lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:1493

message: Mislim, da na straneh z letnicami in datumi malo pretiravamo z vsemi povezavami in imeni. Zdaj je npr. takole:
replies: text: * 1. maj - Theophrastus Bombastus von Hohenheim Paracelsus, švicarski alkimist, zdravnik, okultist († 1541)
Povezava ima v HTML po mojem mnenju dve funkciji:
# ponuja odgovor na vprašanje "Kaj pomeni ...?",
# poudarja besedilo povezave.
Pri naših povezavah je zdaj tako, da poudarjamo vse; vendar če je poudarjeno vse, PMSM ni poudarjeno nič. Prav tako je preveč teh njegovih osebnih imen, predlagam da tu navedemo le tistega pod katerim je najbolj znan, ostale pa seveda v članku o njem.  Tako bi sam to povezal takole:

text: * 1. maj - Paracelzij, švicarski alkimist in zdravnik († 1541)
Ali bi tu sploh omenili, da je bil okultist; tj. verjetno je bil neposredno najbolj znan po tem, da je v medicino uvedel kemikalije kot zdravila? Kaj menite ostali? --romanm 23:32, 6 jul 2004 (CEST)

text: PMSM ima Heretik dober razlog da navaja vsa dolga imena. Ker članka še ni, je to pravzaprav dobrodošlo. Prav gotovo se je potrudil z iskanjem tako dolgega (lahko pravilnega) imena in tudi pripravil povezavo. Potem, ko se članek o določeni osebi naredi, se seveda popravi na običajno obliko.

text: Sam ponavadi navedem vse dejavnosti za določeno osebo. Npr. za Engelsa, da je bil vojaški zgodovinar, kar je manj znano, če sploh. Tiho postavim v nekem redu, čeprav kot wikipedist težko ocenim kar je kdo zares bil. Bolje bi bilo verjetno kar po abecednem redu. Mogoče Paracelzij ni bil okultist nič manj kot npr. Jožef Stefan pesnik. Ne vem. Po tej logiki bi tudi za Newtona morali napisati, da je bil zgolj fizik in matematik - se pa je menda dolgo ukvarjal tudi z alkimijo in to. Ali pa npr. Laurent Cassegrain. Tu se sploh ne ve kaj je bil. Angleška wikipedija (mogoče napačno) trdi, da je bil kipar, sam pa sem zapisal duhovnik in optik. Res je, da je včasih manj več - velja pa tudi tista 'Od viška glava ne boli'. --XJam 10:55, 7 jul 2004 (CEST)
Popravljam kar sem zgoraj napisal. Ni Heretik napisal tako dolgega imena. To je moje maslo. No, sicer pa vseeno velja ostalo zapisano. Bom torej popravil po Romanovem predlogu. --XJam 11:15, 7 jul 2004 (CEST)
Še enkrat popravljam. Takole je bilo. Dolgo ime je navedel Heretik na strani o 1. maju, povezavo na Paracelzija je naredil Roman, sam pa sem potem naslednji dan vse to povzel na tej strani. 'Pure chain reaction'. --XJam 11:21, 7 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Povezave: manj je več?
Pogovor:Občina Divača

message: 193.95.220.159 je dodal zelo zanimiv odstavek o Divači. Kar me bega je to, da ima elemente skeniranega besedila ("lta Rina" namesto "Ita Rina", neenakomerni presledki med vezaji ipd.), pa še nekam predobro je napisan, da bi bilo res. :-) Ali ga zares lahko uporabimo ali ga morda kdo prepozna? Če se motim, bom zelo vesel. --romanm 13:17, 8 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Copyright?
Pogovor:Američani

message: V Slovenskem pravopisu 2001 piše, da sorodna beseda "Amerikanec" pomeni ameriškega priseljenca. Ali to torej pomeni Američana, ki se je nekam priselil, npr. iz ZDA v Slovenijo? --romanm 19:30, 8 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Amerikanec vs. Američan
Pogovor:Marius Sophus Lie

message: Roman, verjetno bo tvoja preusmeritev iz Lie morala biti razločevalna stran. Priimek Lie je verjetno kar pogost tam na severu. Sam imam poleg Mariusa Sophusa v mislih še Trygveja Lieja, znanega norveškega politika in generalnega sekretarja OZN.
replies: text: Res. Saj te preusmeritvene strani so tako ali tako mišljene kot začasne, dokler nimamo vsaj dveh oseb z enakim priimkom. Čeprav ... če bi se našel "Janez Einstein" bi naredil raje "Einstein (razločitev)" kot spremenil preusmeritev (Lie ni tak primer, obadva sta zelo znana). --romanm 01:34, 9 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Lie 

message: Piše se Kristianija, to je staro ime za Oslo. Natančneje: Oslo je bil požgan do tal l. 1624 in pozneje ponovno zgrajen na drugi strani zaliva. Zgradil ga je Kristijan IV. in ga poimenoval po sebi - Christiania (l. 1878 se je ime spremenilo v Kristiania --> slo. Kristianija). Ime Oslo je prišlo v uporabo spet leta 1925. LP --Rok Šoštarič 16:05, 13 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Kristiania, Kristianija ali Kristijanija?
Pogovor:Tihi ocean

message: Ali si se morda Roman zatipkal pri pojmu »tifun« in bi moral biti »tajfun« ali ne, ker za »tifune« še nisem slišal? --XJam 10:50, 9 jul 2004 (CEST)
replies: text: Da, sem popravil, hvala! --romanm 12:43, 15 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Tifun? 

message: Primož, videl sem, da že dodajaš kategorije. Morda boš želel raje malo počakati, ker sem angleški "Category" prevedel v slovensko "Kategorija", ni pa še v produkciji. Glej LanguageSl.php. --romanm 12:43, 15 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Kategorije 

message: Predlagam, da se vsebina iz članka Tihooceanski tokovi združi v ta članek. Omenjeni članek ne obravnava vseh tokov v Tihem oceanu, poleg tega pa po nepotrebnem vmešava še nekatere druge pojme, ki niso neposredno povezani z morskimi tokovi. Združitev bi prinesla tudi dobro osnovo za nadaljnji popis fizične geografije in hidrologije Tihega oceana. A09|(pogovor) 14:59, 14. april 2024 (CEST)
thread_title:  Združitev
Pogovor:Bolgarščina

message: Članek trenutno pravi:
replies: text: Nekateri viri navajajo tudi mehki znak 'ь', ki naj bi stal med 'ъ' in 'ю'. Večina virov ga ne omenja, poleg tega sem preletel nekaj bolgarskih besedil, pa se ne spomnim, da bi ga kdaj zasledil, niti se ne spomnim, da bi videl kjerkoli v Bolgariji.
Znak 'ь' najdeš, denimo, v bolgarskem članku o slovenščini. Če si prav predstavljam, se za razliko od srbščine v bolgarščini ta znak uporablja kot dodatek n-ju in l-ju, da dobiš to kar Srbi poznajo kot "nj" in "lj" - tudi grafično je stvar zelo podobna. Pa tudi sicer bi bilo treba članku odvzeti osebno noto, tj. spremeniti stavke kot je "se ne spomnim, da bi ga zasledil". To bolj sodi na tole, pogovorno stran. --romanm 23:34, 10 jul 2004 (CEST)
replies: text: : To črko v Bolgariji imenujemo ер малък  in pomeni majhen/tanek jer, uporabljamo pa jo le za soglasnikom ter pred samoglasnikom o, na primer синьо небе  (sinje nebo). Majhnega jera nikdar ne uporabljamo na začetku besede. Harry 19:59, 13 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Mehki znak 'ь' 

message: Vsi avtorji slovenske wikipedie, če Vas nekaj zanima o bolgarščini, lahko me sprašujete na naslovu cygnus@mail.bg, tudi v slovenščini! Bom poskusil odgovoriti tudi v slovenščini, čeprav se bojim da je ne znam dobro. Pozdrav iz Bolgarije!
85.11.148.125 22:26, 1 avgust 2006 (CEST)
thread_title: bolgarščina
Pogovor o predlogi:Language

message: Plosk, plosk, plosk! Sem se že spraševal kako je s temi tabelami ... videl sem, da jo na en: nekatere države imajo. --romanm 10:30, 15 jul 2004 (CEST)
replies: text: Odkrito po naključju. Prepisal sem angleško tabelo, pa sem namesto tabele dobil napis »Template:Language«. Potem sem v angleščini na slepo vtipkal http://en.wikipedia.org/wiki/Template:Language in dobil nekakšno tabelo, ki je sicer ne razumem povsem, jo pa lahko, ne da bi jo razumel, kolikor toliko uspešno prevedem v slovenščino. Podobno bi si verjetno lahko pomagali tudi pri državah, kemijskih elementih ipd. Fino pa bi bilo imeti nekje zbrane takšne tabele, podobno kot elemente po meri (morda prav tam?). --Peterlin 11:13, 15 jul 2004 (CEST)

text: To bi vsekakor veljalo omeniti na strani o projektu za jezike Wikipedija:WikiProjekt jeziki. --XJam 11:33, 15 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Bravo! 

message: Kaj narediti pri državah, ki imajo dva standarda ISO 639-2? Za francoščino sem zapisal fre/fra. --XJam 19:12, 18 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Format ISO 639-2(B)/ISO 639-2(T)
Pogovor:Glavne svetovne religije

message: »Vzhodno pravoslavje« je po mojem kalk. Slovenski prevod angleškega izraza »en:Eastern Orthodoxy« je kar pravoslavje (brez »vzhodnega«); lahko pa ga opredelimo nacionalno, kjer je to na mestu (rusko pravoslavje, srbsko pravoslavje...). --Peterlin 12:07, 19 jul 2004 (CEST)
replies: text: Imaš prav. Bom popravil. --XJam 12:47, 19 jul 2004 (CEST)
thread_title: Pravoslavje: severno, južno, vzhodno in zahodno?

message: Predlagam, da scientologijo črtamo s seznama. Razlog: nima dovolj pripadnikov; še več, po mnenju nekaterih (evropskih) držav je to bistra podjetniška ideja, nevredna imena "verstvo". --romanm (pogovor) 22:06, 8 mar. 2005 (CET)
replies: text: Storjeno. Na to sem že opozoril NNja, ki je dodal spremembo. LP, --Klemen Kocjančič 22:17, 8 mar. 2005 (CET)
Kaj je kriterij za "glavnost" religije; oziroma vir? Po številu je sicer na četrtem mestu ateizem (850 milijonov). --NezNan 17:28, 14 mar. 2005 (CET)

text: Ja, dobro vprašanje. Vse religije so načeloma 'bistre podjetniške ideje', razen 'tapravih'. Samo ne sprašujte me katere so to  --xJaM 17:39, 14 mar. 2005 (CET)
Zakaj je potreben še en članek (Seznam religij)? --NezNan 20:53, 15 mar. 2005 (CET)
Na seznamu religij naj bi bil spisek vseh, medtem ko ta zajema le največje. LP, --Klemen Kocjančič 21:00, 15 mar. 2005 (CET)
Če so na spisku vse je še vedno jasno katere so največje. --NezNan 21:05, 15 mar. 2005 (CET)
thread_title:  Scientologija
Pogovor:Trst

message: Ali je moč verjeti tej avstrijski uradni statistiki iz leta 1910? Delež Slovencev se mi zdi hudo majhen - pa tudi delež Nemcev je kar visok - (verjetno na 'škodo' Slovencev - kakopak). Iz besedila tudi sledi, da je delež po 'nasilni' 'aneksiji' Primorja Italiji še upadel. Pa verjetno samo mesto tudi ni edini pokazatelj koliko Slovencev je živelo na tem območju. Osebno tem številkam ne bi verjel. Kaj pa če me namlatijo? --XJam 17:05, 19 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Avstrijska uradna statistika 1910 

message: Uradno ime za časa nadvojvode Maksimiljana je bilo Miramar in še vedno to obliko uporabljajo Slovenci v zamejstvu. Predlagam torej, da se uporablja ta oblika in ne poitaljančena z "e" na koncu. Ta bi kvečjemu lahko spadala v oklepaj. Ob priliki bom skušal še kaj napisati o Miramaru oziroma dodati vsaj kakšno sliko --B100w11 14:39, 3 feb. 2005 (CET)
thread_title:  Miramar 

message: Pozdravljeni,
v članku o Trstu sem opazil manjšo napako. Dovolil si bom zamenjati izraz regija z dežela. Glej Pogovor:Italija
Verjetno bi bilo treba to opraviti po člankih o vseh italijanskih deželah.
LP--b100w11 13:52, 13 oktober 2005 (CEST)
thread_title:  Pokrajine, dežele, regije 

message: Dodal sem citat iz poročila slovensko-italijanske komisije. Upam, da bodo slovenski uporabniki Wikipedije dovolj zreli, da ne bodo zanikali zgodovinske dejanskosti. Lep pozdrav! Boraczek 10:32, 17 maj 2007 (CEST)
Zelo dober in primeren dodatek. Zdi pa se mi, da je citat nekoliko predolg: jaz bi raje povzel isto vsebino (z navedbo vira). Dovolj je, da se isto pove z drugimi besedami in malo krajše; trenutno ne utegnem tega spremeniti, bom čez kakšen teden (če ne bo morda vmes že kdo drug). Lisjak 19:42, 17 maj 2007 (CEST)
In še direkten link tedaj spremeni v opombo. Trenutno je to aktualno. Ikoni imaš zgoraj: druga in tretja z desne. --IP 213 19:48, 17 maj 2007 (CEST)
thread_title:  Jugoslovanska zasedba Trsta
Pogovor:Požarne pregrade

message: Se ni mogoče namesto dobesednega prevoda firewalla bolj prijel izraz "vdorobran"?
Karkoli že bo pravilno, zdi se mi, da bi naslov članka moral biti v ednini.

message: kolikor jaz vem je pravilni prevod firewall (v računalniškem smislu seveda) Požarni zid in ne požarna pregrada... to se že malo preveč iz real world sliši.
lp caqka
thread_title:  naslov
Pogovor:Java (razločitev)

message: Ta stran vsebuje besedilo s . Ali imamo dovoljenje avtorja za objavo ali jo bo treba zbrisati? --romanm 13:17, 20 jul 2004 (CEST)
replies: text: Je kdo stopil v stik z avtorjem? --spiko-carpediem 16:54, 20 jul 2004 (CEST)
replies: text: : To bi moral storiti Lacen, preden je članek poslal sem, ampak ker je še bolj nov morda še ne ve. Ga bom spomnil na njegovi strani. --romanm 22:32, 20 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Copyright? 

message: Ker v Wikipediji prevladuje skrb za jezikovno čistost sem naredil popravke glede nekaj imen. npr metoda->postopek (informatika) 
Sem postopal pravilno?--spiko-carpediem 16:54, 20 jul 2004 (CEST)
PMSM vsekakor in si glede tega zelo dobrodošel. Skrbi za materni jezik nikoli ni dovolj. Pa tudi, če boš kaj več stvari popravil, je dobro, da to ostalim pojasniš, ker bodo/bomo delali iste napake še naprej. Ja, metoda! Sam sem diplomiral iz postopkov konstruiranja in ne metod ~. Tudi sam navijam za postopke in podobne. Najbolj pa so metode trdožive v matematiki, kot so razne metode eliminacije in to. Postopki (postopek odprave) tam zvenijo malce smešno, čeprav niti ne vem zakaj. Matematiki so zelo 'lukavi' - lep zgled za to je npr. krogla/sfera (ali pa razsežnost/dimenzija, ki sta sicer tukaj sopomenki, ...) -- in še kakšna. --XJam 17:18, 20 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Slovenska imena 

message: Tukaj je optrdilo, ki sem ga dobil od avtorja.
-----------------------
Pozdravljeni!
Besedno zvezo lahko brez zadržkov uporabite. 
Lep pozdrav,
Aleš Živkovič
replies: text: A, fino. Ampak kaj pomeni "besedno zvezo"? Kako pa si ga pravzaprav vprašal, da ti je takole odgovoril? --romanm 09:31, 23 jul 2004 (CEST)
thread_title:  potrdilo 

message: Pol člankov v slovenski wikipediji uporablja ime java z malo, pol pa z veliko začetnico. Kolikor vem, je (v primeru programskega jezika) pravilna uporaba male začetnice.
thread_title:  java ali Java
Pogovor:Johannes Hevel

message: Marijan Majo Prosen ga imenuje Jan Hevelij. --romanm 15:45, 20 jul 2004 (CEST)
Hmja. 'Pazi zdej' :o) Jan je poljsko ime. Če bi bil Jan, bi moral potem biti tudi Heweliusz. Menda. Nemci ga imenujejo Hewel - odkoder so verjetno latinizirali v Hevelius in bi od tu 'poslovenili' v Hevelij ali kar Hevel (resda je redko uporabljano, menim pa (čeprav seveda nisem strokovnjak za latinščino), da je pravilno tudi Hevel - po zgledu Ovid, Ovidij, ipd. Lahko, da gre tukaj za tisto zapleteno razmerje nemškega in poljskega in, da je v resnici Poljak. Pustil sem Johannes, ker sem ga poistovetil za Poljaka/Nemca. Lahko bi potem slovenili še ime in bi tako navsezadnje dobili nekako - Janez Hevelij, kakor to naredimo pri Nikolaju Koperniku, ki bi moral enako kot Jan biti Mikołaj. Ker pa ga navajajo kot Hewelke in Hewelcke je vse to skupaj lahko butanje vode ob skalo. Gotovo se je tedaj v svoja tiskana dela podpisoval z latinskim imenom. Kakor naš Herman Koroški, ki je eksplicitno navajal, da je bil Carinthia, pa mu ni kaj dosti pomagalo, ker ga Hrvati 'bezprijekorno' enačijo za Dalmato. Bom še dodatno 'potuhtal' kako je s tem, seveda nobenemu na škodo. Še je tudi čas, da se popravi. Še to- vidim, da so se na angleški wikipediji le odločili in Koperniku pripisali poljsko narodnost. Ali je to le začasno. Podobno je pri Hevelu - ne moremo kar preprosto napisati (xyz) astronom - ali pač. --XJam 15:58, 20 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Ime
Pogovor:Sredozemsko morje

message: Sem pa zmeraj mislil, da je "Sredozemlje" skupno ime za pokrajine ob Sredozemskem morju ... očitno sem se tudi v tem motil. --romanm 17:07, 20 jul 2004 (CEST)
Še dobro da priznaš. o:) Sicer te ne razumem popolno na kakšen način si se motil. Ali v tem, da je v bistvu Sredozemlje sopomenka za Sredozemsko morje ali kako drugače. Saj sem pravilno razumel članek, ne? Jaz pa sem mislil, da je Balkan sopomenka za Balkanski polotok in, da ga v slovenščini načeloma ne potrebujemo. Podobno Karibi, itd. Upam, tudi, da se Primož ne moti glede neposrednega prevoda iz latinščine. Niso bili naši predniki kar tako. Od kod le so npr. vzeli pojem ognjenik, če pa se mu (verjetno v latinščini) reče vulkan. Danes takšnega pojma skoraj ne moreš pridelati. Jah, no, zgoščenka, plošček, sotvarje in podobne - vendar ognjenik je ognjenik. Me prav zanima kaj je 'hodilo' po glavi Slovencem pred letom 701. Ali samo bog-o-služje ali še kaj naravoslovnega. Nenazadnje upam tudi, da smo danes kaj boljši od njih, he, he, čeprav __. --XJam 17:32, 20 jul 2004 (CEST)
Bedeutend in der sedimentären Entwicklung ist die Entstehung der verschiedenen Gebirge--Ἡρακλῆς 22:39, 26. avgust 2009 (CEST)
replies: text: Roman ima najverjetneje prav. SSKJ sicer toponimov žal ne razlaga, razloži pa pri pridevnikih »sredozemski« in »mediteranski«, da je to »nanašajoč se na Sredozemsko morje in dežele okrog njega«. Iz tega ekstrapoliram, da pojma Sredozemlje in Mediteran pomenita »Sredozemsko morje in dežele okrog njega«. Bom gesli razdružil. --Peterlin 09:28, 21 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Sredozemlje
Pogovor:William Brouncker

message: Ta Headov robot je pa hudo neprizanesljiv. Tudi če daš - za poznejšo rabo - jezikovno povezavo v HTML-jevski komentar (npr. <!-- [[en:William Brouncker]] -->, ga pobriše, kot bi trenil. Je sicer zelo uporaben, ker postavljanje iw na suho je kar mukotrpno delo - čeprav moraš včasih kar dobro premisliti kam kakšno stvar povezeš. Eden od nas bi se tudi 'moral' ob priliki naučiti upravljati s podobnim 'samodejnim programskim aparatom'. --XJam 02:49, 21 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Robot
Pogovor o predlogi:Wikipediatoc nastaneksaha

message: Zakaj je tole predloga (Template)? Predloge naj bi služile krajšemu in centraliziranemu vključevanju v več člankov - glej npr. Template:EU_countries in Kaj je povezano sem. --romanm 14:21, 21 jul 2004 (CEST)
replies: text: Vem ja. Rad bi uredil šahovsko naslovnico na ta način. Upam, da nimate nič proti.--Igor 14:41, 21 jul 2004 (CEST)
replies: text: : Aaa, potem pa je v redu. Saj člankov o šahu si res že napisal veliko ... Vso srečo! --romanm 15:01, 21 jul 2004 (CEST)

text: Hvala, tudi tebi. :)--Igor 15:05, 21 jul 2004 (CEST)

message: Nadaljevanja naslednjega stavka ne znam popraviti:
replies: text: lastnosti (npr. premiki figurin, pravila)
Ali je mišljeno kar premiki figur, tako da »in« odpade? Igor, nas boš čisto zastrupil s šahom. Kar je dobro! --XJam 00:32, 22 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Tipkarska 

message: Še kratko vprašanje. Kje bo v bistvu sedaj glavni članek o zgodovini šaha? Ali v obstoječi škrbini (verjetno) - ker na naslovnici portala ne bo dosti prostora za celovito zgodovino. In že sedaj je to kar je napisanega na naslovnici o zgodivini več kot zanimivo. Ah, same čestitke so nas. Zakaj pa ne! --XJam 00:40, 22 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Zgodovina šaha
Pogovor:Tanganjiško jezero

message: Potrebujem malce pomoči pri prevodu toponima iz angleščine, namreč »Great Rift Valley«. Ali je to Veliki tektonski jarek, kakor sem zapisal, ali mogoče Afriški tektonski jarek (mogoče le del tega Velikega tj) ali kaj drugega? Hmm, »rift-valley«, je to tektonski jarek, ali kako drugače, in še »rift lake« - tektonsko jezero. Vsakršna pomoč dobrodošla preden se zakopljem v atlase! --XJam 17:50, 21 jul 2004 (CEST)
Ja, temu največjemu tektonskemu jarku se reče »Veliki«. Njegov, zahodni del, 'Zahodna razpoka' je »Zahodni jarek«. --XJam 19:47, 21 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Pomoč
Pogovor:Dvočrkovna slovenska beseda

message: Zakaj bi bilo pomembno katere besede pozna črkovalnik enega od urejevalnikov besedil? Moj črkovalnik (ne) prepozna drugo množico ... --romanm 00:47, 22 jul 2004 (CEST)
Ne vem, verjetno zato, ker pač vsak črkovalnik vsebuje svoj slovar. Morda pa res ni tako pomembno :-) 
-- andrejj 09:13, 22 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Črkovalnik
Pogovor:Go (strateška igra)

message: Sedaj uporabljamo izraze: deska, tabla, plošča in šahovnica. Šahovnica se mi že lep čas ne zdi primeren izraz zaradi mešanja z drugimi pojmi. Šahovnica (na zastavi npr.) bo verjetno postala razdelitvena stran. Kater izraz je torej najbolj primeren?--Igor 13:20, 22 jul 2004 (CEST)
Kolikor sam poznam podobne igre, sem vedno razmišljal o deskah. Deska in plošča, ki jo je uvedel Spiko-carpediem v članku o goju sta pravzaprav sopomenki - s tem, da je plošča mogoče splošnejša - deska pa se bolj nanaša na leseno ploščo, čeprav ni nujno. No, ponavadi se takšne igre res igrajo večinoma na lesu, mogoče kdaj prej na kamnu, danes pa še na raznih plastikah, ali celo kovinah. Šahovnica je lep izraz, vendar, se mi zdi, je bolj doma v šahu, saj se hecno sliši, če rečemo, da se go igra na šahovnici 19 × 19. No, toliko o deskah. Načeloma je vseeno. Igra na deski, mi najbližje zveni angleški »board game«. Saj rečemo ponavadi, če kaj delamo v vodoravnem položaju - likalna, kuhinjska (sicer tudi oglasna) deska, Tabla pa me asocira na šolsko ali oglasno tablo - torej pokonci ležečo ploščo (ne pa vedno - npr. fotografska, gramofonska plošča in ne fot., gramof. deska, itd). Pa, saj šah na TV, recimo komentirajo na tablah, ja, igrajo ga pa na deskah, šahovnicah, ploščah. Vendar je to seveda tudi odvisno kje v Sloveniji se človek nahaja in odrašča, ali ne. SSKJ uporablja tudi namizna igra, pa desko, plošče pa v zvezi s kakšno igro ne. Edino odbojno ploščo - verjetno mišljeno pri košarki, od katere se odbija žoga v koš. --XJam 03:12, 23 jul 2004 (CEST)
Kategorija:Pogovor (šah)

message: Predlagam razširitev; prevod/priredba veliko bolj obsežnega angleškega članka. Če se ne motim se da vedno vrniti zadeve v prejšnje stanje? Ko bom našel čas, bom spremenil celotno zasnovo članka in ga razširil. Neikius 16:17, 7 november 2005 (CET)
thread_title:  Celota
Pogovor:Črno morje

message: V poznih 1970. sem imel možnost nahajati se ob krimski obali Črnega morja. Natančneje Sevastopol, Jalta in večino časa tedaj mladinsko središče v letovišču Artek ~100 km od Sevastopola, tedaj še SZ. Kot bi človek bil na hrvaški obali, s tem, da je za par stopinj hladneje - vendar še vedno zelo prijetno. Lucky me. Ne vem zakaj je toliko Rusov na slovenski 'rivi'. Saj si že sami delijo raj s sosedi.
Ja, že vem zakaj. Ker je večina njih iz najnižjega srednjega razreda, pa si tega ne morejo privoščiti, veliko jih je, pa bi se nagnetli in verjetno rabijo 'vizo' do tja. Oligarhi jo seveda ne potrebujejo. --XJam 16:00, 22 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Počitnice 

message: Ali je tisti Colhis čisto na koncu morebiti isto kot Kolhida, kamor so Argonavti šli po zlato runo in Medejo? --Heretik 13:06, 9 sep 2004 (CEST)
replies: text: Verjetno da. --Peterlin 13:30, 9 sep 2004 (CEST)
thread_title: Colchis
Pogovor:Carlos Kleiber

message: Na en: so postavili Konjšico celih 60 km iz Ljubljane, na de: pa v vzhodno Slovenijo, čeprav bi to moralo biti nekje blizu Geossa. Ali je pri tem nekaj narobe ali pa je mišljena kakšna druga Litija in ne tista ob Savi?
replies: text: Konjšica je res kakšnih 60 km iz Ljubljane, je pa v hribovju na desnem bregu Save med Litijo in Renkami (Zagorjem ob Savi). MMG, moj tast je tudi od tam in z ženo imava doma jedilni servis, ki sta ga Kleiberjeva prinesla tastu in tašči za njuno poročno darilo (pa da me ne bo kdo zdaj okradel!). --romanm 12:50, 23 jul 2004 (CEST)
replies: text: : Ne bi si mislil, da je to tako daleč. Nemce bom pa vseeno opozoril glede vzhodne Slovenije in jih usmeril na našo stran o Litiji
V Večerovem arhivu je tudi en kar zanimiv članek. Verjetno ni prepovedano navesti povezave do tega članka? --Heretik 11:56, 23 jul 2004 (CEST)

text: Povezave seveda ne. --romanm 12:50, 23 jul 2004 (CEST)
replies: text: : Članek iz Večera je že tam, Google najde še nekaj solidnih v nemščini. Dvorane v SF v mrtvi sezoni najbrž še niso preimenovali, kot namigujejo v enem drugem slovenskem članku...

message: Je pravilno [Kárlos Klájber] ali so kakšni triki, recimo [Kárlos Klebèr]? --Peterlin 12:56, 23 jul 2004 (CEST)
replies: text: Tašča pravi "Klájber". --romanm 13:02, 23 jul 2004 (CEST)
thread_title: Izgovorjava