po naše) zapiše vrednost denarja npr. v ameriških dolarjih? Američani, kolikor vem, ponavadi zapišejo valuto levo pred vrednostjo npr. $75,000 in ne npr. desno 75.000 $. Tudi Angleži funte šterlinge enako £40.25. Za Japonce tudi ne vem (1.000.000 ¥ ?). Evro bomo mi gotovo pisali za vrednostjo kot pišemo običajno enote 200 € (verjetno s piko in NE vejico? - ali se bomo dokončno odpovedali decimalni vejici...). Pa tudi angleško govoreči zapišejo denarno vrednost tolarja po svoje: "this car costed 3,250,000.00 SIT" :-) --XJam 01:15, 7 feb 2004 (CET)
replies: text: Zapis valute levo ali desno od vrednosti ter raba decimalne vejice oz. pike je vezana na jezik, ne na valuto. Stavek »The car costs $15,000.« torej v slovenščino prevedemo »Avto stane 15.000 $.« Spremembe so tri: (1) vlogi decimalne vejice in pike sta obrnjeni, (2) oznaka valute sledi vrednosti, in (3) pisana je nestično. --Peterlin 11:12, 26 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Zapis denarnih enot 

message: Verjetno bo najbolje "Slovenski tolar" izbrisati (oz. kakšno malenkost prepisati sem) in ga preusmeriti sem.
replies: text: Morda pa bi vseeno obdržali posebno stran o zgodovinskem tolarju, pa raje tukajšnjo vsebino prestavili na slovenski tolar? --romanm 13:11, 5 maj 2004 (CEST)
Drugače pa, ali ni tista slikarka na 5000 SIT Ivana Kobilca, ne Kobilica? Tudi na angleški wikipediji je nekdo napisal nekaj besedpod tem imenom. --Heretik 11:31, 5 maj 2004 (CEST)

text: Imaš prav glede Kobilce. --XJam 11:36, 5 maj 2004 (CEST)
Jaz predlagam da se bankovci in kovanci preselijo pod moj nikoli dokončani Slovenski tolar, kjer lahko še kaj dopišemo, tule pa ostane samo zgodovina (Češka ipd.) in seveda povezava do SIT. BTW, nekje sem slišal, da je bil Haile Selasie občasno tak oboževalec Habsburžanov, da so nekaj časa imeli tolar tudi v Etiopiji.... --Heretik 07:12, 26 avg 2004 (CEST)
Se strinjam, pa vse linke, ki kazejo na tolar kot Slovenski tolar se spremeni. --Seba 10:29, 26 avg 2004 (CEST)
Tudi jaz se strinjam in lahko to zvečer napol avtomatsko storim. --romanm (pogovor) 13:23, 27 avg 2004 (CEST)
thread_title: [[Tolar]] in [[Slovenski tolar]]

message: Ni zadosti opisati tolar, ampak je treba (morda v posebnih krajših člankih) opisati tudi druge (staro)avstrijske valute, kot je goldinar (florin, forint) in krono, ki so se jih naši starši in posebno stari starši še spominjali in jih na kakem podstrešju še lahko najdemo. Med temi denarnimi enotami ima posebno mesto glasoviti tolar Marije Terezije. Glede slovenskega tolarja pa mislim, da mu pripada poseben članek, saj je to denar iz drugega obdobja - le ime je isto zaradi zgodovinskega spomina.--Stebunik 22:39, 17. november 2023 (CET)
replies: text: O starejših valutah je resda potrebno še napisati članke, a je na vrhu tega članka dovolj jasno označeno, da govori o zgodovinskem kovancu in ne valuti Republike Slovenije. Lp, A09|(pogovor) 23:09, 17. november 2023 (CET)
thread_title:  Ne obstaja samo tolar
Pogovor:Laket

message: Ta stran ljudi usmerja na vatel, ta pa jih preusmerja nazaj na laket. Ali sta to res obe isti dolžinski enoti? Če se vatel uporablja za mero tkanin, ali ni potem površinska (2D)? --romanm 00:10, 9 feb 2004 (CET)
replies: text: Verjetno je mišljen dolžinski meter. --Peterlin 13:40, 9 feb 2004 (CET)

text: Laket je v našem jeziku tudi res še površinska mera. Enaka naj bi bila 1600 kvadratnih sežnjev. Rekli so ji tudi oral, narečno joh, starinsko pa jutro (57,546 a). Da je vatel 2R mera, nisem še nikjer zasledil.
replies: text: : A je ta laket (oral, joh, jutro) morda isto kot nekaj, čemur se v prekmurščini (vsaj v nekaterih prekmurščinah, če že ne v vseh) reče plüg? Koliko bi naj to bilo točno, ne vem. Se pa tako pri računanju na pamet navadno pravi, da je 1 plüg približno ½ ha. Beseda plüg v prekmurščini razen te površinske enote pomeni bolj običajno napravo za oranje - plug. --Ales Casar 09:16, 10 apr. 2005 (CEST)
Ja, povezava na vatel v članku o laketu je odveč. Mislim, da je vatel dolžinska mera. Bom še preveril kako je s tem. Vatel je povezan sem, ker je tu opisan - če pa se izkaže, da potrebuje svoj članek, seveda temu ne bo tako. In kako že gre tista: meriti tlak na vatle ali nekaj podobnega. --XJam
Marko Razpet v svojih komentarjih Močnikovih učbenikov (http://hrast.pef.uni-lj.si/~marko/mocnik/ ) navaja tole: »vatel - dolžinska mera; 1 vatel je 2 6/13 čevlja; 1 dunajski vatel je 0.77756 metra«. Laket ni omenjen. --Peterlin 13:38, 9 feb 2004 (CET)
2 6/13 čevlja nam da 0,28135... metra (oziroma 0,291766... dunajskega čevlja kot navaja Močnik...). Ta enota se ne sklada z nobeno iz angleške inačice. Angleži, kakor zgleda ločijo med dvema vatloma, "ell" in "cubit", ki se precej razlikujeta. SSKJ pri laketu navaja sopomenko z vatlom - po mojem že ne zastonj. Njegova vrednost približno 77 cm se ujema z vrednostjo, katero sem sam našel 0,778 m - ta pa se ujame s 'taku' imenovanim dunajskim vatlom 0,77756 m. --XJam

text: Amebisov angleško-slovenski slovar pravi, da 1 ell meri 113 cm, 1 cubit pa ca. 45 cm. Oba po slovensko prevaja vatel. Lakta ne omenja. --romanm 15:05, 9 feb 2004 (CET)

text: Ja, mene je ravno angleščina zmedla. Zato pa sem dvakrat preusmerjal, enkrat sicer pravilno, drugič pa nebodigatreba. V angleški inačici tudi nimajo članka o "ellu". --XJam
thread_title:  Laket in vatel? 

message: Na :ru:Локоть (единица измерения) s pretirano natančnostjo trdijo, da meri nekakšen lokot 41,999999664 cm. Je to naš laket? --romanm (pogovor) 02:08, 10 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Ruska enota
Pogovor:Fonem

message: Tule imamo zdaj čudno mešanico, kjer samoglasnike zapisujemo z znaki IPA (prej so bili znaki SAMPA), soglasnike pa s črkami slovenske abecede. Verjetno bi kazalo poenotiti. --Peterlin 10:00, 9 feb 2004 (CET)

message: Čudno ime za jezik ... Kako se ga prebere? :) --matijap | pogovor 14:53, 18 december 2005 (CET)
replies: text: Nimam pojma. Sklepam, da imajo tudi tokrat govorci jezika !Xu~ suvereno pravico določiti standardni zapis svojega jezika v njim tuji latinici in da tega ne more namesto njih storiti nihče drug!   --romanm (pogovor) 16:46, 18 december 2005 (CET)

text: Malo sem preveril; glede na :en:!Kung language in :en:!#Natural_languages »!« pomeni nekakšen klik. Zanimivo. lp, --matijap | pogovor 17:01, 18 december 2005 (CET)
replies: text: : Če se spomnite filma Bogovi so padli na glavo, no, to je ta jezik. --Tone 17:12, 18 december 2005 (CET)
replies: text: :: A, da, tlesk z jezikom. Kakorkoli že, prepričan sem, da se ta zvok ne bi ohranil, če bi o tem jeziku govorili pri TV Dnevniku (si predstavljate npr. »umrl je !Xu~jevski pesnik !Janez !N!afričan?). Zagotovo obstaja tudi slovensko ime zanj, ali bi vsaj moralo obstajati. --romanm (pogovor) 17:20, 18 december 2005 (CET)
thread_title:  !Xu~
Pogovor:Seznam latinskih izrekov

message: Mislim, da bi bilo zelo koristno izboljšati besedilo strani z latinskimi izreki. Nujno potrebno je predvsem:
* Dodati veliko majkajočih prevodov
* Dodati valiko manjkajočih pojasnil o izvoru in rabi, citirati vire, navesti primere uporabe v slovenščini in priporočljivo tudi pomembnejše primere rabe v drugih jezikih (npr. cf. ali i.e. v angleščini, kjer se zelo pogosto uporabljata v strokovnih člankih)
* Dodati komentarje o strokovni rabi na različnih področjih, npr. v medicini, pravu, zgodovini itd.
* Kritično pregledati komentarje in izboljšati njihovo natančnost
Zelo zaželjeno bi bilo, da strokovnjaki z različnih podočij, na katerih se veliko uporabljajo latinski izrazi, pregledajo stran in dodajo pravilne opombe ter popravijo nepravilnosti. 
Stran je potrebno stalno dopolnjevati z novimi gesli, saj je gotovo še precej nepopolna. Kdor naleti na latinski izrek, ki ga ne najde na seznamu, naj ga doda, čeprav ne ve pomena, saj bo tako lahko pritegnil pozornost koga drugega. Dobro bi bilo, da bi kdo prečesal krajšo različico strani in dodal tista gesla, ki tam manjkajo, v seznam s komentarji.
Moč je seveda ugovarjati, da so latinski izrazi bolj stvar kakšnega slovarja kot enciklopedije. Po mojem mnenju je uporaba različnih fraz v latinščini tako pogosta na različnih strokovnih področjih, da je obsežen in natančen referenčni seznam s komentarji pomemben pripomoček za pravilno interpretacijo številnih tekstov in zato vsekakor spada v splošno enciklopedijo.
Predlagam, da pozornost posvetimo tudi obrnjenemu seznamu, torej abecednemu seznamu prevodov latinskih izrekov. Tako bomo olajšali iskanje pogosto uporabljanih slovenskih izrekov, ki izvirajo iz latinščine. To stran bi bilo potrebno dopolniti tako, da se prečeše seznam latiskih izrekov in se prevode, ki bi tja spadali, razporedi (po abecedi) na stran Abecedni seznam prevodov latinskih izrekov.
--Ajgorhoe 15:04, 1 marec 2007 (CET)
thread_title:  Poziv Wikipedistom k dopolnitvi in izboljšanju seznama latinskih izrekov 

message: Predlagam, da se Seznam latinskih izrekov s komentarji združi z Seznam latinskih izrekov. --IP 213 (pogovor) 11:17, 24. april 2008‎(CEST)
replies: text: dve tabeli s skoraj isto vsebino. Seznam latinskih izrekov naj bo ciljni članek. Pinky sl (pogovor) 14:42, 15. avgust 2012 (CEST)

text: --romanm (pogovor) 10:35, 21. avgust 2012 (CEST)
thread_title:  Predlog za združitev
Pogovor:Združene države Amerike

message: Latinski izrek E pluribus unum Američani sami prevajajo Out of many, one, kot piše na Great Seal Mottoes pa naj bi to ponazarjalo združitev kolonij v eno zvezno državo. Torej: ne izmed mnogih, eden, temveč iz mnogih, eno. --romanm 00:54, 14 feb 2004 (CET)
thread_title:  E pluribus unum 

message: Lahko bi naredili še članek o angleški kratici UTC. Kot si že ti, Roman  zapisal, pa nima velikega pomena pisati o njih (npr o NAM, itd.). V teh primerih nam potem ni potrebno preusmerjati z dolgimi imeni. Vsaj za nekaj je pa le dobro. Sam BI naredil članek, vseeno... --XJam 01:01, 14 feb 2004 (CET)
replies: text: Kadar govorimo o času, je kratica UTC seveda francoska, ne angleška. Ravno zaradi tega, ker lahko obstaja tudi kakšen drug pomen, sem pustil povezavi na UTC na obeh straneh o tričrkovnih kraticah. Vse tiste, ki so se nanašale na čas, pa sem preusmeril na univerzalni koordinirani čas. Tako lahko še vedno narediš članek, če UTC poleg časa pomeni še kaj ... --romanm 01:07, 14 feb 2004 (CET)

text: Ja, pomešana francoska je. Kakor piše v članku, bi se morala glasiti TUC. Podobno je s kratico Mednarodne astronomske zveze IAU - angleška, UAI - (menda) francoska. Nisem več prepričan katero sedaj uporabljajo, zdi pa se mi da angleško. Super, potem me čaka še kratica UTC sama. --XJam 01:42, 14 feb 2004 (CET)

text: Da sem mislil kako je UTC angleška kratica, me je zmedlo, ker vem, da še ni dolgo tega kar so namesto UTC (- časa) uporabljali UT čas (Universal Time). Če bi bilo po angleško, bi zvenelo verjetno UCT. --XJam 01:45, 14 feb 2004 (CET)
thread_title:  UTC 

message: Hm, bi se sam lotil popravljat, ako bi imel čas, zato le opozarjam, da imajo Združene države Amerike večje probleme, in sicer z videzom članka (tabela pokrije poldrugo površino zaslona). (PS: Saj pravim; ta država je izprijena s svojo družbo vred in ima zato nemalo težav. In se opravičujem za nerganje ravno tu, ampak sem in tja moram sprostit košček svojega gneva.) | Tcie 18:57, 12 junij 2006 (CEST)
thread_title:  Težave pri izgledu
Pogovor:Marc Chagall

message: Kdo je bil?
Na tej strani manjka najpomembnejše: tj. podatek o tem po čem je Marc Chagall sploh znan.  Niti z besedo ni omenjeno, da je bil nadrealistični slikar. --romanm 11:00, 15 feb 2004 (CET)

message: Se strinjam, da je članek kratek in da o njegovi umetnosti nič ne pove, toda (!) osnovna oznaka njegove umetnosti nikakor ni surrealizem ali nadrealizem, marveč izhaja iz tradicionalne ruske ljudske umetnosti umetnosti ter židovske tradicije, ki jih spaja v svojevrsto in samosvojo modernistično umetnost. Ne pripada nobeni smeri, njegova umetnost je izrazito individualna...
replies: text: Potem pa, prosim, to dopiši v članek. --romanm 10:13, 23 jun 2004 (CEST)
thread_title:  CHAGALL
Pogovor:Relacija urejenosti

message: Kakor je zdaj napisano, je narobe:
replies: text: Če velja a ~ b, ne velja b ~ a (ne velja Zakon o vzajemnosti (simetričnosti)).
V resnici mora veljati lastnost antisimetričnosti, ne le da ne velja simetričnost. Razlika je v tem, da antisimetričnost velja za vsaka a in b, neveljavnost zakona o simetričnosti pa predpostavlja le obstoj vsaj enega para a in b, za katerega ne velja simetričnost. --romanm 10:25, 19 feb 2004 (CET)
To sicer teoretično razumem. "Vsaj en" par še zdaleč niso "vsi" pari, vsekakor. Verjetno obstaja kakšen (ali pa tudi mnogo) zgledov za takšno relacijo urejenosti. Matematiki so znani po tem, da abstrahirajo/odmišljajo vsakršno podrobnost, mi drugi pa imamo radi zglede, ki so lahko tudi neuporabni - samo da so :-) --XJam 13:58, 19 feb 2004 (CET)

text: Zgled je, denimo, tale relacija:
     e
     |
 c   d
  \ /
   b
   |
   a
--romanm 21:15, 19 feb 2004 (CET)
Ali je za drugi primer, (ki je bil prej nepravilno naveden v članku) potem takšna relacija posebej odlikovana, oziroma ali ji potem še kako drugače rečejo? Verjetno ne. Mogoče "nepopolna relacija urejenosti" ali "relacija nepopolne urejenosti"? --XJam 14:01, 19 feb 2004 (CET)

text: Nisem še slišal tega izraza. --romanm 21:15, 19 feb 2004 (CET)
sem popravil stran.. sem hotel pogledat na wikipedii, pa sem vidu, da ni gor nič, pa sem dodal simetričnost, asimetričnost in antisimetričnost. bo v redu? (moralo bi biti, tako so nas učili) aja, gasper Z.
thread_title:  Antisimetričnost 

message: I do not speak your language, but I hope (some of) you speaks English. The subject of this article seems to be: partially ordered set. However the given definition is not correct. And because it it not a symmetric relation it seems improper to use the symbol ~ for it. Just use ≤. Then:
(1)a ≤ a; (2) a ≤ b and b ≤ a implies a=b; (3)transitivity.130.89.222.184 21:01, 8 januar 2006 (CET)
replies: text: The subject of the article Relacije urejenosti is not Partially ordered set, it should be Total order. However, even so, the current Relacija urejenosti contains factual errors which I am about to correct. Thanks a lot for noticing it! --romanm (pogovor) 22:05, 8 januar 2006 (CET)
thread_title:  (Partially) ordered set 

message: Binarno relacijo R v množici A, ki je refleksivna, antisimetrična in tranzitivna, imenujemo relacija delne urejnosti. Če pa je R poleg tega še linearna, potem ji rečemo relacija urejenosti, množici A pa urejena množica. Vir:  Bronštejn --AndrejJ (pog., prisp.) 22:29, 8 januar 2006 (CET)
thread_title:  Relacija urejenosti
Pogovor:Renormalizacijska grupa

message: Rescaling sem grobo prevedel v "nameritev", vendar mi ni všeč. Umeritev tudi ne pride v poštev, ker ustreza pojmu "gauge". Mogoče "ponovna umeritev" ali kaj podobnega? --XJam 18:13, 19 feb 2004 (CET)
In zakaj ne reskalacija? TB
replies: text: Ja, to je že bližje - vendar zveni preveč tuje - ali pač 'učeno'. Je še kakšen izraz? Do tedaj pa zamenjam reskalacijo z nameritvijo. Hvala za posreden predlog. --xJaM 02:19, 25 nov 2004 (CET)
thread_title:  Nameritev
Pogovor:Avstrija

message: Kaj slovenščina v tej deželi ni nikjer uradni jezik? --XJam 15:51, 20 feb 2004 (CET)
Ne vem, na nemški strani piše: Amtssprache: Deutsch, Regional: Kroatisch, Slowenisch, Ungarisch. Ne razumem čisto ali tisti "Regional" pomeni, da so omenjeni jeziki tudi uradni v delu Avstrije, ali to pomeni, da obstaja poleg "uradnega jezika" še pojem "regionalnega jezika", ki je nekaj vmes ... --romanm 13:41, 23 feb 2004 (CET)
Lepo, da vsaj omenijo te jezike. Rekel bi, da so uradni jeziki v določenih predelih/regijah. Za "regionalni jezik" pa še nisem slišal. --XJam 15:18, 23 feb 2004 (CET)
thread_title:  Uradni jezik(i) 

message: Iz angleškega članka: According to the 2001 census, the mother tongue of the population by prevalance, is German (88.6%) followed by Turkish (2.3%), Serbian (2.2%), Croatian (1.6%), Hungarian (0.5%) and Bosnian (0.4%). --Andrejj 07:06, 22 avgust 2006 (CEST)
thread_title:  Mother tongue 

message: Glej pogovor na angleški Wikipediji: http://en.wikipedia.org/wiki/Talk:Austria#Etymology_of_Noricum --ModriDirkac (pogovor) 10:36, 17. februar 2015 (CET)
thread_title:  Dvomi o izvoru imena 

message: Does the form Austra or Austra exist? (without j)
I remember something like that written at Maribor on a street or at the street at a deviation.
Rasmusklump (pogovor) 14:39, 26. november 2016 (CET)
replies: text: If you mean if it is there in Slovene language, answer is probably no. I've never heard of it.--ModriDirkac (pogovor) 23:33, 4. februar 2019 (CET)
thread_title: Avstra