lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Gorništvo

message: Ne bi bilo bolj pravilno reči, da alpinizem razdelimo na skalno plezanje in zimske vzpone? Gornik je tudi tisti, ki hodi po gorah, ki za pristop na vrh ne zahtevajo nič plezanja. --matijap | pogovor 16:41, 14 apr. 2005 (CEST)
replies: text: Pred časom sem se o tem pogovarjal z nekom, ki tudi hodi v hribe. Če sem ga prav razumel, je delitev na alpiniste in gornike identična delitvi na tabornike in skavte: to je isti šmorn, razlikujejo se le po političnih preferencah. --romanm (pogovor) 18:07, 14 apr. 2005 (CEST)

text: Alpinist je uradno tisti, ki ima narejeno alpinistično šolo, je pridobil naziv mlajšega in kasneje starejšega pripravnika, bil predlagan za alpinista na PZS in opravil alpinistični izpit na državni ravni. Pa to ne gre kar z levo roko. Sem sodi med drugim tudi ustrezno število (dovolj zahtevnih in različnih) pristopov na vrhove. Sam, ki kar redno hodim v hribe, moji plezalski dosežki pa se zaključijo pri kakšni ferati (zavarovano plezalno potjo), nikoli ne bi upal enačiti gornika in alpinista. --matijap | pogovor 18:21, 14 apr. 2005 (CEST)
replies: text: : Morda so bili pa planinci in gorniki. Vsekakor nekaj takega, da nisem razumel razlike. --romanm (pogovor) 18:22, 14 apr. 2005 (CEST)

text: : Ja, to se precej bolje sliši. ;) --matijap | pogovor 18:24, 14 apr. 2005 (CEST)

text: :O tem je bila pred časom diskusija na forumu mladinskega odseka našega planinskega društva: povezava do teme. --Eleassar777 13:22, 17 apr. 2005 (CEST)

message: Vsekakor sem prepričan da gornik ni alpinist, zato tista spodnja definicija ne drži. Tko v osnovi bi za moje pojme zgledalo tole nekako takole:
- alpinist vse kar se tiče plezanja (letnega in zimskega), sem spadajo tudi dostopi nad 2000m v zimskem času (to je tudi definicija za naziv alpinista pri PZS)
- gornik, oseba ki se ukvarja tako z letno kot tudi zimsko hojo v gore (torej se deloma pokriva z alpinizmom), sem lahko štejemo tudi brezpotja, ter lažje plezanje (II-III max)
- pohodnik, oseba ki se predvsem ukvarja z hojo v gore poleti, pozimi pa lažji vzponi (okvirno pod 2000m)
Dejstvo je da se ti pojmi lahko prekrivajo, saj sem npr. lahko v enem trenutku alpinist v drugem pa pohodnik ali gornik.
--Slodave 08:24, 25 januar 2006 (CET)
replies: text: Predlagam, da to dodaš v članek! --AndrejJ (pog., prisp.) 08:27, 25 januar 2006 (CET)
thread_title:  Gornik != alpinist
Pogovor:Hans Christian Andersen

message: Prepisano iz tule: http://www.v-hcandersen.lj.edus.si/ander.htm --romanm (pogovor) 19:38, 14 apr. 2005 (CEST)
Bom zbrisal sporni tekst in naredil škrbino, tako da ne bomo zbrisali članka. LP, --Klemen Kocjančič 21:21, 14 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Plagiat
Pogovor:Celi del

message: Hm, 1000 % nisem, da tej funkciji tako rečemo pri nas. Nisem našel nič boljšega. Sicer je ceiling() znano iz letalstva kot strop(), vendar se mi zdi, da je zelo malo verjetno, da tako poimenovanje uporablja kdo v naših logih. Če najde kdo še kakšen drug rabljen izraz, naj prosim obvesti najbližjo ~ Hm, morda še eno vprašanje za Antona. Robustna okrajšava scd() je tudi nekako okorna in neznana. 
Hekerji verjetno tej funkciji rečejo kar po domače cejl(), ali pa, ha, ha kar cejli(), za pogovorni izraz pridevnika »cel«.. --xJaM 21:23, 14 apr. 2005 (CEST)
replies: text: Ceiling se praviloma v vojaški terminologiji prevaja kot najvišja operativna višina. LP, --Klemen Kocjančič 21:29, 14 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Spodnji celi del 

message: Kakšna je standardna označitev končnih točk, ki (ne) sodijo h grafu? Včasih smo uporabljali odebeljeno točko za poudarek, da je točka del grafa in puščico, ki naj bi povedala, da točka ni del grafa. --AndrejJ 17:29, 18 maj 2005 (CEST)
Nekako takole, da:
  o------------->
ali pa takole:
  |------------->
--romanm (pogovor) 17:32, 18 maj 2005 (CEST)
Ja, to sem imel v mislih, zdaj samo še najdem softver, ki to zna narediti... --AndrejJ 17:39, 18 maj 2005 (CEST)
thread_title:  Graf
Pogovor:Beka, Hrpelje - Kozina

message: Kako se naglašuje - [Béka] ali [Beká]? Če bi vedel, kaj pomeni označitev v tem jeziku 'ā', bi bilo morda lažje ugotoviti, ali pa tudi ne. Ja, Heretik tisti priročnik omenja nekatere arabske toponime, vendar so ti dobro znani. Pojmov kot je npr. Beka ni notri. --xJaM 22:12, 14 apr. 2005 (CEST)
replies: text: A z makronom (ā) se bere kot dolgi A, iz česar sklepam, da se v arabščini naglaša [bekáa]. V slovenščini, kolikor se spomnim iz radijskih in televizijskih poročil, naglašujemo [béka]. --Peterlin 14:20, 17 maj 2005 (CEST)
replies: text: :Mimogrede, Beka je tudi vasica v jugozahodni sloveniji, recimo nekako na pol poti med Kozino in Boljuncem pri Trstu. Morda bo Uporabnik:IzTrsta znal povedati kaj več o tem. --Peterlin 14:23, 17 maj 2005 (CEST)
thread_title:  Naglas
Pogovor:Vsota

message: Trenutno imata le de: in ru: ustrezna članka. Vsi ostali imajo članek o seštevanju, tako da bi nazaj vrnil stare povezave, nove, dodane, pa bi prestavil v članek o operaciji seštevanja. --xJaM 14:02, 15 apr. 2005 (CEST)
Ja, moja napaka. Kar spremeni. LP, --Klemen Kocjančič 14:04, 15 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Interwiki
Pogovor:Zemeljski planet

message: Tuje wikipedije Plutona ne omenjajo. Ali kdo ve zakaj? --romanm (pogovor) 22:08, 16 apr. 2005 (CEST)
Po en: je definicija malo drugačna. Bolj ozka je, da je površina sestavljena v glavnem iz silikatnih skal. Morda zato? Res je sicer tudi, da Merkur ni kdovekaj podoben Zemlji, tako da bi morda bili le trije takšni planeti v našem Osončju. V Zvezdnih stezah velikokrat omenjajo planete 'klase L'. Moram preveriti ali je to Roddenberryjeva domislica, ali je res že kdo klasificiral planete - čeprav težko, saj jih poznamo 'le' nekaj več kot sto, če se prav spomnim. Pluton naj bi spadal med ledene planete. --xJaM 13:53, 18 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Pluton
Pogovor:Kaahumanu

message: Kako se pravzaprav prepišejo havajska imena v slovenščino? V izvirniku se kraljici reče Ka‘ahumanu, pa sem en a in tisti čuden znak kar izpustil ... --romanm (pogovor) 10:07, 17 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Havajščina 

message: Roman, če bi lahko prosil poveš razlog tvojega izničenja mojega zadnjega urejanja? Dodal sem novo poglavje (to delam tam, kjer so že druga poglavja; npr. gt, zp,...)in tri povezave (dva obstoječa članka). Hvala ti. LP, --Klemen Kocjančič 21:14, 10 maj 2005 (CEST)
replies: text: Poglavje življenjepis je v članku, ki je sam po sebi že izbrani del življenjepisa, nepotrebno. Preostanek tvojih sprememb: povezava na tabu je že obstajala, povezava na leto pa se mi zdi absurd. --romanm (pogovor) 21:41, 10 maj 2005 (CEST)

text: Glede označevanja poglavij o življenjepisih, sem podobno razpredal na pogovorni strani biografskih člankov tukaj. Če že ne drugega, pa si Klemnu, Roman naredil krivico, ker povezava na »žena« res še ni obstajala. To lahko popravim jaz.  --xJaM 21:50, 10 maj 2005 (CEST)
Ja, tabu sem "falu", glede leta - mislim, da si v članku zaslužil vsaj enkratno povezavo, in glede poglavja - pri dolgih člankih (kot je ta) se mi zdi, da je slogovno boljše, če je vse označeno. LP, --Klemen Kocjančič 22:06, 10 maj 2005 (CEST)

text: Izgleda (tako mislim, na oči) že bolje, če je še kakšen podnaslov vmes - ampak v članek, ki obsega samo življenjepis, jih je PMSM nesmiselno dodajati. lp, --matijap | pogovor 22:15, 10 maj 2005 (CEST)
replies: text: : Saj ne, da je razdelke v življenjepise nesmiselno dodajati - še zelo smiselno je in nekateri članki bi zelo pridobili na berljivosti, če bi bili ločeni na smiselne razdelke. Pravim pa, da je razdelek z naslovom "Življenjepis" v življenjepisu nepotreben. Poleg tega članki v Wikipediji niso klasični življenjepisi, ker namenoma izpuščajo npr. podrobnosti iz otroštva, da se lahko bolj osredotočijo na to, po čemer je oseba res znana ali celo na razjasnitev zgodovinskega ozadja, ki spremlja življenje neke osebe. --romanm (pogovor) 22:39, 10 maj 2005 (CEST)

text: : Ker je zanimiv pogovor, bi se bilo o tem naprej boljše pogovarjati, kot sem zgoraj omenil, tukaj. Tu se pogovarjajmo le o Kaahumanu-(jevi). Ali sem sploh prav zapisal? Lahko pa naredimo 'seanso' tudi na IRC-u. --xJaM 22:47, 10 maj 2005 (CEST)

text: : Jaz sem v bistvu hotel povedati podobno kot Roman, pa sem se malo narobe izrazil ... :) IRC seans ne bi bilo slabo obnoviti, se strinjam. Morda še v številčnejši zasedbi? --matijap | pogovor 22:49, 10 maj 2005 (CEST)

text: : Ja, zadnje čase 'gor' visi le Aleš. Grem pogledat, če je res. --xJaM 22:52, 10 maj 2005 (CEST)
thread_title:  Roman 

message: Roman, sedaj te pa imam  Zakaj nisi »Kawaiahao« prevedel v Kavaiahao, wikipedijo pa bi rad v »vikipedijo«? To tako MMG. Saj vem, potem 'na koncu' prevajanja človeku zmanjka zamisli in si misli: »ha, bo že kdo drug popravil...« --xJaM 22:52, 10 maj 2005 (CEST)
thread_title:  Kawaiahao
Pogovor:Havajščina

message: S tistim "in znak ..." je nekaj narobe. Kako sicer slovenimo havajska imena? Problem imam na Pogovor:Kahumanu. --romanm (pogovor) 10:11, 17 apr. 2005 (CEST)
Ja, narobe je, vsaj za slovenščino, še črka 'w', ki dela težave pri Wikipediji. PMSM črke ne bi smeli opuščati. Morda le tisti znak (kot npr. v ruščini). Havajska imena bi se slovenila po njihovi abecedi, vključno z 'w', razen, če slovenisti ne rečejo drugače, in seveda posebej nekatera njihova ustaljena imena (Havaji). Srbi so prevedli v »Каахуману«. Da imajo Finci dva a, je še najbolj logično, saj jih tudi sami velikokrat rabijo. --xJaM 14:26, 18 apr. 2005 (CEST)
replies: text: Ali potem prestavimo Kahumanu na Kaahumanu, kot je tudi v angleščini? --romanm (pogovor) 22:59, 22 apr. 2005 (CEST)

text: Da. Pišemo npr. tudi Kanaan in ne kar 'Kanan'. --xJaM 18:03, 25 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Prepisovanje
Pogovor:Zveri

message: Po definiciji "zver je divja žival, ki lovi in pobija druge živali za hrano (lev, tiger, krokodil)" sta torej tudi ščuka (in druge ribe) in pajek zveri? Ministra bi dal na Zver (razločitev). Pa pišite vendar vsaj dobre škrbine! Tole ni kaj prida. --romanm (pogovor) 10:15, 17 apr. 2005 (CEST)
replies: text: : Geslo Zver vsekakor zasluži dissambig stran. Imamo živalske zveri in vsaj eno zano osebnost, ki se piše Zver. Potreben je dissambig, ki sem ga naredil. Za biografske članke velja pravilo obvezne  preusmeritva iz priimka.  Pa če imate radi ministra je njegov problem kako se piše. Spada pač med zveri (dissambig). --Janez Novak 12:47, 17 apr. 2005 (CEST)

text: Tako kot je sedaj urejeno se mi zdi OK. Minister bo tako ali tako prej ali slej izginil. Upam da zaradi segregacije romskih otrok bolj prej kot slej. Pa zadnji stavek verjetno ne spada sem. Oprostite, --Janez Novak 13:26, 17 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Definicija
Pogovor:Menedžment

message: Torej je upravljanje = menedžment? --AndrejJ 19:30, 17 apr. 2005 (CEST)
 
V organizacijski teoriji je menedžment (management) upravljanje in vodenje; vključuje torej tudi tisto, čemur se v angleščini reče "leadership" in je sestavni del "management"-a. lp, --pag 19:35, 17 apr. 2005 (CEST)
Nekoč smo pri nas imeli samoupravljanje in v tistih časih se jim ni izšlo, da bi sebe imenovali upravljalce, ki se gredo upravljanje, zato so se pač poimenovali za managerje, ki so se šli management ... :-/ --Ales Casar 23:08, 17 apr. 2005 (CEST)
Leadership je slovensko vodenje. Dopuščam možnost, da tisti, ki si je izmislil menedžment, ni imel slovarja, ali se mu je zdelo imenitneje, če uporabi tujko. --romanm (pogovor) 15:53, 18 apr. 2005 (CEST)
replies: text: Članek sem z Upravljanje prestavil na Menedžment (po SP). Upravljanje je zelo širok pojem (npr. upravljanje traktorja ipd.) --Eleassar pogovor 11:51, 16 april 2007 (CEST)

message: Zanima me, zakaj ni dodano tudi management? Po SSKJ, je to tudi slovenska beseda.
http://bos.zrc-sazu.si/cgi/a03.exe?name=sskj_testa&expression=management&hs=1
--LucijaJ (pogovor) 15:02, 27. avgust 2015 (CEST)
thread_title: Menedžment / Management
Pogovor:Upor (elektrotehnika)

message: Upam, da naslov in vse drugo ustreza zmedi med el. in fiz. Naj kdo (zlasti Primož!!!) kdo po potrebi preimenuje članek, nato pa me tukaj opozori, da lahko še iz člankov v drugih jezikih naredim povezave do sem.
PRi stabilnosti upornosti, pa tam, kjer se javlja napaka res ne znam napisati:
Moralo bi pisati sigma_R=R/DR, nato pa navpična črta v višini celotnega ulomka, spodaj pa t2-t1. Sklepam, da je nekaj narobe pri tej navpični črti, pa če me lahko kdo razsvetli.
--Heretik 07:56, 18 apr. 2005 (CEST)
replies: text: Oklepaja \left in \right vedno nastopata v paru. Če je eden od njiju prazen (v našem primeru levi), namesto vrste oklepaja napišemo piko (\left.). Izrazoslovje, kolikor sem na hitro pogledal, pokriva elektrotehniško in fizikalno rabo. Natančneje bom pa še prebral. --Peterlin 09:23, 18 apr. 2005 (CEST)

message: Tole je po moje pravilnejši simbol po standardu ANSI. --AndrejJ 08:27, 18 apr. 2005 (CEST)
ANSI je verjetno "žagasti" (desni) simbol. Po pravici povedano sem se moral kar potruditi, da sem našel takšno shemo, pa je res bolj podobno tvoji žagi. Sicer pa sem dosti pogosteje videl pravokotnik, lažje ga narisati, zato se ga mislim v nadalje kar držati. Drugače je tvoja slika lepša in če ne bo pomislekov, jo bom zamenjal, samo kakšen oblikovalec naj še pove, ali ne bi kazalo dodati več praznine zgoraj in spodaj. --Heretik 08:43, 18 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Simbol 

message: PMSM sta (ogljeno?)plastna, vendar raje počakajmo Heretikov odgovor. --matijap | pogovor 00:20, 15 maj 2005 (CEST)
thread_title:  "Masna" upora 

message: Citat iz članka: "Idealen upor ima, kar v praksi sicer ne drži povsem,...". Kje si pa preizkušal idealni upor v praksi?--Bojan PLOJ 20:23, 23 november 2005 (CET)
replies: text: Tega stavek ne trdi. Pravi, da v praksi upori niso idealni. --AndrejJ (pog., prisp.) 20:49, 23 november 2005 (CET)
thread_title:  Idealno, realno 

message: Mene so na Mariborski FERI učili, da je Ohmov zakon: I=U/R. --Bojan PLOJ 21:58, 23 november 2005 (CET)
thread_title:  Ohmov zakon
Pogovor:Noam Chomsky

message: Ali je bilo z 'libertarizmom' mišljeno »liberalizem« in s tem »liberalni«, oziroma 'libertarni', ali gre zgolj za tipkarsko napako? --xJaM 15:55, 18 apr. 2005 (CEST)
replies: text: Mislim, da "liberalizem" pomeni "sprostitev (trga, pravil, omejitev)", angleški "libertarianism" pa zagovarjanje pravic mišljenja. --romanm (pogovor) 16:37, 18 apr. 2005 (CEST)
Aha, potem se, po vsej verjetnosti, to nanaša na libertinizem - svobodomiselnost. --xJaM 17:16, 18 apr. 2005 (CEST)

text: Ne. To se nanaša na libertarizem (:en:Libertarianism), glej tudi http://www.libertarni-klub.org/dyn/index.php --AndrejJ 00:16, 19 apr. 2005 (CEST)

text: Hm, torej 'libertarizem' in libertinizem ni isto? SSKJ namreč izraza 'libertanizem' nima. --xJaM 11:19, 19 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  'Libertarizem' 

message: KOMISIJA ZA STANDARDIZACIJO ZEMLJEPISNIH IMEN predpisuje gornji zapis. --AndrejJ 00:39, 19 apr. 2005 (CEST)
replies: text: Ja, sicer ne predpisuje, temveč priporoča. Tako je najbolje, da se tega tudi mi držimo. Bom popravil kjer se bo dalo. Hvala za informacijo! --xJaM 11:19, 19 apr. 2005 (CEST)
Citiram: SEZNAM TUJIH ZEMLJEPISNIH IMEN V SLOVENSKEM JEZIKU, KATERIH RABA JE NUJNA ...
--AndrejJ 12:44, 19 apr. 2005 (CEST)

text: He, he. Saj ni treba z velikimi črkami. Od kod si to citiral? Poglej si drugi del  seznama tujih zemljepisnih imen (str. 14). Filadelfija in Pensilvanija sta v drugem delu, kjer so imena priporočena - v prvem delu pa je raba res nujna (str. 5). Saj ni panike, bomo Filadelfijo in Pensilvanijo tudi tukaj privzeli. --xJaM 13:19, 19 apr. 2005 (CEST)
Z VELIKIMI je zaradi kopiraj/prilepi, sicer pa imaš prav, NUJA velja za prvi del seznama. --AndrejJ 14:10, 19 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  [[Filadelfija]], [[Pensilvanija]]
Pogovor:Univerza v Mariboru

message: Kdaj je bila res ustanovljena Univerza v Mariboru, 2. julija ali 19. septembra 1975. Ugibam, da je bil 2. julija sprejet zakon o ustanovitvi, svečana razglasitev pa 19. septembra. Imam prav? --Peterlin 10:52, 19 apr. 2005 (CEST)
replies: text: Sem se pravkar vrnil iz ene sejne sobe na Rektoratu UM, kamor sem šel na hitro pogledat razstavo dokumentov o zgodovimi UM. Tam piše, da je bila UM ustanovljena 3. julija 1975 na redni seji Združenja visokošolskih zavodov v Mariboru, ki se je takrat izjemoma odvijala v tovarni Impol v Slovenski Bistrici. Svečana razglasitev pa je bila 18. septembra 1975. Ne vem sicer, zakaj prihaja do odstopanj za en dan med najinimi podatki. Mimogrede, v oni sobi je kup zanimivih podatkov o začetkih visokega šolstva v Mariboru. Se bom moral enkrat spraviti tja z notebookom in prepisati na WP kaj zanimivega. --Ales Casar 12:04, 19 apr. 2005 (CEST)
thread_title: Datumi

message: Predlagam da se slika imenuje "Rektorat Univerze v Mariboru"--Bojan PLOJ 17:59, 14 oktober 2005 (CEST)
thread_title:  Slika
Pogovor:Štefan Izvoljeni

message: Zdi se mi, da njegovega neposrednega naslednika, na primer, označujejo kot Štefana II. (III.) in ne kot Štefana (II.) III.
Cerkev ga ne šteje (od 1961 l. dalje), znanost ga le označuje s staro in z novo številko, da ne pride do pomote pri uporabi starih in novih virov. Besednjak 02:00, 20 apr. 2005 (CEST)

message: , se strinjaš, da bi bil članek naslovljen Štefan Izvoljeni, da ni naslov tako opisen? --  Janezdrilc 02:25, 6. oktober 2019 (CEST)
replies: text: Vsekakor.--Stebunik 00:39, 8. oktober 2019 (CEST)
thread_title:  Naslov
Pogovor:Izmišljena oseba

message: Ne me farbat da je R2-D2 oseba, čeprav namišljena. --Janez Novak 17:32, 20 apr. 2005 (CEST)
replies: text: Ne, Janez saj te ne 'farbamo'. Seveda gre v bistvu za namišljenega robota (samodejnika - kot mu neologistično sam pravim). Pa tudi nekatere druge niso 'glih' namišljene osebe - npr. pes Einstein iz filma Nazaj v prihodnost, Pluton iz Disneyevih risank itd. Teh pojmov je na en: veliko ogromno in bi bilo res treba še malo razmisliti o poimenovanjih, oziroma o skladiščenjih. V definiciji namišljene osebe piše za kaj se gre. Problem je, ker je to 'potegnjeno' z en:, kjer pravijo »Fictional character«, torej namišljen karakter, oziroma po SSKJ namišljena oseba (kot nosilec) + še kakšen dodatek k definiciji... --xJaM 19:18, 20 apr. 2005 (CEST)

text: Pardon, samodejnik pravim avtomatu. --xJaM 19:42, 20 apr. 2005 (CEST)

message: Se ga sploh splača imet? Bolj ali manj vse osebe iz leposlovja, filmov, risank ipd. so izmišljene in če se na ta seznam uvrščajo razni naši kekci potem se jih lahko še miljon drugih... Tadej5553 19:17, 2. junij 2011 (CEST)
thread_title:  Seznam
Pogovor:Glive

message: Prepisano s strani http://svetgob.aza-ms.si/osnove/00osnove.htm - ali imamo dovoljenje avtorja za objavo pod GFDL? --romanm (pogovor) 16:35, 21 apr. 2005 (CEST)
replies: text: : Mislim, da sem to ravnokar popravila :), in da je od tam ostalo le malo. -- LP, Pinky 17:21, 25 januar 2007 (CET)
thread_title: Kršitev avtorskih pravic
Pogovor:Oko

message: Ali ima kdo komentar na dele očesa? Vprašal sem sestro, ki sicer študira stomatologijo, in pravi takole:
replies: text: Sicer sem ti napisala označbe, ampak moram poudariti, da je skica zelo slaba, ker:

text: * niti zenica ni označena (mogoče je mišljena pod 4?),

text: * ni označen zadnji zrkelni prekat,

text: * leča ni prilepljena na šarenico niti na žilnico in mrežnico, ampak je "v luftu", pritrjena na ciliarnik preko vlaken (fibrae zanulares - jako važno, ker omogočajo, da se leča splošči in zaobli pri gledanju na daleč in od blizu!),

text: * nad roženico je še ena plast - veznica (conjunctiva)

text: * pa še kaj bi se našlo.

text: Najbolje, da se enkrat oglasiš, da ti pokažem, kako bi moralo res izgledati zrklo. (Priporočam učbenik za 8. razred Biologija: Naše telo)

text: Pa še to: oštevilčeni so deli ZRKLA in ne očesa (oko= zrklo + zrkelne mišice + veke + solzni aparat)
Sliko sem snel s poljske wikipedije, zato tudi →:pl:oko. --romanm (pogovor) 23:21, 22 apr. 2005 (CEST)
*Se povsem strinjam s tvojo sestro. Predlagam, da slikaš sestrino oko in potem označiš zunanje dele - fotografijo objavi na Commons. Nato pa dobi še kakšno knjigo - zagotovo imate doma kakšen atlas anatomije ali kaj podobnega (splošni leksikon, ipd.), če pa ne pa v knjižnici in narišeš novo skico. Sicer pa lahko pogledaš še na francosko Wikipedijo: "yeux", na nemško "Auge" (tu je nekaj dobrih skic)in na druge (hr, srb..). Lep pozdrav! --Eleassar777 13:06, 25 apr. 2005 (CEST)
replies: text: : Hvala! Hm, upal sem, da bo v tale članek vskočil kdo bolj iz foha (hint!) ... Anatomskih atlasov se nam sicer ne manjka, očes prav tako ne, vendar bi vseeno raje videl, da tole kak medicinec strese iz rokava, kot pa, da orjem ledino pri izrazoslovju. --romanm (pogovor) 14:11, 25 apr. 2005 (CEST)
Kaj iz izrazoslovja ti pa ni jasno?! Prevodi oznak so ustrezni. Jaz članka ne mislim pisati, ker nimam časa, lahko pa ga pregledam, ko bo napisan. --Eleassar777 18:01, 25 apr. 2005 (CEST)

text: Tudi jaz nekako nimam časa. Bomo pa počakali koga, ki ga ima.  --romanm (pogovor) 22:18, 25 apr. 2005 (CEST)

text: Pred leti sem naredil skico očesa. Res je, da bi jo bilo treba malo dodelati, vendar se za enkrat še vedno bolje znajdem z barvnimi svinčniki in flomastri kot pa z 'risanjem' z miško. Če bo padel kakšen komentar in sugestije, se lahko potrudim, in jo naprej 'računalniško' dodelam. --xJaM 00:18, 11 maj 2005 (CEST)
thread_title:  Prerez očesa
Pogovor:Tolkienova mitologija

message: V članku se "Tolkienova mitologija" piše z veliko (kar je pravilno, saj izhaja iz osebnega imena), ampak zakaj je v ktgr napisan z malo? LP, --Klemen Kocjančič 08:33, 24 apr. 2005 (CEST)
Pisal sem po vzoru Islam/islamska mitologija ali Japonska/japonska mitologija. --Rok Šoštarič 19:02, 24 apr. 2005 (CEST)
Tole po moje ni ustrezno. Islamski in japonski sta pridevnika na -ski, in se zato pišeta z malo, Tolkienov pa je svojilni pridevnik, tako kot Janezov ali kaj podobnega in se zato piše z veliko. Z malo bi se pisalo tolkienovska mitologija, ampak se precej okorno sliši, zato predlagam, da ostane Tolkienova. --Tone 19:38, 24 apr. 2005 (CEST)
tukajle kar mrgoli n-krat ponovljenih hyperlinkov --Ziga 00:39, 11 julij 2005 (CEST)
thread_title: Velika/mala začetnica

message: Članek bi bilo treba preimenovati. Gre za  (fikcijo) in ne mitologijo. Mogoče Tolkienov fantazijski svet ali kar Srednji svet. Mitologija je »folklorni žanr, sestavljen iz pripovedi ali zgodb, ki igrajo temeljno vlogo v družbi«, čemur v tem primeru ni tako. --TadejM pogovor 19:28, 7. december 2022 (CET)
replies: text: Glede na zadnjo poved uvoda v mitologiji, kaj pa naslov Tolkienov legendarij? Se mi pa zdi, da je Silmarillion vsekakor mitološko (a vendar avtorsko delo), kajti ima vse: nadnaravne ljudi (viline), zgodbe o izvoru (stvarjenje Arde) in mite (Luthien in Beren ali kako že). A09|(pogovor) 21:35, 7. december 2022 (CET)
Mitologija je v Splošnem religijskem leksikonu opredeljena kot »vsi miti kake religije, ljudstva ali civilizacije«, v iztočnici mit pa piše: »Medtem ko zgodba v ožjem smislu besede, legenda ali bajka, govori o profanem, je mit zgodba o svetem, sveta zgodba.« Tako da se ne morem strinjati s tem zadnjim stavkom o tragičnem/srečnem koncu, ker je poudarek drugje:
# folklorna zvrst
# temeljna zgodba v družbi
# sveta zgodba
Silmarilliona nisem bral, tako da težko komentiram. Nekateri pravijo, da gre bolj za zgodovino kot mit. Mogoče bi z legendarijem še prišli skozi, ampak tudi v iztočnici legenda piše, da gre za nabožno zgodbo in treba bi bilo najti zanesljiv vir za to trditev. Precej manj tvegano se mi zdi zapisati tako, kot sem predlagal, sploh ker gre za krovni članek in pripoved o nastanku sveta predstavlja samo enega od njegovih delov. --TadejM pogovor 21:54, 7. december 2022 (CET)
thread_title: Naslov članka