lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Pafnuti Lvovič Čebišov

message: "Čebiševa polinomi" se mi zdi rusizem - kolikor se spomnim iz šole, smo jim rekli "polinomi Čebiševa", bom pa še preveril. -pp
replies: text: Ja, kakor gledamo na stvar. Priimka v takih primerih menda ne moremo 'več' sklanjati (kar pač to že pomeni - nisem 'hardcore' slavist) in ostane 'čudna' oblika **karkoli** Čebiševa (**karkoli**), Ljapunova *, Minkovskega *. Po mojem ni trdovratni rusizem /ali kakorkoli to že imenujemo/. Res je, da se zdi mogoče neobičajno. Zveni mogoče kot 'rusizem', v bistvu je pa eno in isto..., če nismo prezahtevni. Če ugotoviš, da je to 'eksplicitni' rusizem, bo potrebno pač na to paziti - in to tudi pri drugih pojmih - npr. Ljapunova fraktal, Minkovskega četverni prostor - ali nekaj takega, Germainove praštevilo (? praštevilo Sophie Germain --), ... Ni še rečeno, če smo nekaj jemali v šoli, da se reče tako in tako, da bo to tudi najprimerneje. Večinoma pa je seveda tako. Mene na primer begajo tudi imena izrekov. Zakaj pravimo na primer "kitajski izrek o ostankih", če je pa lepše (in predvsem) krajše (za wikipedijo) "kitajski izrek ostankov". Kdo bo rekel, ja tako je, in tega se moramo držati. Lahko poenotimo poimenovanje izrekov, kakolikor se da - ali pa vztrajamo pri že privzetih in velikokrat uporabljenih pojmih... Na drugi strani pa rečemo "izrek štirih barv" in tudi "izrek o štirih barvah". Zelo lepo pa zveni praštevilski izrek, seveda pa tudi "izrek praštevil" ali pa "izrek o praštevilih"... Ali pa še bolj 'učeno' teorem ta in ta... Dokler se bo dalo, bom uporabljal tudi poenoteno ime enačb, ne glede na to, če rečemo na primer Moivrev obrazec, Heronov obrazec. Mislim, da tudi poenoteno lepo zveni Moivreova enačba, Heronova enačba, (tukaj pa sedaj ne vem zagotovo) Bragmaguptina enačba ali "enačba Bragmagupte" oziroma "Bragmagupte enačba". Ali je pravilno tudi, da dolga in podvojena imena enačb sklanjamo samo v zadnjem imenu - na primer: "Einstein-Semendjajev-Šukebačukatavabata-Kučnijskega tenzor" -- po tvojem mora seveda, dokler ne ugotoviš prav tega, biti "tenzor Einstein-Semendjajev-Šukebačukatavabata-Kučnijskega", he, he. Sicer pa je to že pretiravanje, ker bodo Einsteinovemu tenzorju  G_{ik} zmeraj rekli "Einsteinov tenzor", neglede na to, če ga bosta v 22. stoletju neodvisno drug od drugega v pod-prostor-času σ deritrinizacije (deritrinizacije sigma) odkrila in predoločila /predefinirala v pojmih abstraktne turbo-algebre/ neka Matari Šukebačukatavabata z univerze v Severnem tokijskem rezervatu in Aleksej Vladimirovič Kučnijski z Inštituta za uporabno matematiko Svjatoslava Rogerja Budipeštanskega politehniškega koledža v Olomoucu... (Glej še primer (ne)pravilnega poimenovanja Darcy-Weisbachove enačbe | CWDPHRFPBKNCWRM enačbe v sklopu Poiseuilleovega izreka v izvirni angl. wikipediji) /Hare Krišna, Hare Rama..., Budina že bedi glava.../ LP --XJaM 09:56, 20 Aug 2003 (UTC)
thread_title:  Njegovi polinomi
Pogovor o Wikipediji:Slovarček

message: Sandbox je kratkomalo peskovnik. Glej http://www.onelook.com/?w=sandbox&ls=a --Peterlin 11:11, 5 Sep 2003 (UTC)
complex pomeni v tehniki sestavljeno.--Bojan PLOJ 23:57, 1 oktober 2005 (CEST)
thread_title: Sandbox -> Peskovnik

message: Predlagam združitev strani s Pomoč:Slovarček izrazov, da se izognemo zmedi in zagotovimo večjo preglednost. Nekaj vsebine je namreč podvojene, nekaj je zastarele, preostalo pa bolj spada na drugo mesto v Slogovnem priročniku. --TadejM pogovor 13:02, 11. november 2022 (CET)
thread_title: Predlog za združitev
Pogovor:Slovenija

message: Kolikor sem razumel, se bo primopredaja poslov zgodila šele jutri?  —Upwinxp ✉ 21:32, 22. december 2022 (CET)
replies: text: Imaš prav, sem vrnil. — Yerpo Ha? 21:35, 22. december 2022 (CET)
thread_title:  Predsednica
Pogovor:Električni krog

message: Po tej definiciji je sodobni izvedeni (von Neumannov) matematični procesor v bistvu električni krog. Imam prav? --XJam 12:59, 23 Sep 2003 (UTC)
replies: text: Nisem sicer prepričan, da razumem, kaj sprašuješ (von Neumannov računalnik?), verjetno pa je odgovor pritrdilen. Električni krog je karkoli od kroga z baterijo in žarnico do elektroenergetskega omrežja, računalnika itd. Imeti mora le izvir, porabnika in vodnike. --Peterlin 13:17, 23 Sep 2003 (UTC)
replies: text: :Naj te ne zavede. Kolikor poznam tehniko računskih strojev, je rečeno, da si je teoretično zamislil matematični procesor von Neumann, znani madžarsko ameriški fizik. In do danes se ti procesorji v bistvu niso spremenili. Ko bodo delovali s pomočjo svetlobnih impulzov in nanotehnologije, verjetno ne bodo več električni krogi. Tako, da sem, ja, mislil procesorje, ki jih imamo danes v škatlah - ala Intel in AMD. To je to. Simpl. --XJam 13:27, 23 Sep 2003 (UTC)
replies: text: ::Vsi elektronski računalniki, von-Neumannovi in ne-von-Neumannovi (elektronske nevronske mreže?), vključno z analognimi računalniki so električni krogi. Niso pa optični, biokemijski (Adleman je pred leti nekaj "računal" z odseki DNA) ipd. --Peterlin 13:33, 23 Sep 2003 (UTC)

message: V večini primerov zakona res veljata, ne pa vedno.
* Če je vezje (električni krog) po obsegu primerljivo ali večje od valovne dolžine izmeničnih tokov in napetosti, potem ne veljata.
* Podobno ne veljata, kar je tudi do neke mere povezano s prejšnjim pogojem, če v električnem krogu nastopajo zgoščenine in razredčine električnega naboja. --84.255.205.11 01:02, 6. junij 2008 (CEST)
thread_title: Kirchhoffova zakona
Pogovor:Zabava

message: pozdravljeni! 
kot veste nam ime zabava lahko pove veliko.se posebej kaka je, kje se dogaja
in kdo je povabljen.lahko je zabava mladih, novoletna zabava
replies: text: Res je. Potrebno je v tej zvezi pregledati zamisel izvirne angleške wikipedije in poskusiti zgraditi podobni okvir v slovenski inačici. To opravilo je odprto, zato so seveda dobrodošli vsi konstruktivni predlogi in prijemi. Lep pozdrav. --XJam 11:39, 8 Oct 2003 (UTC)

text: Mogoče ne najboljši prevod "zabava" je bil mišljen za angleški "entertainment". Prevod "razvedrilo" pa je bil mišljen za prevod angleške "recreation". Mogoče bi lahko "entertainment" prevedli še najlepše v "prosti čas", vendar obstaja še eno področje "hobbies", ki je trenutno preveden v "konjičke", lahko pa bi bilo tudi "prosti čas" kakor zgoraj. Upam, da ne bomo zahtevali referenduma in bomo sami našli lep in primeren izraz. Namesto zabave potem predlagam prosti čas, ki bi vseboval pojme kot so: televizija, film, risanke, gledališče, športi, radio, 'čvekanje', "eating out", pitje, novi mediji, glasba, disko, "J-POP", zabaviščna industrija,  ("show-business"), erotična industrija ("sex business"), zvezništvo, ... --XJam 11:53, 8 Oct 2003 (UTC)

text: Definicija razvedrila ("recreation") je v izvirniku naslednja: rekreacija je uporaba časa v neprofitne namene in velikokrat osvežitev telesa in duha (mind). Zaradi tega se rekreacija in zabava/prosti čas (entertainment) seveda velikokrat prepletata. (Fizikalno rečeno sta v superpoziciji stanj :-) ) Stran pravi, da sta tradicionalno glasba in ples razvedrili v mnogih kulturah kakor so tudi športi, konjički, igre in turizem. Pa tudi gledanje televizije. Čista razvedrila (ki so lahko funkcijske narave ali pa rekreativne) so prehranjevanje, pitje, nakupovanje, potovanje, spolnost, uporaba interneta in telefona, branje... Malce reda in razjasnitve pojmov bo potrebno. --XJam 12:06, 8 Oct 2003 (UTC)
thread_title:  Razvedrilo 

message: Definicija "nekaj, kar je nasprotno delu" se mi ne zdi pravilna; marsikatero delo je čisto zabavno. In kaj naj bi sploh pomenilo, da je nekaj nasprotno delu? Če je definicija dela, da ljudje iz nečesa delajo korist, ali potem zabava pomeni, da roboti razbijajo stvari? --romanm (pogovor) 19:59, 20 mar. 2005 (CET)
thread_title:  Zabava in delo 

message: Anonimni uporabnik je sem prilepil besedilo iz SSKJ, zato sem ta del izbrisal. --romanm (pogovor) 21:42, 15 avgust 2005 (CEST)
thread_title:  Plagiat
Pogovor:Kubit

message: Namesto "notacije bra-ket" bi predlagal "Diracov zapis" ali kaj podobnega. Kako kaj drugače zapisujejo to pri nas? --XJam 20:33, 12 Oct 2003 (UTC)
replies: text: Diracov zapis se mi zdi sijajno! Takoj popravim! --Peterlin 20:41, 12 Oct 2003 (UTC)
replies: text: :Super. Hej, ne super, ampak mega, ha, ha. Dobil sem asociacijo na to iz Einsteinovega dogovora o seštevanju indeksov. Priznati pa moram, da bra-keti niso čisto jasni, če se malo poglobiš vanje. Če bi jaz bil Dirac (kar nisem) bi si izmislil še kaj bolj norega - na primer Fok-Landaujev zapis :-) --XJam 21:02, 12 Oct 2003 (UTC)

message: Spoštovana XJam in Peterlin. To (Kubit) ni ravno podobno razločitveni strani.--Bojan PLOJ 20:58, 9 oktober 2005 (CEST)
replies: text: Ni v navadi, da bi na pogovornih straneh iskali individualno odgovornost, pa vendarle: XJam strani ni urejal, po Peterlinovem urejanju  pa še ni bila razločitvena. Če ima kdo kakšno boljšo zamisel, kaj bi s to stranjo, naj kar naredi. --romanm (pogovor) 01:56, 10 oktober 2005 (CEST)
thread_title:  Razločitvena stran
Pogovor:Etiopija

message: Kdo je ustvaril socialisticno drzavo; cesar ali skupina Derg? --romanm 13:23, 9 Nov 2003 (CET)
Cesar že ne. Trenutno je socialistična, če to misliš. Ja, saj res malo nerodno piše, Derg po letu 1974. --XJam 13:26, 9 nov 2003 (UTC)
thread_title:  Država 

message: Trenutno imam (pre)malo časa, pa sem morda v članku o Kenenisi Bekeleju zapisal predel, kjer se je rodil z »zono« (angl., valjda - zone). Niti ne vem, kateri kraj je in tako ali tako sem potreboval par dni, da sem si zapolnil njegove ime, če sem si ga.. Moram pogledati na zemljevid!! »Zona« mi zveni zelo nenavadno, vendar je mogoče tudi tako prav. Če bi Andreja 'spustili prek meje' bi poslikal vse, od Ras Dašana do južnih predelov. Če je slučajno kdo domač v geografiji Etiopije in mu je znana sodobna razdelitev države, bi ga prosil za mnenje. --xJaM (p) 23:24, 24 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Upravna razdelitev 

message: Sam sem mislil, da je staro 'udomačeno ime' za Etiopijo Abesínija. Za Abesenijo še nisem slišal. Kolikor vem ime izhaja iz grščine. Gre morda za tipkarsko napako? --xJaM 13:27, 4 mar. 2005 (CET)
Prav imaš, moja tn. Bom popravil. LP, --Klemen Kocjančič 13:30, 4 mar. 2005 (CET)
Aha. Sem že mislil, da obstaja tudi ta izraz. Saj veš, kot je Janez zapisal: nihče ne more z žlico pojesti vsega znanja, ali kako že. --xJaM 15:05, 4 mar. 2005 (CET)
thread_title:  Abesenija 

message: Ja, Klemen zanimiva povezava (pri jezeru Tana). Vprašanje pa je, če je 'sploh' smiselna. Ne vem sicer natančno, zdi pa se mi, da gre za podoben pojem kot Jugoslovani, saj narod Etiopijci (menda) ne obstaja. Sicer bi bilo potrebno morda res vprašati kakšnega domačina. 'Glavno vlogo' (kar pač to pomeni) v tej deželi, že od nekdaj igrajo Amharci (podobno kot so (si domišljali) nekdaj v Jugi Srbi). Nikoli pa ne rečemo amharski neguši, vedno pač etiopski cesarji ipd. Morda do nadaljnega naredim preusmeritev? --xJaM 11:59, 5 maj 2005 (CEST)
Ja, to bo problem pri vseh afrikih narodih. Mogoče bi bilo v članku omeniti, da se ta izraz uporablja za državljane/prebivalce Etiopije, da narod kot tak ne obstaja, saj je sestavljen iz večih ljudstev. LP, --Klemen Kocjančič 20:37, 5 maj 2005 (CEST)
Zakaj so tri predloge bile izvzete iz sintakse? --Ferdi 15:32, 6 marec 2006 (CET)
thread_title:  Etiopijci
Pogovor:Douglas Adams

message: V bazi COBISS je vesolje v naslovu Restavracija ob koncu vesolja napisano z malo. Na prodajni strani knjige  je v besedilu napisano z malo, na platnici knjige pa z veliko. Verjetno je prav z malo. --romanm 09:26, 19 Nov 2003 (CET)
Ja, kakor zgleda pri TZS niso čisto dosledni. Kaj je pravilno? Če je Adams pisal o 'našem' Vesolju, je pravilno z veliko, če pa je pisal o vesolju nasploh, pa je seveda pravilno pisano z malo. Tukaj v Wikipediji je Vesolje privzeto pisano z veliko, saj je to lastno ime. Enako je z Galaksijo. Če je mišljena naša lastna je pisana z veliko, drugače z malo. Sem že pozabil o kateri galaksiji je bilo v romanu govora. --xJaM 21:36, 19 nov 2003 (UTC)
Hm, v 2. izdaji 1. natis (2014, ) je tudi na COBISS zapisano z veliko. Ali se 2. izdaja fizično razlikuje od prve? Dvomim, da je prevajalec prevajal kaj na novo. --xJaM (pogovor) 05:29, 5. avgust 2016 (CEST)
thread_title:  Slovenski naslovi
Pogovor:Fizikalna količina

message: kdo zna kaj o brownskem gibanju od alberta einsteina?
PLEASE POMAGAJTE MI GRE MI ZA OPOMIN!!!!!!!!!!!!!!!!!
M.M.
replies: text: Nekaj malega lahko pogledaš v članku o Albertu Einsteinu v poglavju za leto 1905, ko je 11. maja objavil svoj drugi znameniti članek o tem pojavu. Članek iz angleške wikipedije sledi... --XJam 12:43, 6 dec 2003 (UTC)
thread_title:  [[Brownovo gibanje]] 

message: Kolikor vem naj bi ene ali druge označevali z veliko ali malo črko. Vendar se tega ponavadi ne držijo. Masa m, pisana z malo, je po tem pravilu pravilno zapisana, druge pa ne. Sicer tega ne poznam iz predavanj iz fizike, temveč iz predavanj iz termodinamike (ki sicer spada v prejšnjo vendar ... sta (fakulteti različni)). Zanima me, če to fiziki sploh upoštevajo. Pa tudi definicija ekstenzivnih in intenzivnih mi je tedaj zvenela malo drugače. Bom pogledal. --XJam
replies: text: Tak dogovor mi ni znan, tako da lahko vsaj za slovensko »fizikalno šolo« trdim, da ga ne upošteva. Oziroma ga ni pred petnajstimi leti, ko sem študiral... Pač pa se včasih male črke uporabljajo za specifične vrednosti sicer ekstenzivnih količin (npr. specifična toplota/toplotna kapaciteta; izparilna toplota/toplota)... --Peterlin 16:55, 9 feb 2004 (CET)
Pogled na kakšen star tehniški priročnik pokaže, da so molske količine pisali z (večinoma velikimi) črkami v gotici. Na primer molska prostornina kot \mathfrak{V}, ali molska specifična toplota kot \mathfrak{C}. Danes pa jih opremljajo z indeksom m. Na primer splošna plinska konstanta, ki je dejansko molska količina, se lahko zapiše kot R_{m} (starejše \mathfrak{R}), specifična (individualna) plinska konstanta pa kar R, oziroma kot druge specifične količine z malim r. Ali je masa kot ekstenzivna količina sploh lahko specifična, saj, če jo delimo z 'maso', dobimo brezrazsežno količino 1, ki je verjetno brezpomenska? In še ena neumna - 'specifična energija', kar sledi iz E=mc^{2}\!\,, \frac{E}{m}\equiv e = c^{2} ... Zgoraj sem tudi narobe zapisal. Ekstenzivne količine se naj bi pisale z velikimi črkami, tako da bi masa morala biti označena z M. Prostornina (V), energija (W_{x}, E, U), entropija (S) so v tem smislu prav zapisane, masa (m), električni naboj (e) ipd. pa ne. Absolutno temperaturo npr. običajno pišemo s T, kar se tudi ne sklada s tem, \vartheta\!\,  je pa kar v redu. Pa še: jakost električnega polja (E) in še kakšna. Angleška literatura tudi napačno (glede na ta dogovor) velikokrat rabi veliko črko P za tlak. --xJaM 03:54, 27. februar 2008 (CET)
thread_title:  [[ekstenzivna količina|Ekstenzivne]]/[[intenzivna količina|intenzivne količine]]
Pogovor:Geografija

message: {{izbrani}}
{{WikiProjekt 1000 nujnih|dolžina=dolg|status=izbrani}}
'''Glava ali noga?'''
218.45.109.238 je premaknil povezave na interwiki z vrha na dno strani. Je za to kak razlog ali je to le kak pobegli robot? --[[Uporabnik:Romanm|romanm]] 15:12, 27 dec 2003 (UTC)
Nisem videl, da bi to kje bilo privzeto. Vidim pa, da velikokrat to počnejo. V bistvu je vseeno, lepo pa bi bilo, da bi bilo povsod enako. Jaz postavljam tujejezične povezave na vrhu. --[[Uporabnik:XJamRastafire|XJam]] 16:44, 27 dec 2003 (UTC)

message: Copyright?
Drugi odstavek:
replies: text: Geografija je veda o zemeljskem površju oziroma zemeljski površinski sferi. Ugotavljala naj bi razširjenost, vplive in medsebojno soodvisnost tistih prirodnih in družbenih pojavov oziroma faktorjev, ki sodelujejo pri preoblikovanju zemeljske površinske sfere kot celote ali njenih prostorskih delov.
je prepisan iz , ki citira Vrišer 1998 - najbrž delo Igor Vrišer: Uvod v geografijo (An Introduction to Geography), Ljubljana, 1998. 193.77.21.213, prosim, zagotovi, da smeš navesti ta odstavek tu ali pa ga odstrani. --romanm 20:59, 2 mar 2004 (CET)

message: Geografija je veda o zemeljskem površju, ki skuša razložiti zgradbo in spreminjanje našega bivalnega okolja v najširšem pomenu besede ter odnos med človekom in naravo. Odkriti in pojasniti skuša kako se pokrajina spreminja, zakaj se spreminja ter kakšni pojavi in oblike pri tem nastajajo. Deli se na fizično geografijo, ki skuša omenjeno odkriti v naravnem segmentu zemeljskega površja, na družbeno geografijo, ki skuša spoznati in pojasniti spremembe antropogenega dela pokrajine in na regionalno geografijo, ki posreduje sintezna spoznanja o naravnih in družbenih elementih na konkretnem delu zemeljskega površja (kontinentu, državi ali pokrajini).
Vir: Oddelčna stran Oddelka za geografijo, PEF, Maribor - http://www.geografija.com
thread_title:  popravek geografije (geografija.com)
Pogovor:Tričrkovna kratica

message: Bu?
Prvič slišim, da je TK v slovenščini neka splošno znana kratica. V angleščini je hecno, ker je TLA tudi sama TLA, pri nas pa se PMSM TK nekako ne sliši ... --romanm 23:25, 4 jan 2004 (UTC)
Ja, seveda. Sem čakal, da se bo kdo oglasil. V duhu angleške inačice bi lahko človek 'prevedel' tudi TČK vendar potem to ni pravi 'akronim' ker pri nas rečemo "three-letter" tričrkovni brez vezaja trdno skupaj. Če je še kakšen predlog, bi bil vsekakor dobrodošel. Članek sem začel ker me je presenetila vsa ta množica navedenih tročrkovnih kratic. Jih pa tudi pri nas na široko uporabljamo, zato je dobro da imamo 'master' članek o njih. --XJam 00:38, 5 jan 2004 (UTC)
Tako, seznami vseh tričrkovnih kratic so izdelani. Prestavil sem tudi vse tako, da je trenutno dolgo poimenovanje. (Sicer pa lahko poimenujemo angleške TLA-je tudi 'kratica s tremi črkami' (ali pač kratica treh črk) ali krajše k3Č, oziroma KS3Č...) Lahko bi jih imenovali tudi 3ČK v slogu poimenovanja kvazarjev (npr. 3C273, 3C48, ...), saj astronomi tako ali tako niso bili menda nikoli duhoviti... Pri nas na 'šihtu' uporabljamo kratico BMK, pa ni ravno za v javnost. V njej nastopajo samoglasniki oeu. :-) To je seveda MSM. LP. --XJam 04:11, 5 jan 2004 (UTC)

message: Nekje na disku se mi valja seznam tričrkovnih kratic letališč, ki jih uporablja IATA. Njihovo vnašanje se mi zdi primerno opravilo za kakšnega robota... --Peterlin 14:05, 7 september 2005 (CEST)
replies: text: Pa tudi za samostojen članek bi bilo zanimivo, zbrane vse na kupu. LP --Tone 15:16, 7 september 2005 (CEST)
thread_title:  Kratice letališč
Pogovor:Roots rock reggae

message: Ja, ja Lee Scratch Perry LSP, LSP. Čist je divji. Lee Scratch Perry & Dieter Mayer, what a combination! :)
replies: text: Bo že res, če tako praviš. Absolutno nisem strokovnjak za Scratcha. Vem samo to, da je nekoč razbil svoj studio in jo mahnil v Evropo. --XJam 02:58, 11 jan 2004 (UTC)
Tudi jaz nisem. Vendar govori se, da je pravzaprav on izumitelj in
duhovni oče reaggea. Brez njega nebi slišali za Marleya, Wailerse ... Kot nekakšen Brian Eno reaggea.--Igor 03:07, 11 jan 2004 (UTC)

text: Ja, sem slišal takšne govorice. Kolikor sam poznam reggae (poslušam ga nekako, rečmo približno nekaj čez 22 let) bi težko temu pritrdil. Zelo pomemben je prav gotov Sir D. Scratch in Marley sta bila, kolikor mi je znano, kar precej v laseh. Ne vem kaj je Scratcha motilo pri Marleyu. Zame je le 'ta prava' oseba in ne le legenda, kot jo večina ljudi pozna. Zanj naj bi se Marley prodal Babiloncem, menda. Vendar dober dokaz za nasprotno je njegov, 'verjetno legendarni', zadnji album Uprising, saj je potem kmalu umrl. Če je bil iskren, je imel samo pesmi o svobodi (redemption songs, old pirates in to). Pa tudi sedanji članek (v glavnem iz angleške inačice) nekaj namiguje na ameriški r&b in to. Članek je seveda potrebno precej dodelati, da bo vsaj približno nekaj povedal. Če vključimo še črnce z juga ZDA preko r&b, nastane potem dolga zgodba. In a small steps, kot smo videli v filmu Stik. Druga ključna oseba je vsekakor tudi Sir G, ki je bil nekak sodobni preacher za tiste, ki so ostali brez upanja v sistemu babilonskem. Drugače pa lahko osebno 'dobre' (oziroma meni ljube) avtorje naštejem na prste rok. Vendar tudi tukaj velja osebni vtis. Kar pa se tiče religijskega gibanja, ki je nekako vzporedno (ali pa direktno/neposredno) vpet v reggae, je pa gotovo druga stvar. Če poješ o Sunshine Reggaeu ali o Willage Ghetos je razlika. Rastafari say: Equal rights and Justice stand for one and all... Peace. Sir BS --XJam 03:24, 11 jan 2004 (UTC)
marley je legenda,je nekako začetnik reggaeja.Ampak Marley brez Scratcha nikol ne bi bil to kar je bil in kar je še vedno.Perry ga je nauču full predn je Marley sploh ven udaril..tko da,oba sta še kako pomembna,čeprav se mi zdi,da bi bla scena brez Perryja hudo drugačna,predvsem pa ne bi poznal Marleya takšnega kot ga poznamo že desetletja

text: Kot piše sedaj v škrbinskem članku o Bobu Marleyu je »Scratch«, kot tedanja desna roka (beri (verjetno) »deklica za vse«) »Sira Coxtona« Dodda v Studiu One, pomagal skupini Wailing Wailers, da se je nekako osamosvojila od Doddovih zahtev po igranju tedaj popularnega skaja. Prelomnica so menda pesmi kot '400 Years', 'Duppy Conquerer', 'Soul Rebel', in 'Small Axe', ki že spadajo v rocksteady (označen nekako za obdobje od 1966 do 1968) in, ki so se kasneje znašle na večih albumih. --XJam 19:01, 11 maj 2004 (CEST)
thread_title:  Lee »Scratch« Perry
Pogovor:Angstrem

message: Ali tudi pri nas uporabljamo zapis 1 E-10? Nisem popolnoma prepričan. Ali je to samo angleška pogruntavščina? --XJam 20:19, 20 jan 2004 (UTC)
replies: text: Ta zapis po mojem izvira iz računalništva. --Peterlin 14:18, 25 jan. 2005 (CET)
replies: text: :Zapis je iz računalniških krajev, imamo pa že (vsaj) en članek tega tipa: 1 E-9 m, ki ga ja začel XJam! --AndrejJ 01:24, 26 jan. 2005 (CET)

message: pmsm se tisti a s krogcem izgovori nekako podobno 'o' --Heretik 12:48, 25 jan. 2005 (CET)
replies: text: »Slovenski pravopis« se s teboj strinja. Bom pa doma, če se spomnim, pogledal v »IPA Handbook« (upam, da imajo danščino obdelano). --Peterlin 14:18, 25 jan. 2005 (CET)
Poleg tega se menda g včasih izgovori kot j, včasih pa kot g. Bom še malo vprašal, samo ne vem, kdaj bo odg. --Heretik 14:50, 25 jan. 2005 (CET)

text: V resnici nam ni treba vedeti (škoditi sicer ne more), kako ga izgovarjajo Švedi – kar navajamo tu, je slovenska izgovorjava te enote. --Peterlin 09:57, 26 jan. 2005 (CET)
replies: text: : Ne več. --xJaM (pogovor) 11:56, 13. avgust 2014 (CEST)
thread_title: Izgovorjava
Pogovor:Kuiperjev pas

message: Kako prevesti angleški izraz "cubewano". To je izraz za prvo odkrito telo v Kuiperjevem pasu leta 1992, ki ni v tirni resonanci z nobenim telesom. Najprej so ga označili 1992QB1 in mu rekli "Smiley", od tedaj naprej pa takšnim telesom rečejo QB1-ni ali "cubewanos". Verjetno jim bomo mi rekli "kubevani" ali kaj podobnega. So pa kakor zgleda pomemben tip asteroidov oziroma planetoidov zunanjega Osončja.
Po kratkem premisleku (prespani noči) predlagam "kubejeni" ali pa še lepšega "kubeni", oziroma kar ženski spol "kubena", saj so skoraj vsa nebesna telesa moškega spola (planet, (zvezda - ni, pa luna, galaksija tudi ne), Vesolje (sr. spol), naravni satelit, meteor, komet, meteorit, bolid, asteroid, planetoid, ... Kdo je rekel, da se jezik ne razvija? Slovenija mora samo samostojna bit', pa je... --XJam 06:16, 21 jan 2004 (UTC)

message: Ne vem zakaj sta sedaj Kuiperjev in Oortov pas pisana z malo. Ali se potemtakem npr. tudi Van Allenovi pasovi pišejo z malo? Kot vidim, so po SP še vedno pisani z veliko. --xJaM 17:36, 28. oktober 2007 (CET)
replies: text: Se strinjam, moja napaka. --Eleassar pogovor 17:54, 28. oktober 2007 (CET)
thread_title:  Mala začetnica