lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Admiral flote Sovjetske zveze

message: Ista prošnja kot pri maršalih. LP, --Klemen Kocjancic 09:46, 22 nov 2004 (CET)

message: Zanimivo. Zakaj se na primer v tem primeru ne reče 'admiral flote SZ'. Sicer je ta izraz, »admiral ladjevja SZ«, lepši (predvsem ker bolj domače zveni), vendar potem ne razumem zakaj še strokovni izraz (termin) flota? Ali je flota 'le' vojaška formacija, oziroma je manjša od ladjevja in ali je tudi ladjevje vojaška formacija? Po članku o 'vojaških razvrstitvah' ladjevje ni razvrstitev - verjetno je ladjevje celota, čeprav je PMSM »(pomorska) flota« in »ladjevje« isti 'šmorn'. --xJaM 10:57, 19 apr. 2005 (CEST)
V Pogovor:Maršal Sovjetske zveze si mi prav ti svetoval za ladjevje, kjer sem tudi razložil razliko. LP, --Klemen Kocjančič 11:04, 19 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Flota
Pogovor o Wikipediji:Brez osebnih napadov

message: XJam, tole:
replies: text: Nikjer na Wikipediji ne napadajte uporabnikov. Komentirajte samo vsebino in ne uporabnika - avtorja.
PMSM ne pomeni isto kot tole:

text: Nikjer na Wikipediji ne napadajte uporabnikov.Tolmačite samo vsebino in ne uporabnika - avtorja.
--AndrejJ 18:45, 22 nov 2004 (CET)

text: Zakaj meniš, da ne. Glagola »tolmačiti« in »komentirati« sta praktično sopomenki in oba pomenita razlagati, pojasnjevati. Vsaj tako si to razlagam. Tolmačim.  Res pa je tudi, da »komentirati« pomeni še izražati svoje mnenje, stališče - in morda je to bilo mišljeno, čeprav glede na nadaljevanje stavka ne. Po angleškem besedilu bi lahko bilo tudi: Pripominjajte o vsebini.. V vsakem primeru je sicer komentirajte na svojem mestu - le poskušal sem najti ustrezno domačo besedo. --xJaM 23:04, 22 nov 2004 (CET)
Meni se tudi zdi, da ima Andrej prav. Ko sem prevajal, sem uporabil "komentirati", ker se celotno besedilo nanaša na osebne napade -> komentarje drugih ljudi o tretjih osebah; lahko bi uporabil tudi "debatirati". Kaj pa manjka komentarju? Saj je slov. beseda. LP, --Klemen Kocjancic 23:50, 22 nov 2004 (CET)

text: Ali je lahko potem »razpravljati«?. Seveda je »komentar« slovenska beseda, vsekakor. Naši predniki pa so tudi že imeli kakšno besedo na to temo, preden so/smo prevzeli komentar od zunaj naših meja. MMG besedo komentirati smo po SES (str. 252) prevzeli prek nemške komentieren iz latinske commentari 'premisliti, preudariti, preučiti'. (Vidiš koliko (še) lepših slovenskih besed....), kar je sestavljeno iz con-, ki kaže na dovršnost glagolskega dejanja, in izpeljanke, sorodne z lat. mens, rodilnik mentis 'razum, pamet', memor 'spomin'. Tako je lahko tudi »preučiti«. --xJaM 00:10, 23 nov 2004 (CET)

message: Odstranjena je bila omemba imen. --Andrejj 10:34, 21. februar 2008 (CET)
thread_title:  Imena
Pogovor:Mihail Ilarionovič Kutuzov

message: Prav je napredovanje, najprej je generalmajor nato generalporočnik. LP, --Klemen Kocjancic 13:58, 23 nov 2004 (CET)
Ja, Klemen najlepša hvala za informacijo. Moje znanje najvišjih vojaških činov pač ni zadovoljivo in sem že misil, da sem nepravilno razumel. Angleški izraz »guverner-general« sem prevedel v vojaški guverner, deloma tudi po ruskem izrazu. Ta pojem uporabljajo v splošnem po celem svetu, pravilnega izraza pa ne vem natančno. --xJaM 14:22, 23 nov 2004 (CET)
Prevod je v redu, lahko bi uporabil tudi bolj zapletenega poveljnik sanktpeterburškega vojaškega območja. Zmeda z majorjem in poročnikom nastane zaradi razvoja činov. Najprej je bil poročnik, ki je poročal poveljniku (generalu), zato generalporočnik. Z razvojem organizacije vojskem so dodali čine (major, polkovnik), ki so nato tudi dobili svoje poročnike, a je generalporočnik ostal višji čin. Malo zakomplicirano. LP, --Klemen Kocjancic 14:30, 23 nov 2004 (CET)
replies: text: Še enkrat hvala za pojasnitev. Saj ni tako zapleteno, potem, ko to veš. Če ti je tudi prav, bi odstranil podvojene povezave, ki si jih vnesel. Takšno navado imam še iz dela na aWP. Tam ponavadi podvojene povezave odstranjujejo. Res je, da je morda članek bolj pregleden, v priporočilih za slog se navaja, da tvorimo podvojene povezave v daljših člankih, da ni treba 'obračati' strani. Hvala lepa tudi za popravke tipkarskih napak. Upam tudi, da so ostali uporabljeni izrazi na mestu. Mogoče bi rodoljubna vojna, ki sedaj kaže na »Napoleonov vdor v Rusijo« lahko bila tudi »Napoleonov pohod nad/v Rusijo«. Angleži imajo Napoleon's invasion of Russia. --xJaM 15:00, 23 nov 2004 (CET)
Hm. Ločijo tudi med vojaškim guvernerjem (Военный Губернатор) (Litva 1799-1801) in general-guvernerjem (ali tudi gubernatorjem) (Генерал-Губернатор) (Kijev 1806-1808, spet Litva 1809-1811), tako, da, kakor zgleda, nista enaki funkciji. --xJaM 01:50, 24 nov 2004 (CET)

message: Za njegov poslovenjen patronim »Ilarijonovič« nisem prepričan. Rusi ga pišejo z dvema l in brez j (Илларионович). Ker je Ilarion (ali Ilarijon) dokaj znano ime tudi pri nas, seveda ruske različice tega imena slovenimo kakor Pjotra v Petra, itd - pa brez dveh l. Ilari(j)ona na seznamu osebnih imen na I še nimamo. Za angleško govoreče je seveda pomembno pisanje z enim ali z dvema l-jema, kar so tudi zapisali na strani o Kutuzovu. Heretik je na strani o 16. septembru zapisal Ilarionovič. Bom še pogledal po kakšnem viru, da se prepričam, do tedaj pa puščam Ilarijonovič. Razlika sicer ni velika, je pa, in zakaj bi se morala wikipedija motiti.. --xJaM 15:23, 23 nov 2004 (CET)
thread_title:  Patronim
Pogovor:Ogljik

message: Lepo pozdravljeni! Za vas imam nekaj vprašanj, na katere ne vem odgovora:
1. Zanima me ali diamant in grafit spadata pod elemente (ker sta eni od oblik ogljika)?
2. zakaj je sol čista snov če je sestavljena iz dveh elementov? potem bi mogla biti spojina (saj je sestavljena iz natrija in klora)je tako?!
3. Kaj sploh je zmes? kako vem da je ena snov zmes?
4. zakaj je zlato čista snov, kisik pa ni?!!! saj sta oba elementa! v čem je razlika?
5. prosim še če mi naštejete nekaj elementov, ki so hkrati tudi čiste snovi.
6. Aja pa še tole: zakaj je destilirana voda čista snov? saj ima formulo H20 (to pa pomeni da je sestavljena iz kisika in vodika) potemtakem ne bi mogla biti čista snov, saj spojine niso čiste snovi! Prosim za obrazložitve (v petek namreč pišem test pri kemiji in vsega tega NE RAZUMEM!!!)
Hvala že vnaprej,
Maša
Maša Wikipedija je marsikaj (predvem interaktivna encikopedija) marsikaj pa ni. Med drugim ni spletna stran, kjer bi reševali konkretne izpitne probleme Wikipedistov. Od Wikipedistov pričakujemo, da bodo na podlagi lastnega znaja in raziskovganja virov določene pojme pojasnili. Premalo poznam kemijo, da bi ti lahko na zgornja vprašanja dokončno odgovoril. 
Pa lepo pozdravljena tu, na naši Wikipediji, upam (in sigurno tudi vsi "stari" Wikipedisti - po letih sem verjetno eden od "starčkov", po sodelovanju pa zelo nov) da boš prej ali slej prispevala kakšen članek, za pomoč tistim, ki bodo iskali teke informacije kot jih ti danes. Smisel Wikuipedije je, da najdeš informacijo, predvsem pa, da informacijo, ki jo imaš posreduješ drugim. 
PA veliko uspeha na testu! In na nadaqljnem sodelovanju! Saj ni težko (lastna izkušnja)! Janez Novak 18:34, 23 nov 2004 (CET)

message: Pozdravljeni zanima me kako nastane ogljik? 89.233.116.26 16:03, 6. junij 2023 (CEST)
replies: text: V vesolju atom ogljika nastane s fuzijo treh atomov helija. — Yerpo Ha? 16:11, 6. junij 2023 (CEST)

text: Če pa misliš kemijsko reakcijo, pri kateri nastaja ogljik, je lep primer reakcija žveplove kisline s sladkorjem. C12H22O11 (s) + H2SO4 (aq) + 1/2 O2 (g) → 11 C (s) + CO2 (g) + 12 H2O (g) + SO2 (g) povezava na članek eng wiki Globokivisoki (pogovor) 16:28, 6. junij 2023 (CEST)
thread_title:  Kako nastane ogljik?
Pogovor:Korn

message: Predlagam, da tole stran prestavimo nazaj na "Korn", marketinško onanijo "KoЯn" pa navedemo v članku (je že). --romanm (pogovor) 21:41, 24 nov 2004 (CET)
thread_title:  Ime članka 

message: KoRn imajo nov album, ki se imenuje See You On The Other Side
Prosim, da to vpostevate. 
Ce imam gramatikalne napake, moram reci, da sem Koroski slovenec.
Lp iz Koroske(dezele nacistov) —Ta nepodpisani komentar je dodal/-a 193.171.131.244 (pogovor • prispevki) 
replies: text: Hvala za informacijo, vidim, da je Klemen Kocjancic to dodal. Seveda ste k pisanju slovenske Wikipedije vabljeni tudi Koroški Slovenci, ne da bi morali imeti slabo vest, ker ne morete govoriti slovensko v vseh vsakodnevnih situacijah. Za vas je to priložnost, da vadite materni jezik, za nas pa, da nekatere stvari izvemo iz prve roke. --romanm (pogovor) 23:19, 19 marec 2006 (CET)
thread_title:  Nov album
Pogovor:Stanley Kubrick

message: A Clockwork Orange je PMSM bistveno manj poznan naslov kot Peklenska pomaranča), kar pa seveda na žalost ne velja vedno. Težava je seveda enaka pri glasbenih delih, knjigah in podobno.
Ampak odkar celo opere pod(nad)naslavljajo v slovenščino, bo treba tu kaj reči! Predlagam, (morda) preusmeritev, ampak glavni članek bi moral imeti naslov v slovenščini.  --AndrejJ 21:59, 24 nov 2004 (CET)
Se strinjam, pri (klasičnih) glasbenih delih PMSM ni takega problema, ker skoraj vse poznamo tudi pod slovenskim imenom. --Missmarple 22:09, 24 nov 2004 (CET)
Tudi v naših kinematografih ali videotekah dostopne filme poznamo pod slovenskim imenom. Obstaja tudi knjiga Anthonyja Burgessa z istim naslovom - Delo jo je uvrstilo v svojo zbirko Vrhunci stoletja. Na Delovi strani je zanimiva zgodba o Burgessovem tumorju in kako ni s Kubrickovim filmom nič zaslužil. --romanm (pogovor) 22:27, 24 nov 2004 (CET)
Ja, vsekakor. To je v bistvu moja napaka / malomarnost, ker sem pri prevodu iz en po Hamiltonovem načelu (metoda najhitrejše poti) puščal povezave kar na tamkajšnjih izvirnikih. Za nekatere tudi nisem vedel naših prevodov, in nisem na silo nekaj prevajal. Kubrickovih filmov pred desetimi leti pri nas ni bilo veliko videti. Prav Peklensko pomarančo sem gledal šele pred nekaj dnevi. O imenih filmov smo rekli že tudi pri znanstvenovantastičnih filmih (glej pogovor). Bom popravil, in hvala za opažanje. Če kakšnega prevoda človek ne ve, je tudi bolje, da ga ne povezuje, ali pa se pač odločimo, da vse izvirnike preusmerjamo. Teh preusmeritev se bo pa nabralo. --xJaM 00:38, 25 nov 2004 (CET)
thread_title:  Originalni naslovi?!
Pogovor:Seznam računalniških revij v Sloveniji

message: Za naslednje revije sem prepričan, da niso nikoli izhajale v Sloveniji:
* Računari u vašoj kući
* Računari
* Svet kompjutera
* Mala računala
Se jih je pa res dalo kupiti tudi tu. Za BYTE ne bi dal roke v ogenj, da ni kakšne licenčne izdaje, je pa vsekakor ne poznam. --Peterlin 15:58, 25 nov 2004 (CET)
replies: text: Imaš prav, v bistvu so te revije seveda izhajale v Jugoslaviji, četudi ne vem če izhajati opredeljuje lokacijo?  --AndrejJ 16:06, 25 nov 2004 (CET)
replies: text: :Hmm, ja, očitno ima »izhajanje« pri časopisih res dvojen pomen. Skladno z, denimo, knjigami, bi rekel, da časopis izhaja tam, kjer je sedež izdajatelja – za tujo knjigo recimo ne bomo nikoli rekli, da je »izšla v Sloveniji« zgolj zato, ker se jo da kupiti v Konzorciju. Za časopise pa SSKJ opredeljuje »izhajati« kot »pojavljati se v tiskani obliki«, kar je skladno s tvojo prvotno razlago – omenjeni časopisi so se »pojavljali v tiskani obliki« tudi pri nas. Ampak potem moramo našteti še nekaj ducatov ameriških, britanskih, nemških, francoskih ipd. revij. --Peterlin 16:33, 25 nov 2004 (CET)
thread_title: O izhajanju
Pogovor:Lokalna vojna

message: Ali ni lokalna vojna tudi če se dve državi sami (brez pomoči od zunaj) spodeta med seboj in seveda (ker jih nimara) v boj ne pošljeta nobenih "super" letal in ladij, ampak samo mekaj tisoč pripadnikov "kanonenfutra"?Janez Novak 12:35, 27 nov 2004 (CET)
Ne, to je meddržavna vojna. Lp, --Klemen Kocjancic 15:10, 28 nov 2004 (CET)

message: To bi prestavil na »krajevna vojna«. --xJaM 14:30, 29 nov 2004 (CET)
Tak naziv so nam dali na polemologiji. LP, --Klemen Kocjancic 15:18, 29 nov 2004 (CET)
thread_title:  Krajevna vojna 

message: Še vedno se mi zdi, da če se spopadeta dve državi (brez tujih posegov, "prijateljski" sosedski spor) med seboj (na primer nekje v Srednji Ameriki zaradi nogometa) je to lokalna vojna. Lahko je seveda tudi Krajevna vojna. To kar ti smatraš za lokalno vojno je po SSKJ Dr5žavljanska vojna, 14:47, 29 nov 2004 (CET)
Polemologija (nisem si jaz tega spomnil) loči med pojmoma lokalna in državljanska vojna. Lokalna vojna je npr. vojna proti teroristični skupini na oezemlju svoje države. Dovolj o tem. Lp, --Klemen Kocjancic 15:15, 29 nov 2004 (CET)
thread_title:  Kaj je lokalna vojna
Pogovor:Činele

message: Zbrisal sem izraz "pleh banda", ker se mi zdi, da nekako ne sodi sem. Zdi se mi, da je izraz "rene" na isti ravni - pri nas v Zasavju "rena" rečemo pokrovki za posodo; verjetno od tod "rene". --romanm (pogovor) 23:47, 27 nov 2004 (CET)
Ne vem več kako se mi je zapisala "pleh banda". Rena pa je SSKJ, tudi za činele, sicet kot "nižje pogovorno", pa jo bi pustil. Če te pa moti, mene ne bo motilo da rene izbrišeš.Janez Novak 08:13, 29 nov 2004 (CET)
Dodal sem osirotelo sliko Cinele.jpg. Ce je ze nalozena naj jo vidimo. Ali ne bi bilo pametno preimenovati prvo sliko iz CIMBALE.JPG, saj slika ne prikazuje Cimbal --Jurij 8 julij 2005 17:44 (CEST)
Slik ni nikoli preveč! Pa se ne strinjajo vsi s to trditvijo. Slik se ne da tako enostavno preimenovati (ali pa sploh ne - novo nalaganje???) kot članke. --Janez Novak 8 julij 2005 17:51 (CEST)

message: Mar res činele nimajo določene tonske višine? Obstajajo namreč činele različnih velikosti (po moje) zaradi različnih tonskih višin. Se mar motim? --Igor 8 julij 2005 18:23 (CEST)
replies: text: Imaš prav, le da je boljši izraz kot ton npr. zvočni spekter, zven itd. Frekvenčni obseg. Mislim, da pogovorno tu Slovenščina ne uporablja najboljših izrazov. Sicer pa kot ponavadi: večja činela, nižja frekvenca. --Ziga 8 julij 2005 23:57 (CEST)
Stavek: Dajejo zelo svetal in prodoren zvok brez določene tonske višine. je najbrž prevod iz angleškega članka, kjer je navedeno tudi, da sicer obstajajo tonsko uglašene činele vendar, da so redke. Tu se mi zdi, da nekaj ni v redu. Po moje so bolj redke tiste, ki niso uglašene. Zakaj bi potemtakem proizvajalci prodajali tudi činele, ki imajo izrezan del roba in tako niso več okrogle (kot so primeri na fotografijah v članku). Ne verjamem, da gre pri tem za oblikovalski poseg ali celo za napako pri proizvodnji. :) --Igor 9 julij 2005 08:45 (CEST)
replies: text: : Osnova je bila nemška Wikipedija, kjer piše, da nimajo dooločenega tona. --Janez Novak 9 julij 2005 08:56 (CEST)
Če vas zanima, kako zvenijo činele, pojdite enkrat na koncert simfonične klasične glasbe. Činele NE INTONIRAJO. Njihova notacija je zgolj ritmična. --Ziga 12:06, 10 julij 2005 (CEST)
thread_title:  Tonska višina
Pogovor:Airbrush

message: Tisto kar imenuješ ventil je Bernulijeva?? ali Venturijeva??? cev. Predlgam da poiščeš in popraviš.Janez Novak 12:12, 28 nov 2004 (CET)
tole je original teopis besede "venturi", ki je uporabljena v en članku: "A fluid passing through smoothly varying constrictions experience changes in velocity and pressure, as described by Bernoulli's principle. A Venturi is a system for speeding the flow of the fluid, by constricting it in a cone-shaped tube. They are found in many applications where the speed of the fluid is important, and form the basis of devices like a carburetor."
Po neki logiki se mi je zdelo, da je to nekakšen ventil.--KoRnholio8 17:01, 28 nov 2004 (CET)
Ne to ni ventil. Ventil odpira (zapira, regulira) pretok plina ali tekočine. V teh ceveh pa se zaradi sprememeb preseka spremeni hitrost in s tem pritisk plina. V letalu se uporablja (je uporabljal) ta padec tlaka za merjenej hitrosti, v Aibrushu in delu vplinjačev pa se zaradi padca tlaka črpa tekočina iz neke posode. Janez Novak 17:38, 28 nov 2004 (CET)

message: Tole bo treba prevesti. --AndrejJ 12:18, 28 nov 2004 (CET)
replies: text: Izraz airbrush bi bilo potrebno prevesti.

text: Zgoraj pa je govora o Venturijevi cevi, glej :en:Venturi ali . --AndrejJ 17:45, 28 nov 2004 (CET)
thread_title:  Prevod 

message: Pripombo sem dodal na hitro, ker nisem našel v svoji literaturi nobenih točnih podatkov. Obstajata pa vsaj dve cevi, imenovani približno tako kot zgoraj (zato poleg imena vprašaji), ki ob pretoku zraka ustvarjata podpritisk v cevi. Standardna uporaba je (bila) za merilce hitrosti v letalih. Danes to verjetno delajo (razen eventuelno na jadralnih letalih) elektronsko z GPS (satelitska navigacija). Saj bi se rad pozabaval, pa me trenutno "Airbrosh" ne zanima posebno. Ko sem tako zadevo kupil sinu (modelaruju) je takoj "crknila". Pa ne trdim da to (takoj crnejo) naredijo vse!Janez Novak 12:32, 28 nov 2004 (CET)
Še nekaj. Na en omenjajo nekaj v zvezi z venturi. Ker je moja angleščina zanič, razumeme samo to, da v cevi ob pretoku zraka pade pritisk. Janez Novak 12:45, 28 nov 2004 (CET)
thread_title:  Pomanjkljiva pripomba
Pogovor:Friderik Baraga

message: Na en Wikipediji so podatki o poimenovanjih po BAragi. Z mojo ubogo angleščino niti ob pomoči slovarja ne znam previlno prevsti country, village in town... (pisava???). Prosim za pomoč, sigurno je zanimivo da so poimenovali po njem nekaj lokacij. Janez Novak 23:20, 28 nov 2004 (CET)
Pa še za "Ali ste vedeli da?" bi bil potem ta članek kandidat. Janez Novak 23:20, 28 nov 2004 (CET)
Country je dežela, county je okorožje, village vas in township je oblika lokalne samouprave, ki je vezana na manjše mesto oz. vas. LP, --Klemen Kocjancic 09:42, 29 nov 2004 (CET)
thread_title: Untitled

message: Če je Baraga prejel ameriško državljanstvo, moramo to tudi navesti. PMSM ga je - saj, kakor piše, je živel v ZDA 38 let. Gotovo je bil velik Slovenec. Dobiti ameriško državljanstvo je pa tudi čast, saj ga menda ni lahko kar tako dobiti. Še Einstein ga je dobil 'šele' čez 9-10 let, ako se prav spomnem. Verjetno je bilo v Baragovih časih to malo lažje. --xJaM 17:31, 29 nov 2004 (CET)
replies: text: Ali pa tudi ni bilo. Kaj se ve. Jaz ga nikakor nebi uvrstil med Američane, kvečjemu bi uporabil bolj nevtralno definicijo na primer "večino življena deloval v ZDA" ali kaj podobnega. Saj tudi za Pucha in nekega kemika, nobelovca trdimo da so Slovenci.Janez Novak 17:37, 29 nov 2004 (CET)
thread_title:  Državljanstvo
Pogovor:Izonomala

message: Ali mora biti ta članek morebiti pod »izonormala«? --xJaM 17:23, 29 nov 2004 (CET)
V mojem viru je "Izonomala". Pa sem se tudi malo spraševal. Janez Novak 17:29, 29 nov 2004 (CET)
replies: text: :Kateri vir je to? --AndrejJ 00:33, 30 nov 2004 (CET)

text: V redu. Bolje dvakrat vprašati, kot imeti enkrat napačno. Bom pa še tudi malo naokoli pogledal. --xJaM 17:34, 29 nov 2004 (CET)

text: Ker je v SSKJ in slovarjih ni sem iskal v de in en Wikijih, z več verzijami končnice, pa nisem našel nič. Če bo kdo utemeljil spremembo z navedbo vira bom seveda popravil. Sedaj bom uvrstil vse izo* v posebno kategorijo "Izočrte", saj jih je že dosti, tako da zaslužijo svoj "predal". Pa še nekaj. Nikar ne razlgaj zakaj si vprašal. Pri moji "zanesljivosti" tipkanja ne bi bilo nič čudnega, če bi se zatipkal in izpustil eno črko. Pod mizo jih imam cel kup, moram prej ali slej posesati.Janez Novak 17:46, 29 nov 2004 (CET)
thread_title:  Izonormala 

message: Moj vir za vnos je "Vsevednik", sestavil, zbral in uredil Drago Bajt, Tehnična založba Slovenije, Ljubljana 1992. Iskal sem še v Verbinčevem slovarju tujk, (poleg interneta in Wikijev) pa nisem nič našel. Če nihče ne najde nekega zanesljivega vira, predlagam da to geslo nekdo, ki ima pooblastilo "vrže v nepovrat" -> zradira!. Če ima kdo latinsko - slovenski ali slovensko - latinski slovar naj prosim preveri še tam. Janez Novak 13:38, 30 nov 2004 (CET)
replies: text: Zgleda, da bo prav izonomala. Podobno je izoanomala in zaradi tega sklepam. --xJaM 21:06, 30 nov 2004 (CET)
replies: text: : Izgleda da je izonomala. Kaj naj še rečem razen OK dokler nekdo ne predloži novih dokazov. Janez Novak 21:17, 30 nov 2004 (CET)
Dorbo, da si me spomnil na Vsevednika. Moj iz 2001 ima tudi kot izonomala. LP, --Klemen Kocjancic 21:29, 30 nov 2004 (CET)

text: Klemen, kaj pa če so samo ponatisnili tiskarskega škrata?Janez Novak 22:43, 30 nov 2004 (CET)
Nomala lahko izhaja  od nomen (ime) in ne normla. Spomnil sem se stavkov (sigurno napačno napisani - saj me poznate):

text: In nomini patri ž
replies: text: :in

text: nomen est omen
tako da domnevam, da je izraz "izonomala" izveden iz latinske ebsede za ime (lahko bi beseda pomenila tudi nekaj normalnega, slovar!) in ne znanih besed za "normalno". Janez Novak 15:09, 1 dec 2004 (CET)
thread_title:  Izonamala ali izonormala
Pogovor:Seznam matematičnih funkcij

message: XJam, videl sem, da si vsebino :Kategorija:Specialne funkcije prekategoriziral v »Category:Posebne funkcije«. Ne trdim, da ta izraz ni lepše slovenski in da ne obstaja, le zanima me, ali si ga že kdaj videl v slovenski literaturi? Izraza "specialna funkcija" se namreč spomnim, "posebne funkcije" pa ne. --romanm (pogovor) 21:20, 29 nov 2004 (CET)
Ja, vem. Moral bi se prej pogovoriti. Lahko nazaj prestavim. Izraza res nisem videl, PMSM pa ga gotovo še kdo uporablja. Popravil sem po zgledu posebna teorija relativnosti (namesto specialna ~) in podobno. --xJaM 10:15, 30 nov 2004 (CET)
replies: text: Sem prestavil nazaj. --xJaM 19:01, 30 nov 2004 (CET)

message: Angleška wp uporablja za kategorijo elementarnih funkcij kategorijo elementarnih specialnih funkcij. Verjetno so mišljene kar elementarne funkcije. --xJaM 04:10, 4. avgust 2007 (CEST)
thread_title:  Elementarne specialne funkcije
Pogovor:Izočrte

message: Mislim da si večina izočrt (razen morda izohipsa, izoterma in izobara) ne zasluži svojega članka! --AndrejJ 08:24, 30 nov 2004 (CET)
Glede tega ne vem, sam sem naredil le linke, ker sem vedel, da jih je Janez napisal. LP, --Klemen Kocjancic 08:27, 30 nov 2004 (CET)
replies: text: Res so ti članki zelo kratki, vendar se mi nekako zdi, da v splošno enciklopedijo spadajo tudi definicije nekaterih pojmov, ki niso splošno znani, se pa pojavljajo v literaturi. Namenjeni so enostavnemu iskanju "Kaj je to". Pa še nekaj. Moj prvi članek je bil "Decimeter". Ta še manj zasluži svoj članek, saj ima meter svoj članek in predpone so lepo pojasnene. Ne vem ali ste ga pustili "iz usmiljenja" do začetnika, ali pa smatrate da decimeter le zasluži članek. Sedaj je še seznam vdeh izo* (hvala).

text: Ti članki so sedaj napisani in edino kar je, zasedajo nekaj malo diska nekje v Ameriki. Za prostor na diskih smo se v naši firmi nehali "sekirati" pred nekaj leti.  Janez Novak 09:10, 30 nov 2004 (CET)
replies: text: : Na hitro sem prelistal Enciklopedijo leksikografskega zavoda Zagreb in v njej je cela vrsta zelo kratkih člankov. Pa je spodobna enciklopedija v šestih debelih zvezkih velikega fomata. Po mojejm mneju spadajo definicije dovolj neznanih pojmov, ki pa spadajo nekje v splošno izobrazbo v splošno enciklopedijo. Janez Novak 13:47, 30 nov 2004 (CET)

text: : Se strinjam z Janezom. Morda ohranimo članke o teh črtah prav zaradi tega, ker jih večina pozna le par. Verjetno se da za vsako črto narediti spodoben članek in pri tem navesti kakšne zanimive zglede. --xJaM 14:55, 30 nov 2004 (CET)

text: Jani, ne vem (in zdi se mi da ne) ali bodo iz teh zelom kratkih definicij kdaj nastali daljši članki. Morda dobimo še upokojenca Trontlja (saj ga poznate z TV) pa bo kaj pojasnil. Gre za načelno vprašanje, ali nek pojem zasluži vsaj osnovni pojasnevalni članek, če avtor ne zna napisati (ali pa se ga ne da) obsežnega pojasnevalnera (razlagalnega) članka. Je vrsta pojmov, ki potrebujejo pojasnilo v vsaj nekaj besedah. Janez Novak 20:08, 30 nov 2004 (CET)

message: SSKJ pravi, da je plastnica le nestrokovni izraz za izohipso in ne v splošnem za vse te črte. --xJaM 20:23, 30 nov 2004 (CET)
replies: text: Morda bi bilo vseeno primerno v članku vsaj omeniti ta izraz, saj smo se ravno pred kratkim pri geografiji učili o izohipsah in je profesorica navedla izraz 'plastnica' kot slovensko sopomenko. --Missmarple 21:08, 30 nov 2004 (CET)

text: Ja, vsekakor. Andrej je že dodal sopomenko. --xJaM 21:11, 30 nov 2004 (CET)
thread_title:  Plastnica 

message: Glede na "vihar", ki so ga izo* povzročile me ne skrbi več, da bi kdo kakšno brisal. Pa izgleda, da je potrebno le začeti z nekim področjem, pa se pojavi vrsta člankov ali dopolnitev s tega področja. Izgleda, da nam vsem manjkajo ideje, ne pa znanje. Janez Novak 20:51, 30 nov 2004 (CET)
thread_title:  Me ne skrbi več