Pogovor:Albert Einstein

message: Članek po dolžini in obliki odstopa od standarda biografskih člankov v Wikipediji. Čeprav je brez dvoma prepoln podatkov, se bojim, da zaradi svoje zastrašujoče dolžine ne izpolnjuje osnovnega cilja Wikipedije — informiranja bralstva — saj je v njem težko hitro najti informacijo, ki jo iščeš, če ne veš ravno leta, kdaj se je kaj zgodilo (čeprav je po drugi strani res, da je naloga z iskalnikom, vgrajenim v brskalnik, neprimerno lažja, kot bi bila na papirju). Sam bi predlagal, da članek ob priliki prestavimo na nov naslov, recimo »Časovna preglednica življenja Alberta Einsteina«, na tem mestu pa spišemo krajši članek, ki bo bolj sledil zgledu ostalih člankov. --Peterlin 16:07, 23 avg 2004 (CEST)
replies: text: Se seveda strinjam. Upal sem edino, da se bo oblika obdržala. Sicer pa, če človek pogleda ostale članke, so v bistvu časovne preglednice, vendar oblikovane drugače. Časovna preglednica bo zanimala ljudi, ki iščejo časovni potek bolj kot vsebinskega in jim bo prišla prav. Prebral sem, recimo, angleški članek o Tesli, pa je raztresen na kvadrat. Nekoga morda zanima kako je nastajala STR, kako se je z njegovim delom razvijala, na kaj je {časovno} vplivala in podobne reči, in lahko s takšno preglednico lepo sledi dogodkom. Kdaj se je Einstein začel 'kregati' z Bohrom, katera obdobja njegovega življenja niso pokrita, ali je res 'delal' za ameriško mornarico,.. Prav gotovo je v tem pregledu še veliko niš in vprašljivih navedb. Podatkov pa PMSM kakor časa ni nikoli dovolj.

text: Seveda je vprašljiva tudi njegova zapuščina, če sodi notri. Tudi njo bi veljalo prestaviti - torej vse (ali pač ne) delo v fiziki, astrofiziki, kozmologiji, ... kar je nekako izšlo ali je povezano z njegovim delom. Poleg tega se bo prej ko slej kdo spotaknil z navedbo datuma v sestavu majevskega koledarja dolgega štetja, ki je v naših krajih dokaj neobičajen in bi kdo mislil, da se gremo numerologijo. -- xJaM (p) 01:10, 24 avg 2004 (CEST)
No XJaM, res ne vidim povsem razloga kaj ima majevski koledar z Einsteinom, mislim da bi morda zapisal datume v običajni Gregorijanski obliki. Kaj pa pomeni "dvoumna navedba" poleg rojstnbih podatkov?

text: Prav, glede datumov. Res menda nima koledar dolgega štetja kaj dosti z Einsteinom. Dvoumna navedba je le opomba, da je spodaj nekaj takšnih navedb (trenutno jih je pet - npr. ali je bil Heinrich Friedrich Weber (1843-1912) profesor Einsteinu za fiziko in elektromehaniko na ETH ipd). Le to. --xJaM 16:17, 13 sep 2004 (CEST)

message: Ali morda slučajno kdo ve, katerega leta je bil Einstein v Pragi? Leta 1911 ali 1913? V njegovem časosledu imam namreč zavedeno, da leta 1913, Françoise Balibar, pa je v knjigi Einstein: veselje do razmišljanja (DZS, Ljubljana 1996) zapisala, da leta 1911. Hm? --xJaM 19:08, 15 feb. 2005 (CET)
Zgleda, da bo prav 1911. O'Connor in Robertson navajata, da so ga leta 1911 imenovali za profesorja na Karl-Ferdinandovi univerzi v Pragi. Že hitim popravit... Hmja, kaj pa če je ostal v Pragi tri leta? Ne hitim... Možakarja pravita, da se je leta 1914 vrnil v Nemčijo. Od kod? Ja, saj piše. Leta 1912 je odšel na ETH v Zürich. Pa je! Sedaj pa res hitim... --xJaM 20:56, 15 feb. 2005 (CET)
thread_title:  1911 ali 1913? 

message: Danes sem našel zanimiv citat, bojda Einsteinov: Skrivnost izvirnosti je v tem, da veš kako skriti njen izvor. Hehe, zanimiv citat, ki bi lahko odkril vir relativnosti preko njegove žene Mileve Marić do njenega sošolca in prijatelja Nikole Tesle. Pri varovanju skrivnosti se je izkazal tudi pri hčerki Lieserl, tako, da ... --Igor 09:42, 14 jun. 2005 (CEST)
thread_title:  Citat 

message: Ne vidim pravega razloga za vključitev neprostih citatov nejasne relevantnosti v članek. V tem smislu se mi zdi smiselno, da velja za uporabo citatov poleg politike izjem naslednje: "Pretirana uporaba navedkov ni potrebna in pametna, posebno še, če niso umeščeni v kontekst." Zbirki citatov je v splošnem namenjen Wikivir, tu pa naj se uporabijo citati le, če so namenjeni za neposredno ponazoritev vsebine članka, kot je tipično za enciklopedije. --Eleassar pogovor 13:17, 18. januar 2014 (CET)
replies: text: Ker ni bilo nasprotovanj, sem navedke odstranil. --Eleassar pogovor 00:33, 31. januar 2014 (CET)
replies: text: : Pobrisane navedke, ki jih ni v Wikinavedku, sem vrnil. --xJaM (pogovor) 02:33, 4. avgust 2014 (CEST)
V bistvu ne razumem točno smisla wikinavedka (wikivira?). , ali kdo drug, lahko malo podrobneje pojasniš kaj točno pomeni, da »so namenjeni za neposredno ponazoritev vsebine ~« Ali to pomeni, da npr. za enciklopedijo veljajo drugačna pravila, kot npr. za neko poljudnoznanstveno knjigo, kar je bilo, kdor pozna, značilno, medrugim za profesorja J. Strnada.
* za en pmslm soliden zgled glej mogoče članek o I. Asimovu. Trenutno je vsebina sihronizirana z angleško. Le en navedek sem pustil, ker je bil že urejen, na angleški pa potem medtem pobrisan zaradi ne vem zaradi kakšnih argumentov. Nekaj v smislu, da začenja (prazen) razdelek. pmsm je navedek vseeno zanimiv, in sem ga pustil. Če pa prerešetam članek s tvojimi argumenti, ali bi jih bilo treba tudi prestaviti v drugo wiki_co? --XJaM (pogovor) 13:37, 9. januar 2024 (CET)
Navedek naj bi bil neposredno povezan z vsebino v članku. Če je na primer govora o kritiški oceni določenega dela Asimova, se lahko za ponazoritev uporabi navedek kritika, ki je neposredno povezan z vsebino odstavka. To je podobno kot s slikami, ki naj bi tudi ne bile same sebi namen, ampak ilustrirajo vsebino članka (npr. v članku o Martinu Krpanu bi bila Smrekarjeva ilustracija uporabljena v razdelku, ki opisuje njegove ilustracije). Večina citatov, tako kot tudi daljša izvorna besedila, spada v Wikivir. --TadejM pogovor 13:46, 9. januar 2024 (CET)

text: Misliš, gotovo, H. Smrekarja. Potem, verjetno J. Strnad ni veliko sekal mimo. Mene je sicer motilo to v njegovih pz besedilih, kot je enega uporabnika na en wp, da je nedavno iz članka vrgel ven, omenjeni navedek, ki je začenjal poglavje. Da, to je bolj razumljivo. XJaM (pogovor) 06:35, 10. januar 2024 (CET)
thread_title:  Citati