lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Cerkvena ladja

message: Zakaj se velika dvorana v vsaki cerkvi imenuje Ladja?
Ali so bile prve cerkve ladje?
Kdaj začnejo nastopati tudi stranske ladje?
Kdo pozna pravi odgovor? Lep pozdrav! --struc 20:26, 28. junij 2007 (CEST)
Kolikor vem, izraz ladja izhaja iz pravih ladij, saj naj bi oblika obokov spominjala na ladijsko kobilico (gredelj) - karikirano: če bi cerkveno ladjo obrnili okoli, bi dobili pravo ladjo. Cerkvena arhitektura je na Zahodu precej podobna - značilne so eno ali več ladijske cerkve. To izhaja iz začetkov krščanstva, ki se je iz Rima širilo po vsem imperiju. V Rimu so bile značilne bazilike, to so posvetne (civilne) stavbe, namenjene za opravljanje raznih poslov ter pravne zadeve. Med najbolj znanimi je bila Maksencijeva bazilika, ki je imela 3 ladje. Ta je bila zgled za cerkvene bazilike, ki so pravtako bile osnovane kot triladijske. S časom pa so nastajale tudi manjše enoladijske cerkve. Razni arhitekti so skozi stoletja ekskerimentirali in včasih uresničili kakšno 5 in celo 7 ladijsko cerkev. Število ladij je drugače vedno neparno (1, 3, 5, 7...), saj predstavlja osrednja ladja neposreden dostop do oltarja. --Janezdrilc 22:34, 28. junij 2007 (CEST)
thread_title: Vprašanje iz radovednosti

message: Na enako vprašanje sem od župnikov dobil popolnoma neustrezne odgovore, zdaj pa ne vem, ali so takrat ko so to obravnavali učno uro prespali, ali pa te snovi niso jemali pri teoloških predmetih. Oboje je slabo za duhovščino. Janez, hvala za odgovor, rad pa bi kdaj videl tudi kakšno 7-ladijsko cerkev na sliki/fotografiji. Lep pozdrav! --struc 15:58, 29. junij 2007 (CEST)
thread_title: Hvala za odgovor!

message: Na to vprašanje tudi jaz nikoli nisem izvedel zadovoljivega uradnega odgovora. Imam svojo teorijo, ki pa jo le težko podprem z dokazi, ker je moje znanje grščine in latinščine precej omejeno. Mislim, da gre v originalu za grško besedo  [naos] = svetišče, ki pa je slučajno podobna latinski besedi navis = ladja. Pozneje pa je beseda navis-ladja prevladala zaradi močnega vpliva latinščine. Če kdo ve več o tem, prosim za podrobnejšo razlago. Marino 13:50, 5. avgust 2007 (CEST)
thread_title: Neuradna razlaga
Pogovor:Krški most

message: A se ne reče pravilno Krški most? --Mens mentis 23:11, 28. junij 2007 (CEST)
Ne.
Edit: dokaz:--PIHNER 23:14, 28. junij 2007 (CEST)
replies: text: Ja, po hrvaško. Kaj pa po slovensko? --Mens mentis 23:20, 28. junij 2007 (CEST)

text: Bom pozneje pogledal v slovenski pravopis. Nekateri pišejo krški most... verjetno zaradi slovenske sklanjatve. Na hrvaškem pa rečejo krčki most (po njihovem pravopisu). --Mens mentis 23:48, 28. junij 2007 (CEST)
Predlagal bi, da se naslov članka spremeni v Krški most, v samem članku pa se navede hrv. poimenovanje, in sicer Krčki most. 89.142.102.181 11:38, 14. november 2009 (CET)

text: Se strinjam, in tudi tule je slovensko - krški. Prestavljam. --romanm (pogovor) 17:47, 25. april 2015 (CEST)
thread_title:  Krčki ali Krški most?
Pogovor o predlogi:Jupitrove lune

message: Hm, človek res ne bi pomislil da je izraz »obroč« v rabi pogostejši od izraza »prstan«. Rabi se tudi izraz »kolobar«. Eleassar, ali lahko prosim nekako vrneš Jupitrov astro.. znak, ki je ob prenovi predloge odpadel. --xJaM 23:57, 29. junij 2007 (CEST)
thread_title:  Obroči
Pogovor:Seznam orožij borilnih veščin

message: Naredil seznam orožij borilnih veščin. Opazil da angleška verzija te teme vključuje majhne napake. Dodajajo se le orožja, ki bi bila naj del nekakšne borilne veščine in NE vsako srednjeveško orožje. Malo moram pregledat orožja zato seznam ne bo takoj gotov. Miracle1001 20:52, 30. junij 2007 (CEST)
Vprašujem če se vam zdi vredu, da bi vsem tem orožjem dodali kratek opis? Miracle1001 09:27, 1. julij 2007 (CEST)
Em se kdo spozna na anlgeško mečevanje? Če se, potem bi vas prosil če poveste slovenske prevode (če spoh so) teh dveh mečev. Edino za FOIL vem da je floret.
*Épée 
*Sabre 
Miracle1001 16:09, 1. julij 2007 (CEST)

message: Vsebina seznama in naziv članka se ne ujemata. V seznamu je vrsta orožij, ki po mojem skromnem mnenju niso namenjena borilnim veščinam, kot jih ponavadi smatramo. To je bolj seznam hladnih orožij. --Janez Novak
Povej točno, katera orožja se ti zdi, da se več ne uporabljajo v borilnih veščinah? Za vsa ta orožja sem našel borilno veščino v kateri se uporablja, vendar še vedno je možnost, da sem se neklje zmotil. Tudi vedi, da z besedo borilna veščine ne označujemo samo vzhodnjaških veščin ampak jih imamo tudi zahodnjaki. Miracle1001 16:19, 19. julij 2007 (CEST)
thread_title:  Kaj vsebuje ta seznam?
Pogovor:Kajenje tobaka

message: priponočki, 5 ?? ... WP pa taka :) --89.142.48.159 22:10, 30. junij 2007 (CEST)
replies: text: Kar dopiši. S tem se wikipedija dopolnjuje. Vsi tu smo prostovoljci. --Mens mentis 22:19, 30. junij 2007 (CEST)
thread_title: Tipkarska napaka
Pogovor:Zgaga

message: Kolikor vem, je refluks splošnejši izraz za vračanje tekočine, kamor ne sodi, npr. tudi seča nazaj v ledvico (pogosto nastopi pri malih otrocih), ne le želodčne vsebine v požiralnik. PMSM bi bilo treba trenutno vsebino članka prestaviti na zgaga. --romanm (pogovor) 20:05, 3. julij 2007 (CEST)
replies: text: Se strinjam. Zgaga ali pa piroza. --Eleassar pogovor 20:53, 3. julij 2007 (CEST)
Prestavljeno. Naredil škrbino, sicer pa članek prepuščam strokovnjakom. lp., Ziga 00:14, 4. julij 2007 (CEST)
thread_title: Refluks, zgaga, piroza
Pogovor:Šentvid pri Zavodnju

message: ŠANTVID PRI ZAVODNJAH NE PRI ZAVODNJU, KER SO ZAVODNJE
pri Zavodnju
ŠENTVID PRI ZAVODNJAH -Ta  nepodpisani komentar je dodal/-a Uporabnik:193.95.248.75 (pogovor • prispevki).
replies: text: Ime kraja je 'Šentvid pri Zavodnju'. --Eleassar pogovor 11:05, 19. februar 2013 (CET)
thread_title: Naslov članka
Pogovor:Rhinoceros

message: Jaz bi to stran preimenovala v Rhinoceros, ker slovenskega prevoda za ta rod ni (mogoče bi lahko bil tudi enorogi nosorogi). Prav tako to velja za rod Dioceros (dvorogi nosorogi).
Članek o družini: Rhinocerotidae pa bi bil nosorogi.
LP --Pinky 15:54, 4. julij 2007 (CEST)
thread_title: Preimenovanje članka
Pogovor:Shizofrenija

message: Del tega je prepisan od tule. Ker pa ta stran tega ne vsebuje več, se ne bi več sekiral. --romanm (pogovor) 00:11, 6. julij 2007 (CEST)
Hja, na blog pa je bilo prepisano iz kake knjige. Vendar knjig pa res ne moremo sproti čekirati... Ziga 00:21, 6. julij 2007 (CEST)
thread_title: Prepisovanje

message: Živjo Irena. Sicer nisem strokovnjak, ampak pmm avtizem ni povezan z shizofrenijo. Sicer lahko nastopa z njo, je pa samostojna vedenjska motnja oziroma bolezen.  - --Tong 19:55, 15. februar 2013 (CET)
replies: text: Hja, tudi jaz sem še predlanskim mislila tako. Sedaj pa študiram za izpit iz psihiatrije in vidim, da so psihiatrične definicije drugačne od laičnih. Pri bolnikih s shizofrenijo so najprej opisali avtizem - umik. Slovensko se temu reče samošnost, samoštvo. Avtizem pa je tudi poimenovanje za vedenjske motnje - motnje iz avtističnega spektra.--Irena 20:04, 15. februar 2013 (CET)
replies: text: :Res je tudi, da je ta članek napisan precej mimo in potrebuje temeljito prenovo.--Irena 20:12, 15. februar 2013 (CET)
replies: text: ::Hm, po Bleulerju je eden izmed simptomov... kot glavno značilnost pa ga še nisem zasledil. --Tong 21:11, 15. februar 2013 (CET)
Diagnostični kriteriji (po DSM IV TR), stran 19 - --Tong 18:18, 21. februar 2013 (CET)
thread_title: Avtizem

message: Ker je shizofrenija
* v MED projektu na vrhu ali vsaj blizu njega
* iz osebnih razlogov pomembna zame
SmozBleda (pogovor) 22:17, 13. marec 2014 (CET)
thread_title: Svež prevod
Pogovor:Srebreniški genocid

message: Tale stavek: "Orić je s svojimi možmi napadal bližnje srbske zaselke, tako je 7. januarja na pravoslavni božič uničil vas Kravica. Mnoge srbske žrtve naj bi tako bile povod za dogodke leta 1995", sem pobrisal. V nemškem geslu, ki je odlično dokumentirano, ni o tem nikakršnih podatkov, tako da je trditev pmm sporna. --IP 213 16:04, 11. julij 2007 (CEST)
thread_title:  Orić 

message: Beseda mirovnik je v tem članku napačno rabljena. Za pripadnike mirovnih sil bo treba najti drug izraz, ker je mirovnik rezerviran za pristaše mirovnega gibanja (tako SSKJ). --romanm (pogovor) 18:04, 31. avgust 2008 (CEST)
thread_title:  Mirovniki
Pogovor:Hervardi

message: Ne vem če je dobro kar takoj obtožiti nacionalizma... --JC 20:56, 11. julij 2007 (CEST)
replies: text: "Smo domoljubi in kot takšni tudi nacionalisti, vendar v tem ne vidimo nič slabega! Nacionalisti smo izključno v pozitivnem pomenu tega pojma, nikakor ne, v negativnem." S spletne strani Hervardov Kdo smo. Tudi sicer te oznake nisem izrekel na pamet, ampaka po prebiranju njihove spletne strani in nekaj časopisnih člankov. Misli, da je oznaka povsem ustrezna, dalo bi se reči celo kaj več. --IP 213 11:24, 12. julij 2007 (CEST)
Vedno je treba napisati tisto kar je neka stvar v OSNOVNEM pomenu! In to je tu jasno! " Smo društva, ki se ukvarjamo z ohranjanjem slovenskih domoljubnih tradicij oziroma z vsem, kar je slovenskega" Zdaj zaradi mene lahko tudi zraven pripišete nacionalistično nikakor pa ne le to, razen če je za vas ohranjanje domoljubnih tradicij nacionalistično, če je pa temu tako je pa to silno, silno žalostno! Kar se pa tiče časopisnih člankov, so pa povsod omenjeni kot društvo za ohranjanje domoljubnih tradicij ( Večer, Žurnmal, Dobro Jutro, Mag, celo Mladina, Svobodna Misel, Direkt... Torej edina izjema je Wikipedija...  Abc123 08:57, 20. avgust 2007 (CEST)

text: nacionalizem -zma m (i) 
*1. prepričanje o večvrednosti lastnega naroda in 
prizadevanje za uveljavitev njegovih koristi ne 
glede na pravice drugih narodov: obsojati, 
zavračati nacionalizem; brezobzirni, napadalni 
nacionalizem; nacionalizem in šovinizem / 
ideolog nemškega nacionalizma // knjiž. politična 
smer, ki trdi, da so narodne koristi 
pomembnejše od razrednih, ideoloških: ponovni 
pojavi nacionalizma; nacionalizem in 
internacionalizem / ekonomski nacionalizem je 
zahteval bojkot tujega blaga 
*2. v 19. stoletju meščanska ideologija in politika, 
ki poudarja narod kot celoto in zagovarja njegove 
interese: nacionalizem pri Hrvatih in Slovencih v 
dobi romantike / buržoazni nacionalizem 
*3. knjiž. značilnosti kulture določenega naroda, 
ljudstva: uvajati nacionalizem v glasbo
Vir: SSKJ
Mislim pa da se zadnje čase nacionalizem povezuje kar z nacizmom ali nacionalsocializmom. Se mi zdi da imamo mi slovenci malo skrenjene ideje kar se tega tiče... --JC 13:22, 21. avgust 2007 (CEST)
...predvsem pa uporno obujamo duhove, stare prek 60 let. --Archangel 13:29, 21. avgust 2007 (CEST)
thread_title: Nacionalizem
Pogovor:Gema

message: Ustrezen interwiki bi glede na slovensko angleški slovar kazal na geslo :en:Gemstone, kjer pa že je interwiki na slovenski dragulj. Dajte torej razmisliti.
SSKJ:
*dragulj -a m (u) 
#drag kamen: prstan z dragulji; oko se ji lesketa kot dragulj 
#ekspr. kar zaradi izredne lepote, plemenitosti vzbuja občudovanje: ta človek je pravi dragulj; njegov roman je eden najlepših draguljev slovenske proze
*gema -e ž (e) um. poldrag kamen z vrezano ali reliefno podobo: antična gema; dragocena gema
lp., Ziga 18:01, 15. julij 2007 (CEST)
Jaz pa menim, da je prav, če ostaneta dva članka. Gema in dragulj nista sopomenki. Tudi nemška vikipedija ima dve gesli: :de:Schmuckstein in :de:Gemme. LP--Marko3 21:42, 15. julij 2007 (CEST)
#Schmuckstein = "okrasni kamen", dragulj pa je Edelstein, Kleinod, Juwel...
#Seveda imamo lahko dva različna članka, glede na to, da slovenščina ločuje pojme. Vendar ne najdem ustreznega interwikija za ta par gesel.
#dragulj je povezan z :en:gemstone, kar se podvaja s pravilnejšo povezavo, ki bi morala prihajati iz gesla gema.
Ziga 22:10, 15. julij 2007 (CEST)

message: Predlog da Gema/e združimo z nakitom po mojem mnenju ni dober, saj po svojem zgodovinskem razvoju sodijo med pečate, najprej so jih uporabljali rokodelci, kateri so svoje izdelke identificirali s svojim pečatom, saj še niso znali pisati. Kasneje se je to prenašalo tudi na višje družbene sloje, zlasti v vojaško hierarhijo. Seveda so bogatejši sloji imeli veliko dražje, včasih tudi estetsko lepše geme. Geme torej sodijo med kategorije Dragi kamni, Poldragi kamni, med Nakit pa zgolj pogojno, kadar so estetsko in funkcionalno tako izdelane- podobno kot stekleničke za Parfum. Upam da sem bil dovolj jasen. Lep pozdrav! --struc 09:22, 16. julij 2007 (CEST)
Kam bi po tvojem torej uvrstili te posamezne članke glede na članke v tujih wikipedijah? Ziga 10:54, 16. julij 2007 (CEST)
*Vem samo to v katero območje dejavnosti geme sodijo, izbor kategorije pa prepuščam "adminom". Smatram da sodijo nekam v Presek-(po teoriji množic)- med tehnologijo in umetnostjo, med umetnostno obrtjo in oblikovanjem, med graverstvom in medaljerstvom, tu nekje se skriva dominantna kategorija. Pristop do kategorizacije te dejavnosti tudi v drugih Wikipedijah ni enoten. Želim vam najboljšo izbiro. Lep pozdrav! --struc 23:16, 16. julij 2007 (CEST)
thread_title: Geme niso v celoti združljive z nakitom
Pogovor:Barizoni

message: Zanimivo. Tu sem bil že n-krat, pa smo vedno rekli Barižoni. Ziga 12:19, 17. julij 2007 (CEST)
replies: text: Saj domačini menda tako govorijo - z razlago, da je izgovor Barizoni italijanski ... --Andrejj (pogovor) 10:05, 1. november 2014 (CET)
thread_title:  Barižoni
Pogovor:Misuri

message: Misuri, Mizuri: Vsakič, ko vidim to geslo, dobim ošpice. Tudi npr. leksikon CZ (Sova) ima zapisano tako, kot je v originalu. Poleg tega sem mnenja, da ni treba prav za vsako geslo upogibati hrbta izumom neke brezdelne komisije za spreminjanje geografskih imen! To je povsem BZ! Upam, da jo bo SAZU sam od sebe ukinil, sicer pa bo treba koga dobro preparirati. Ziga 09:17, 20. julij 2007 (CEST) </font>
#Slovenščina ni zaradi teh umobolij prav nič lepši jezik
#zavod za poneumljanje tujih geografskih imen takšen zapis samo predlaga, ni pa potrebe, da jih jemljemo resno
#mnogi slovenski tabloidi sicer mnoga geografska imena poenostavljajo in slovenijo zavoljo stanja duha svojih bralcev - strokovna literatura pa se tovrstnim udarcem v veliki večini ne podreja
Potrebno bi bilo urediti rubriko Wikipedija:Zapisovanje geografskih imen lp., Ziga 09:28, 20. julij 2007 (CEST)
replies: text: Glede na to da se danes ta članek imenuje Misuri menim, da bi moralo biti tudi glavno mesto zapisano kot »Džeferson siti«.--Rude 13:42, 18. oktober 2007 (CEST)
Misliš Džeferson Siti. Sicer pa, dont vori, bi hepi! --Andrejj 16:40, 18. oktober 2007 (CEST)
thread_title: Misuri vs Mizuri
Pogovor:Nicolas Léonard Sadi Carnot

message: Carnot je dovolj znan fizik in mislim da je pogostejše ime kar »Sadi Carnot«, tako da ni najbolj upravičena prestavitev strani na 'polno' ime. Sam sem sicer pristaš za osebnosti poimenovanja s polnimi imeni, načeloma ne glede na pogostejšo rabo, ki pogojujejo wp dogovor o poimenovanjih. Tudi francosko govoreči imajo kot zgleda članek kar na (Sadi Carnot (fizik)), če prav vidim. To so sicer malenkosti, vendar naj načeloma velja za vse ... Jurij Aleksejevič Gagarin, John Fitzgerald Kennedy, Dimitrij Ivanovič Mendelejev, Dimitrij Dimitrijevič Šostakovič ipd. --xJaM 13:46, 21. julij 2007 (CEST)
thread_title:  Ime
Pogovor:Profesorjeva kocka

message: Je kdo morda že izdelal različico Rubikove kocke 8×8×8? 8 je tako ljudsko število, no pač, šahovsko. Ali pa gojevsko 19×19×19? Nekje je pisalo, da lahko človek miselno 'obdeluje' table največ 19×19. Verjetno zelo hud zalogaj za inženirje ... Sicer pa, navidezna resničnost čaka - na kakšno matrico. Za kocko 19×19×19 bi bil morda svetovni rekord kakšne tri mesece, če ne več. --xJaM 00:48, 22. julij 2007 (CEST)
replies: text: Kolikor sem jaz bral, vec kot 5x5x5 ne obstaja. So pa racunalniski programi, sem videl video ko je nekdo resil 20x20x20 kocko v 19 urah ali nekaj taksnega. Seveda je reseval vec dni, s pavzami. Lep pozdrav s Finske (Rovaniemi). --JC 14:08, 25. julij 2007 (CEST)

text: P.S. Drugace pa problem Rubikove kocke sploh niti ni tako zahteven kot na prvi vtis izgleda - vse se resuje sistematicno, in se ne gleda (vsaj do zadnjih potez) kocko kot celoto. Obstaja tudi vec metod, kako in v kaksnem vrstnem redu se problema lotiti - sam sem kot zacetnik resil rubikovo 3x3 kocko v 2m30s, 4x4 pa v 17m05s.

text: Ah, zanimivo - to z 20×20×20! Sam sem 3×3×3 varianto za časa Ristanovića kot samouk rešil v ~5m. 4×4×4 pa sem imel na žalost le enkrat v roki. Verjetno so table, kot je gojevska (19×19), malo bolj problematične kot Rubikove pogruntavščine. Vračam pozdrav iz domovine. --xJaM 22:48, 25. julij 2007 (CEST)
thread_title:  8×8×8
Pogovor:Porečanka

message: Porečem ali Porečom? Ziga 21:56, 24. julij 2007 (CEST)
replies: text: Amebisov pregibnik pravi Porečem. --romanm (pogovor) 07:17, 25. julij 2007 (CEST)

message: V Izoli je muzej Parenzane, zakaj ni niti omenjena, niti ni galerije slik iz njega? --Janez Novak 12:36, 30. december 2007 (CET)
thread_title:  Muzej Parenzane
Pogovor:Bogomolkasti paličnjaki

message: Kolikor vem red Mantophasmatodea še nima uveljavljenega (ali sploh) slovenskega imena. Sicer na pogled ni nič narobe z njim (razen da spominja na vrstno ime, ker je sestavljen iz dveh besed), je pa po mojem že nevarno blizu izvirnemu raziskovanju. Mislim da nihče od nas ne obvlada tako dobro pravil nomenklature, da bi ga imeli za avtoriteto na tem področju. V GEI so jih sicer poimenovali Gladiatorji, vendar ne vem po čigavi zamisli. --Yerpo 13:03, 25. julij 2007 (CEST)
replies: text: Slovensko ime sem povzel po članku Dušana Devetaka v reviji Proteus 3/65, str. 138. --Eleassar pogovor 13:17, 25. julij 2007 (CEST)
replies: text: : Aha, ok, potem naj seveda ostane. --Yerpo 13:32, 25. julij 2007 (CEST)
thread_title:  Slovensko ime
Pogovor:Členonožci

message: Na :en imajo drugačno taksonomsko razdelitev. Sem hotela popraviti članek stonoge. Pa vidim, da imamo že členonožce drugače narejene. Myriapoda (stonoge) na :en ne obstaja. -- Pinky 15:03, 26. julij 2007 (CEST)
thread_title: Taksonomija
Pogovor:Navadni lapuh

message: navadni lapuh = Tussilago farfara
repuh = petasies
Prispevek je trenutno napisal navzkriž z latinskimi imeni. lp., Ziga 23:47, 26. julij 2007 (CEST)

message: Zavedla me je hrvaška Enciklopedija leksikografskog zavoda Zagreb, kjer na str. 120, knjige 4 - LAGH-OŽ piše »Lopuh« (Petasites), poleg je slika lapuha. Bom popravil! lp., --struc 13:05, 27. julij 2007 (CEST)
thread_title: Hvala za opozorilo
Pogovor:Stanisław Lem

message: A ni tako da se poljska črka ł izgovarja približno kot w? --Yerpo 11:13, 9. avgust 2007 (CEST)
replies: text: Hm, nisem strokovnjak za izgovorjavo (pa tudi jaz nisem dodal zapisa izgovorjave, zato pa imamo zvočno datoteko ). --Miha 13:58, 9. avgust 2007 (CEST)

text: Poljska črka ł se res izgovarja tako nekako kot je rekel Yerpo, kako točno pa je npr dober primer naša beseda: napišemo voLk, rečemo pa vouk. Ne znam prav fonetično zapisat žal...--Amazone7 15:24, 28. oktober 2007 (CET)
thread_title:  Izgovorjava
Pogovor:Cvetno zdravljenje

message: Spoštovani g. Janez
najprej se vam za odgovor lepo zahvaljujem, in se opravičujem za morebitne neusklajenosti, ki se tičejo slogovnega dela mojega prispevka, saj sem nov uporabnik wikipedie.
zato bi me zanimalo kaj bi lahko izboljšal pri tem članku.
poleg tega me zanima zaradi česa se vam zdi stran pristranska. 
lep pozdrav
Gaber 19:08, 12. avgust 2007 (CEST)
replies: text: Šipek za zvezdice zaspanke, ki predano čakajo na svojega princa in pozabljajo nase; brezvoljnost; Tavžentroža za pepelke, da se naučijo reči NE

text: Tole niso enciklopedijske trditve, da ne rečem kaj hujšega. --Andrejj 19:31, 12. avgust 2007 (CEST)
Cvetno zdravljenje je empirične narave in se je pokazalo skozi uspešno uporabo cvetnih pripravkov v zdravljenju vsakodnevnih čustvenih stanj.
Samo delovanje in uporabo pa lahko razumemo preko vitalističnega  pogleda (celostnega - holističnega), zato se včasih uporablja tudi simboličen opis čustvenih težav. Od tod omemba Zvezdice zaspanke in Pepelke.
Naprimer Tavžentroža pomaga vsem tistim sicer zelo dobrosrčnim osebam, ki pa gredo zaradi svoje požrtvovalne pomoči dostikrat prek svojih meja. 
Po besedah dr.Bacha je Tavžentroža primerna: "za mirne prijazne in ustrežljive ljudi, ki so pretirano plašni in služijo drugim. V svoji vnemi in zavzetosti radi precenijo svoje moči. Od želje po služenju so tako obsedeni, da postanejo bolj sužnji kot voljni pomočniki. Njihova dobrodušna narava jih zapelje, da storijo več kot to, kar kar bi bil njihov delež. Tako zaidejo v nevarnost, da bodo zanemarili svoje resnično življensko nalogo."
Ta lik pa je v splošno znani zgodbi Pepelke, ki pa ni samo za otroke, prav lepo opisan. Prednost takšnega opisa je ta, da lahko v bralčevih mislih kaj hitro prikliče točno določeno sliko tega čustvenega stanja. Če pa se predhodno tudi sam počuti podobno, si bo lahko morda tudi s Tavžentrožo sam pomagal. Tako bo podobno kot Pepelka v sebi pričel v sebi prebujati moč in se pričel postavljati zase in za svoje interese. 
Torej čustvena stanja je mogoče opisati tudi s točno določenim simbolom.
Gaber 22:47, 12. avgust 2007 (CEST)
Seveda je mogoče opisati tudi na tak način, vendar to ni enciklopedično in zaradi tega ne spada v wikipedijo, seveda pa je dobro napisan enciklopedični članek še kako dobrodošel
--Slodave 11:19, 15. avgust 2007 (CEST)
thread_title:  Pristranskost
Pogovor:Psihiatrija

message: V Sloveniji je za to področje medicinske stroke zelo slabo poskrbljeno. Obstajajo sicer štiri za to usposobljene bolnišnice, ki pa ne zmorejo pokriti epidemičnega porasta obolelih. Po nekaterih amaterskih statističnih podatkih bi potrebovala kar tretina Slovencev občasno ali celo redno pomoč ustreznih strokovnjakov. Država tišči glavo v pesek in se ne zaveda obsega problema, niti ne stori ničesar na področju preventive pred temi obolenji. Tu lahko največ storijo mediji, socialne službe, hitra diagnostika, Sodstvo, katero sankcionira evidentne povzročitelje šikaniranj, mobinga, izpostavljenosti nezdravemu delovnemu okolju.
* Članek (žal) kar precej potrjuje nekatere navedbe. --Andrejj 15:25, 22. avgust 2007 (CEST)
-----
Kdorkoli je že izbrisal s pogovorne strani celostranski članek, ki je bil pomotoma urejan na pogovorni strani, je naredil veliko neumnost. Razen zgornjega odstavka je bil sporen samo en stavek, vse ostalo bi lahko ostalo. Zaprosil sem za prenos iz pogovorne strani v pravi članek ker tega nisem mogel/znal-sam. Članek je bil napisan že pred časom, jaz sem ga samo dopolnil in uredil, nisem pa njegov pravi avtor. To kar je sedaj ostalo v članku Psihiatrija, pa tja ne sodi, saj gre za izpeljan pojem- Psihiater. Upam da bo drugič tisti, ki tako vneto briše, prej tudi kaj prebral in poskušal kaj razumeti. Tema o tem predmetu je za Slovence še kako aktualna, tako za mladino, še bolj pa za vse davkoplačevalce. Lep pozdrav!- struc 11:28, 20. januar 2008 (CET)
replies: text: Kje je bil kak celostranski članek? Tukaj v zgodovini urejanja ni videti nič. --Andrejj 11:52, 20. januar 2008 (CET)

text: Ravno v tem je problem "Nevidno brisanje"- postavlja wikipedijo v čudno luč, živel sem že v časih, ko so izginjali ne le članki, pač pa tudi pisci s Pisalnim strojem vred.- Lep pozdrav!- struc 12:20, 20. januar 2008 (CET)
-----
* Zdravniska zbornica Slovenije navaja, da specializacija iz psihiatrije traja 5 let, in ne 4 leta, kot je navedeno na strani. Ali lahko nekdo to preveri prosim., 10:41, 18. april 2008 (GMT+2)
-----
thread_title:  Brisano iz članka
Pogovor:France Forstnerič

message: Več virov je zelo podobnih temu članku: , , . Ker so se pojavili po 23. maju 2007, ko je že obstajala ta stran, sklepam da so poznejši. --romanm (pogovor) 00:12, 23. avgust 2007 (CEST)
replies: text: Najverjetneje je copyvio iz prve povezave, http://www.videm.si/podrocje.aspx?id=68. --Domen 00:34, 23. avgust 2007 (CEST)
thread_title:  Vir?
Pogovor:1. državni zbor Republike Slovenije

message: Se je SKD-ju včasih res reklo Slovenska krščanska demokracija? Če se prav spomnim, se je stranka imenovala kar Slovenski krščanski demokrati. --romanm (pogovor) 16:34, 24. avgust 2007 (CEST)
replies: text: Prav imaš. Sem preveril v knjigi Državni zbor Republike Slovenije 1992-2002 ISBN 961-6415-05-0 --Rude 17:03, 24. avgust 2007 (CEST)
thread_title:  SKD 

message: Državni zbor Republike Slovenije (1992-1996) bi bilo bolj smiselno ime. --Andrejj 14:45, 23. september 2008 (CEST)
thread_title:  Naslov članka