lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Kvas (pijača)

message: Prestavljena recepta:
 == Kvas iz kruha ==
 Potrebujemo:
 * 2 kg črnega kruha
 * 400 g ržene moke
 * 40 g kvasa
 * 3 X po 5 litrov vode
 Kruh narežemo v tanke rezine in ga dobro posušimo v pečici. Nato ga damo v velik sod, dodamo 2/3 ržene moke in prelijemo s   petimi litri vrele vode. Prekrijemo z tkanino in pustimo 24 ur na miru.
 Ostanek moke damo v  drugih 5 litrov tople, prevrete vode,. Dodamo kvas in pustimo da 24 ur fermentira (vre). 
 Tej tekočini dodamo mešanico iz črnega kruha, moke in vode ter dobro premešamo. Dodamo še 5 litrov tople prekuhane vode. Po nekaj dnevih je kvas gotov. Shranjen mora biti v hladnem prostoru. Tri do štirikrat lahko dolijemo vodo.
 == Kvas iz rdeče pese ==
 Potrebujemo:
 * 2,50 kg rdeče pese
 * 6 l vode
 Rdečo peso operemo in očistimo. 1/5 pese narežemo na liste, pomešamo s celo peso in prelijemo z hladno, prekuhano vodo.  Postavimo v topel prostor. Po koncu fermentacije damo kvas za 13 – 15 dni na hladno. Po tem času je kvas gotov. Hladno, prekuhano vodo lahko dodamo 3 do 5 krat. Občasno moramo odstraniti plast plesni na površini.
LP, --Klemen Kocjančič (Pogovor - Talk) 23:58, 16 januar 2006 (CET)
replies: text: Eh, dokler Wikirecepti ne zažive (tam do leta 2027) morda dodamo stran Kvas (pijača)/Recept, da ne bi kvarili Wikipedije? --AndrejJ (pog., prisp.) 07:42, 17 januar 2006 (CET)

text: Ja, mene npr. tudi moti, da nekoga moti par receptov, zastava nacistične Nemčije s kljukastim križem pa v seznamu zračnih asov ne. Nimam pa nič proti asom ali receptom, seveda. --xJaM 12:32, 17 januar 2006 (CET)
replies: text: :, Ja, mene npr. pa moti, da ljudje ne upoštevajo jasno napisanih ljudje. Zanimivo je tudi, da jih zastave drugih totalirističnih režimov ne motijo (kot je ZSSR, NDH, Irak,...). Pristranskost? Ja. LP, --Klemen Kocjančič (Pogovor - Talk) 12:56, 17 januar 2006 (CET)

text: : Moti me tudi, da ljudje pišejo in govorijo brez dokazov. Dokaži npr., da je v Sovjetski zvezi (ZSSR) vladal totalitarizem. Si kdaj tam živel? Za Nemčijo po Hitlerjevem nastopu oblasti, mislim da, to ni težko. Tako da je razlika med zastavo Sovjetske zveze in zastavo nacistične Nemčije, prosim, in ne gre za nobeno nekritičnost. Le ti si tako zaverovan vase, da si ne moreš priznati nekaterih (dobro veš katerih stvari). --xJaM 16:06, 17 januar 2006 (CET)
* Prvič. Mene recepti nič ne motijo. To niso kompletni recepti (vsaj večinoma objavljeni) ampak le dodatno pojasnilo o sestavi neke jedi ali pijače. 
* Drugič. Če na Wikipediji v angleščini (ne angleški Wikipediji, na njej sodeluje vrsta ljudi ostalih narodnosti, tudi nekaj Slovencev) lahko in morajo razselektirajo članke (če se ne motim okrog 800.000) to ni nujno da je smiselno v Wikipediji z cca 20.000 članki, od tega (po Klemenovi navedbi 1/3 škrbin). 
* Tretjič. Ne prevzemajmo avtomatično pravil za velike Wikipedije, predvsem Wikipedijo v angleščini za tako skromno (a ponosno!) kot je slovenska.
* Četrtič. Pravila, ki veljajo za organizacijo podjetja z 200.000 ali 2.000 ali 20 zaposlenimi so popolnoma različna. To velja tudi za Wikipedije!
Pa lep pozdrav! --Janez Novak 14:39, 17 januar 2006 (CET)
Pogovor:Rubikova kocka

message: Ugankarska igra? Puzzle je najbolj neposredno uganka, ki pa je po naravi stvari neke vrste igra. Ampak izraz ugankarska igra je povsem nov izum in če me spomin ne vara, Wikipedija ni mesto za izume, ne le jezikovne. --AndrejJ (pog., prisp.) 07:39, 17 januar 2006 (CET)
Ja, to je bilo le delovno poimenovanje. Vendar mi v tem primeru uganka ne deluje nekam v redu, saj gre za vrsto mehanske igrače, uganke pa so po navadi miselne. Najprej sem poimenoval sestavljenka, vendar je že to zasedeno za angleški izraz »Tile-based games« kot je npr. Tantrix. Rubikovi kocki gotovo mi ne rečemo uganka, čeprav ji angleško govoreči rečejo puzzle in tudi če puzzle pomeni zgolj uganka - mar ne. --xJaM 12:25, 17 januar 2006 (CET)
replies: text: Kaj pa izraz miselna igra?--Rude 12:27, 17 januar 2006 (CET)

text: Tudi lahko. Jaz ga med (bolj hitrim) prevodom nisem našel. Sestavljenka mi zveni tudi kar v redu, vendar je že zasedena. --xJaM 12:36, 17 januar 2006 (CET)

text: Ha. Kaj pa mehanska uganka (angl. Mechanical puzzle). Ker so Rubikovo kocko začeli prodajati pred velikim nastopom PC-jev, je to gotovo tudi to - danes pa je verjetno vsaka takšna stvar ponovljiva v hrabrem novem virtualnem svetu računalnikov. --xJaM 15:22, 17 januar 2006 (CET)
thread_title:  Ugankarska igra? 

message: ali ima kocka res strani, ali bi bilo bolje stranice? N. pr.: Vsaka stranica ima svojo barvo —Ta nepodpisani komentar je dodal/-a 86.61.75.241 (pogovor • prispevki) 
replies: text: Prav je stran, stranica je enodimenzionalen pojem; na robu ploskve so stranice, ali ne? --romanm (pogovor) 23:41, 26 januar 2006 (CET)
SP 2003 pravi: stranica -e, ....; geom. kvadrata. Vsevednik pa govori o ploskvah kvadrata. Stran je po mojem slabo. Stranica bolje, ploskev pa je verjetno matematično najbolj pravilno?
thread_title:  Stran(ice)
Pogovor:Astronomsko telo

message: Basanje članka, za katerega je nek wikipedist porabil relativno veliko časa, ljubezni, veselja in volje s predlogo {{slog}}, češ da nima definicije, je kratkomalo netovariško. MMG definicije ni tudi v angleškem članku, od koder izvira tudi slovenski. --xJaM 15:56, 17 januar 2006 (CET)
thread_title:  Basanje
Pogovor:Drakova enačba

message: Težko je glavni namen enačbe omogočiti znanstvenikom, da določijo količino nezanesljivih faktorjev, kateri določajo število izvenzemeljskih civilizacij ker so skoraj vsi faktorji itak zelo nezanesljivi faktorji. —Ta nepodpisani komentar je dodal/-a 86.61.1.36 (pogovor • prispevki) 
replies: text: Za astronome, ki bolj računajo z velikostnimi redi kot s števili, je verjetno kar dobra. --romanm (pogovor) 23:58, 17 januar 2006 (CET)
thread_title:  Namen 

message: Verjetno se piše »Drakova enačba«, podobno kot Drakov preliv? Bom prestavil. --romanm (pogovor) 23:58, 17 januar 2006 (CET)
Zaradi novega SP v tem primeru nisem več prepričan. Ali se ne sklanja sedaj po 'novem' Drake - Drakeov itd? Ali sem morda zamenjal, pa se je tako lahko sklanjalo prej? Kaj pa če je oseba npr. (si izmišljujem) z angleškim priimkom Drak? Potem ne ločiš ali gre za Drakea ali Draka? PMSM, so se znalci slovnice slabo odločili, če so se odločili da se piše Drakov itd. --xJaM 00:17, 18 januar 2006 (CET)
Ja, če pa so vzeli v obzir izgovorjavo [drejk], potem pa itak Drakov, seveda. --xJaM 00:21, 18 januar 2006 (CET)
Hm, spomnim se, da smo na faksu pisali npr. »Lagrangeov« in izgovorili »Lagranžev«. Vsaj zdi se mi, da se spomnim. --romanm (pogovor) 00:26, 18 januar 2006 (CET)
Sedaj pišemo Langrangeev. Za te primere so me sedaj prepričali. --xJaM 00:39, 18 januar 2006 (CET)
thread_title:  Drak(e)ova?
Pogovor:Neznani leteči predmet

message: Še ono žival iz nekega škotskega jezera dodajte v članek. Je prišla z NLP, pa se ji pokvaril in ne more več nazaj domov. Revica. --Janez Novak 21:16, 17 januar 2006 (CET)
To ni resno. —Ta nepodpisani komentar je dodal/-a 86.61.1.36 (pogovor • prispevki) 
Seveda, NPW (neznani pismeni Wikipedist). --Janez Novak 21:19, 17 januar 2006 (CET)
Mislim, da {{aero-stub}} tu ni na mestu. NLP = zrakoplov?! --Igor 21:28, 17 januar 2006 (CET)
  
Verjetno bi bila primerna kategorija nekaj v stilu "Sodobna mitologija". --Janez Novak 18:53, 28 april 2007 (CEST)

message: Ovbe... Knjiga Ezikiel?! Domnevam, da je mišljena Ezekielova knjiga (in sem to tudi ustrezno popravila).
Svetlobni pojavi (gl. uvodni opis) po definiciji ne morejo biti "neznani LETEČI predmeti". Predlagam, da se ta del izvrže ali - morda še bolje - reformulira (seveda na drugem mestu, ne v začetni definiciji) v smislu, da ljudje pogosto TUDI svetlobne pojave zamenjajo z NLP.
Glede "predlogov" na tej strani pa... Nessie ne leti (vsaj ne da bi vedeli ;), torej ne more biti NLP. Ja, vem, seveda vem, da je bilo to mišljeno ironično - ampak tudi ironija je duhovita samo v pravem kontekstu. ;)
"Sodobna mitologija"? Seveda, zakaj pa ne - če tako geslo že obstaja.
Ampak tudi v takšnem geslu bi bilo treba napisati resnico: namreč, da je pojav NLP sicer res sprožil nastanek pravcate "mitologije" - kar pa ne pomeni, da je pojav nujno in v vseh primerih napačno interpretiran ali celo izmišljen. (In če bi namesto v monitor kdaj pa kdaj pogledali tudi v nebo, bi to vedeli... :)).
thread_title:  "Ezikiel" in svetlobni pojavi
Pogovor:Spolni odnos

message: Ali naj potem sklepamo,  da živali ne uživajo? --Janez Novak 21:22, 17 januar 2006 (CET)
replies: text: Uživajo a seksajo predvsem zaradi reprodukcije. Pri ljudjeh je obratno. —Ta nepodpisani komentar je dodal/-a Jaz (pogovor • prispevki)
replies: text: : Ali to pomeni (obratno) da ljudje ne uživajo in ne seksajo zaradi reprodukcije? Seksajo iz navade in otroke prinaša  štorklja? --Janez Novak 08:16, 18 januar 2006 (CET)
Resno dvomim, da živali vedo, zakaj imajo spolne odnose. Še celo ljudje v pradavnini niso znali povezovati spolnega odnosa z rojstvom novorojenčka čez 9 mesecev. --romanm (pogovor) 23:25, 17 januar 2006 (CET)

text: Vedo verjetno ne, ampak nagon jih žene v to. --AndrejJ (pog., prisp.) 08:09, 18 januar 2006 (CET)
Znanstveno je dokazano, da zaradi užitka pri spolnem odnosu spolno občujejo samo ljudje in delfini. Na vas je, da biologom verjamete ali ne.--Rude 08:49, 18 januar 2006 (CET)

text: Se mi zdi, da v to skupino spadajo tudi opice. LP, --Klemen Kocjančič (Pogovor - Talk) 10:22, 18 januar 2006 (CET)
thread_title: Užitek pri živalih

message: kje pa je tukaj oralni seks omenjen? dodajte 🙃 89.142.254.175 02:47, 21. avgust 2021 (CEST)
replies: text: Malo boljše preberi, pa ga boš takoj našel. Ima celo svoj članek.--Melaleuca alternifolia | pogovor 07:21, 21. avgust 2021 (CEST)
thread_title:  ?
Pogovor:Džo

message: Bravo, Roman. To! Ne bi rad jezil znalce japonščine, vendar za naše ušesa  se »džo« imenitno sliši. Ravnokar študiram Hiparhovo delo in Dennis Rawlins trdi, da bi morali pravilno imenovati Ptolemejevo delo Almagest (po angleško Almajist) in s tem po naše Almadžist - kar pa verjetno ne bo slučaj. Tak zapis - džo (z našimi črkami) bi PMSM morali čimprej uzakoniti (ali pač ovreči). Seveda, strokovnjaki tako ali tako uporabljajo hepburn ali kaj že, vendar nam ubogi raji niso dana ne-besa. --xJaM 01:17, 18 januar 2006 (CET)
thread_title:  Džo
Pogovor o kategoriji:Slogovno nepopolni članki

message: Tudi teh člankov je malce preveč. Lotimo se jih supaj!--Rude 13:52, 18 januar 2006 (CET)
replies: text: Pridružil se ti bom. --romanm (pogovor) 13:29, 31 januar 2006 (CET)
replies: text: : Smo že trije! --Ferdi 23:03, 16 februar 2006 (CET)
Hja, eni (članke) ven, drugi pa not (v kategorijo) ... --AndrejJ (pog., prisp.) 23:12, 16 februar 2006 (CET)

message: Čemu so gesla Č v abecednem vrstnem redu za Z? --Ferdi 16:05, 31 januar 2006 (CET)
replies: text: Težave s kriŽiŠČi ... --AndrejJ (pog., prisp.) 16:16, 31 januar 2006 (CET)
thread_title:  ČŠŽ
Pogovor:Foucaultovo nihalo

message: fonetsko beremo "Fukojevo" nihalo, pišemo "Foucaultovo" - zakaj pride do takih anomalij v slo.j.?--Ziga 16:08, 18 januar 2006 (CET)
Hm, ja. Zakaj pa francosko govoreči in pisoči pišejo Foucault, če ga berejo [fuko]? Po kakšni nenavadni transkripciji (utemeljeni, recimo, na Marsu 4-2) bi morali pisati morda celo Phuco ali Phucco ... --xJaM 16:44, 18 januar 2006 (CET)
 sem bil retard, sklanjali smo tujko --Ziga 18:51, 18 januar 2006 (CET)
Vsako Fukojevo nihalo ni na 1,3 milimetrski in 67 metrov dolgi žičnati vrvi obešena 28 kilogramov težka (okrogla) železna utež!? --AndrejJ (pog., prisp.) 23:04, 18 januar 2006 (CET)

message: Svetnica naj bi mu bila pomagala ozdraveti od hude bolezni. Panteon kot sakralni objekt ni bil nikoli posvečen, temveč jo je ustavodajna skuščina po francoski revoluciji namenila kot grobnico velikih Francozov. V ta namen je bila cerkev panteozirana v slovesnosti, kakršno so izvajali stari Egipčani in kasneje Grki in Rimljani. Danes so v Panteonu pokopane najvidnejše osebnosti Francije, začenši s sveto Genovefo, zaščitnico Pariza (5. stoletje), preko Voltairea in Victorja Hugoja. Zadnji, ki je bil pokopan v Panteonu, je bil Alexandre Dumas. 
Tole sem odstranil, ker ne spada v članek o nihalu, ampak o Panteonu. --Tone 10:46, 19 januar 2006 (CET)
thread_title:  Popravek
Pogovor:Minsk

message: Vidim, da je Kastus začel članek s predlogo »PodatkioMestu«, ki ne obstaja. Za mesta jo zelo pogrešam, vendar se je še nisem lotil. Po preoblikovanju (majhni barvni spremembi) predloge za slovenske občine, ki ni našla plodnih tal, se nisem utrujal s tem. Tale predloga o mestu, je dokaj lična in bi lahko bila izhodišče za takšno predlogo. Vendar ne tako hudo, ki bi zahtevala doktorat iz xHTML in/ali sitaxe wikieja. Kakšni predlogi? --xJaM 17:03, 18 januar 2006 (CET)
MMG na Wikiprojektu o številih takšne predloge (škatle, taksone, ...) celo imenujejo. Našo so z Mravckovim hudim slovenskim poimenovanjem ocenili kot v redu. Obstoječa pri Minsku verjetno ni čisto Kastusova ali pa morda je. Sem jo že nekje videl. --xJaM 17:07, 18 januar 2006 (CET)
Ali je kdo zapazil na drugih wikijih kakšno, ki se dokaj na široko uporablja? --xJaM 17:09, 18 januar 2006 (CET)
thread_title:  Predloga
Pogovor:Slovnično število

message: Slovenščina dvojino res uporablja 100%, nekateri slovenci pa ne (ne znam uporabljat dvojino in rodilnik press).--AndrejJ (pog., prisp.) 20:29, 18 januar 2006 (CET)
replies: text: Ja. Mišljeno pa je bilo v tem smislu, da jo uporablja v vseh primerih. Morda obstajajo tudi v slovenščini primeri, kjer se dvojina ne uporablja. To sem navedel predvsem zaradi tega, ker nekateri jeziki dvojino malo še poznajo. --xJaM 10:32, 19 januar 2006 (CET)
Obstajajo primeri: novi čevlji - čeprav sta dva čevlja, dolge roke, modre oči, široki rokavi. --AndrejJ (pog., prisp.) 11:11, 19 januar 2006 (CET)
Ja, zanimivo. Vendar tudi v teh primerih lahko rečeš, čeprav seveda to ponavadi ne, kupil sem si nova čevlja. V 100 % so zaobjete tudi te - slovnično dovoljene - rabe. Seveda, ker je rečeno, da se dvojina ne uporablja, je to izjema. Drugače pa ni, ker je načeloma dovoljena. V angleščini se uporablja pač množina vedno: I've bought (two) new shoes. --xJaM 11:36, 19 januar 2006 (CET)
thread_title:  Dvojina 

message: Ali bi se dalo trenutno definicijo:
replies: text: Slovnično število je v slovnici količina, ki izraža število.
napisati malo bolj nedvoumno? Iz zgornje definicije bi lahko človek sklepal, da je tole primer, da ima slovenščina štiri slovnična števila:
# Eno jabolko je rdeče.
# Dve jabolki sta rdeči.
# Tri jabolka so rdeča.
# Pet jabolk je rdečih.
Zakaj naj bi bilo prepovedano tako sklepati? Saj verjetno je razlog na dlani (meni gre vseeno težko izpod prstov), ampak tako je treba napisati. --romanm (pogovor) 20:47, 4 maj 2006 (CEST)
thread_title:  Definicija 

message: Zakaj so povezave nastavljene, da usmerjajo na Slovnice v tujih jezikih. Saj so tudi v drugih jezikih članki o dvojini npr. v fr Duel (grammaire).
Rokpok 12:22, 23. oktober 2007 (CEST)
Ker vidim da te pogovorne strani tako nihče posebaj pogosto ne prebira, bom kar spremenil povezave.Rokpok 12:25, 23. oktober 2007 (CEST)
replies: text: Ne boj se, dokaj pogosto beremo. Povezave so bile v redu, vsebino "dvojina" sem prenesel v samostojni članek. --Andrejj 17:53, 23. oktober 2007 (CEST)
thread_title: Povezave v druge jezike
Pogovor:Vladimir Vauhnik

message: Kaj je BBZ vedo le nekateri. --xJaM 04:39, 20 januar 2006 (CET)
replies: text: Kaj je res BBZ?--AndrejJ (pog., prisp.) 21:37, 13 april 2006 (CEST)

text: Mimogrede naj dodam, da Vauhnik vsekakor ni bil vohun, temveč vojaški obveščevalec. Tudi ni bil obrambni ataše, ker takrat takšnega naziva niso poznali. Tudi ni bil ustanovitelj in vodja BBZ, ker je to bil major Ante Anić. Vauhnik je imel odlične zveze v Nemčiji (generalpolkovnik letalstva Ivan Ježovnik) in tudi v Sloveniji. Prežihov Voranc, agent Kominterne, ga je celo predlagal za poveljnika slovenskih partizanov. Bil je, poleg Josipa Kopiniča in Andreja Kobala, legenda slovenskih vojaških obveščevalcev, pa o tem tudi pišem naslednjo knjigo. Lep pozdrav, --Generalmajor 23:00, 20. april 2008 (CEST)
thread_title:  [[BBZ]]
Pogovor:Karibi

message: Ali je prav kar »Karibi«, ali mora biti »Karibsko otočje«? Ne vem sicer kaj bi Karibi še lahko pomenili. Podobno je s pojmom »Balkan«, za katerega sem menil, da je pravilneje »Balkanski polotok«, vendar sem včeraj prebral »read-only« angleški članek o tem toponimu, pa vidim, da sta to nekako dva pojma, ker je Balkan po definiciji mišljen glede na gorstva, in ne toliko (čeprav tudi) na polotok. Hotel sem dopisati, da severna meja po 'nepisanem dogovoru' poteka (v Sloveniji) ob Savi, pa sem bredel dalje in sem videl, da je nekje vmes to že bilo napisano. Porabil sem 10 minut, da sem lahko potem članek nepopravljen zaprl. Hej, Roman, ker si doma iz Zagorja ob Savi, se verjetno nisi rodil na Balkanskem polotoku, ti, Primož ker si iz prestolnice pa po tej definiciji pa! (Zanalašč puščam tako slab sestavljen stavek z 'malim milijonom' »pa«-jev..., saj vem - zadnji »pa« mora biti »si«). Ne vem pa kje je v tem sotvarju zahodna meja Balkana/Balkanskega polotoka v Sloveniji. Verjetno nekje pri Sodražici (naključno izbran kraj v SVN - strokovni psevdoksenofiziološki izraz za to je RHMA - Random Human Memory Access) - hec, trenutni Romanov članek pove veliko o Sodražici, ne pove pa kje leži. Shame on you XJam, that you don't know where Sodrazica lies.
Aja, še naslednje. »Zahodne Indije« mi tudi zveni nekako nevsakdanje. Je tudi to prav? 'Reggae-jaši' ta pojem sicer velikokrat uporabljajo v svojih pesmih. The Arawaks were first in West Indies press. --XJam 17:40, 22 apr 2004 (CEST)
thread_title:  Karibi 

message: Če bi bil vprašan pri nedavno pokojni »Knezli«, ki je študirala geografijo na ljubljanski univerzi, si gotovo ne bi upal izgovoriti Karibi, temveč Karibsko otočje. Morda govorim bolj na pamet, vendar imam takšen občutek, da je tako tudi 'pravilneje', če je sploh smiselno govoriti o pravilnosti v tem primeru. Podobno verjetno Balkan in Balkanski polotok. Verjetno pa HUSCFAASTAC tudi te izraze ločuje. --xJaM 03:26, 21 januar 2006 (CET)
replies: text: En: je :en:Caribbean in ne  :en:Caribbean islands!? HUSCFAASTAC, KZVEKJT? --AndrejJ (pog., prisp.) 08:11, 21 januar 2006 (CET)
thread_title:  Karibi
Pogovor:Konstruktor

message: Vprašanje: ali ni konstruktor enak inženirju (npr. strojni, letalski,... inženir)? Če je to tako, potem ne rabimo dveh ločenih nazivov. LP, --Klemen Kocjancic 08:13, 30 sep 2004 (CEST)
Ja, načeloma ni razlike, čeprav nekako izraza uporabljamo ponavadi ločeno. Konstrukterji (konstruktorji) so lahko brez izobrazbe in kaj projektirajo, inženirji pa so končali kakšno tehniško šolo. Zanimivo tudi zakaj se pri letalskih konstruktorjih najbolj uporablja ta izraz, čeprav se dejavnosti reče konstrukterstvo in ne konstruktorstvo. Pa tudi nikoli ne slišimo izraza »raketni konstruktor«, temveč raketni inženir. --xJaM 10:48, 30 sep 2004 (CEST)
replies: text: Hecne so te besedne zveze. Če napraviš načrt za stružnico, si verjetno »strojni inženir«, če napraviš načrt za letalo, si »letalski konstruktor«, če pa za barko, si pa »navtični arhitekt«. :) Oziroma, vsaj tako sem mislil sam. SSKJ pravi, da konstruktor ni le načrtovalec, ampak »tisti, ki uresničuje svoje (izvirne) zamisli, zlasti na področju tehnike. Se pojem res še vedno uporablja v tem pomenu? Kolikor se sam spoznam na to — in to ni veliko — bi konstrukt[e|o]rja razložil v članku o inženirju, ta naslov pa prepustil objektnemu programiranju. --Peterlin 10:57, 30 sep 2004 (CEST)
Sedaj bo treba iti na "kaj je povezano sem" in ustrezno popraviti vse konstruktorje letal, avtov ipd. --Heretik 12:07, 30 sep 2004 (CEST)
replies: text: :Aaaaargh :P gotovo obstaja preprostejša rešitev, npr. konstruktor (računalništvo)... pa se drugi konstruktorji pustijo tu. --spiko-carpediem 12:26, 30 sep 2004 (CEST)

text: : Ali v2., da se iz obstoječih člankov naredi konstruktor->snovalec --spiko-carpediem 12:38, 30 sep 2004 (CEST)

text: : Menim, da je najboljša rešitev V1 - torej, da se tukaj opišejo tudi vsi konstrukterji/konstruktorji. Takšni konstruktorji v računalništvu so novejši izrazi, konstruktorja pa sta bila načeloma že Arhimed ali da Vinci. Sam bi uporabljal le eno kategorijo, inženirji kot smo rekli, konstruktorje in inženirje pa bi preusmerjal na obe strani. To je seveda drugače, kot bi naredil Primož. --xJaM 12:47, 1 okt 2004 (CEST)

message: Če lahko še naprej razvijem Primoževo pripoved o tem kdo je kaj, oziroma kaj dejansko konstrukt[o/e]r počne? Sam imam nekaj malega izkušenj (~15 let) s tem, in se mi zdi Primoževo razmišljanje zanimivo. Kaj, recimo, bi bil nekdo, če bi neodvisno od vsega razvil nek pogon za neko vesoljsko plovilo? Raketni inženir ali konstrukter? Načrtovalec načeloma načrtuje nekaj kar je že dognanega. Recimo nek nov raketni motor, ki je bil teorijsko, pa tudi kmalu zatem tudi praktično udejanjen (~ 1920./1930. takole na pamet). In seveda med 2. sv. vojno tudi uporabljen, kar se gotovo spomnijo še danež živeči Londončani in tudi piloti Kraljevega vojnega letalstva (RAF) nad Rokavskim prelivom in Francijo (V-1, V-2, R-1/2, Redstone, ..., N1, ...) . Ta drugi stric pa izvaja nekaj kar še ni dognanega - strogo teorijsko ali pa tudi praktično ne. Seveda so pri tem v veliko pomoč zakoni o energiji (0., 1., 2., ...). MMG za konstrukterja je dobro da ne kadi :]  --xJaM p L # 06:12, 29 januar 2006 (CET)
thread_title:  Funkcija
Pogovor:Voronež

message: Ruski članek ne govori o 'федеральный округ'-u (zveznem okrožju) temveč o oblasti. Verjetno bo potrebno popraviti na Voroneška oblast. Voronež ne more biti središče Osrednjega zveznega okrožja, katerega središče je seveda Moskva in kamor spada Voronež in Voroneška oblast. Aja, za Voroneško oblast je v članku uporabljen izraz Voroneško okrožje. Morda tudi prav. --xJaM p L # 07:15, 22 januar 2006 (CET)
thread_title:  Zvezno okrožje ali oblast