lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor o predlogi:Slogovne smernice

message: Predloga:Slogovne smernice
se uporablja na straneh, ki spadajo k Slogovnemu priročniku.
Navadno se uporablja brez substitucije, kar omogoča
samodejno vključitev prihodnjih popravkov.
=== Uporaba ===
 {{slogovne smernice}}
 
=== Zgled ===
Koda                 	Rezultat
{{slogovne smernice}}	
=== Glej tudi ===
* 
* 
*
thread_title:  Dokumentacija 

message: {{slogovne smernice}}
thread_title:  Uporaba 

message: Koda                 	Rezultat
{{slogovne smernice}}
thread_title:  Zgled 

message: * 
* 
*
thread_title:  Glej tudi 

message: Tu lahko dodate svoje misli in vprašanja.
===Formatiranje in oblikovanje===
 glede na islovar sem formatiranje popravil v oblikovanje.
*sprememba: oblikovanje > formatiranje 
*razveljavitev spremembe: formatiranje > oblikovanje 
Iz islovarja:
oblikovánje -a [OblikOva:njE] s (angl. formatting)
dajanje zunanje podobe dokumenta (2) z opredelitvijo slogov, postavitvijo strani, določitvijo lastnosti tiskanja urejeno
formatíranje -a [fOrmati:ranjE] s (angl. formatting)
vzpostavljanje datotečnega sistema (2) na nosilcu podatkov, s čimer se ta pripravi za zapisovanje podatkov urejeno
--TadejM pogovor 17:02, 9. januar 2021 (CET)
thread_title:  Pogovor 

message: glede na islovar sem formatiranje popravil v oblikovanje.
*sprememba: oblikovanje > formatiranje 
*razveljavitev spremembe: formatiranje > oblikovanje 
Iz islovarja:
oblikovánje -a [OblikOva:njE] s (angl. formatting)
dajanje zunanje podobe dokumenta (2) z opredelitvijo slogov, postavitvijo strani, določitvijo lastnosti tiskanja urejeno
formatíranje -a [fOrmati:ranjE] s (angl. formatting)
vzpostavljanje datotečnega sistema (2) na nosilcu podatkov, s čimer se ta pripravi za zapisovanje podatkov urejeno
--TadejM pogovor 17:02, 9. januar 2021 (CET)
thread_title: Formatiranje in oblikovanje
Pogovor:Toplotna prevodnost

message: Hm, tukaj v »vektorski« obliki zakona o prevajanju toplote uvedejo tenzor toplotne prevodnosti λ alias k:
replies: text: \overrightarrow{q}=-\overrightarrow{\overrightarrow{k}}\nabla T 
kjer je

text: \overrightarrow{q}: vektor toplotnega toka [ J·m−2·s−1 ]

text: ... 
Kaj bi vse šlo v takšen tenzor? Verjetno toliko in toliko kakšnih količin. --xJaM 03:10, 18 januar 2007 (CET)
thread_title:  Fourierov zakon
Pogovor:Matija Korvin

message: Matija Korvin ali Kralj Matjaž?
Eno majhno vprašanje: V katerem pisnem dokumentu se nahaja ta vzporednica?
Če ga ni, predlagam izbris le-te. LP. --JakobZ 14:47, 24 januar 2007 (CET)
replies: text: Link --Sporti 14:55, 24 januar 2007 (CET)
Že, že. Tudi jaz poznam te internetne strani. Ampak mislil sem na dukument, ki bi neizpodbitno dokazoval istovetnost Matije Korvina s kraljem Matjažem. --JakobZ 15:01, 24 januar 2007 (CET)

text: Jakob, kako si pa to predstavljaš? Kralj Matjaž je vendar legendarna oseba, tako da gotovo ni dokumentov, ki bi dokazovali njegovo istovetnost z matijem Korvinom. Je pa najbolj verjetno, da je MK stvarna podlaga za nastanek legende o KM. (Švajncerjeve razlage o koroškem kmetu niso najbolj prepričljive). Bi bilo pa bolje, da zgodbo pojasnimo v geslu, in odstranimo neposredno enačenje, ki res ni smiselno. Torej: MK ni KM, je le verjetna podlaga za nastanek legende o KM. --IP 213 15:05, 24 januar 2007 (CET)
V srednj šoli se učimo, da je Martin Korvina Kralj Matjaž. Zato ne vidim smisla, da se ta trditev izbriše. LP--5er 15:11, 24 januar 2007

text: No, ja. 15. stoletje le ni tako daleč, da ne bi iz tega časa obstajali taki dokumenti. Kar se legend tiče, mislim, da obstaja kar nekaj legend o kralju Matjažu starejšega izvora kot je 15. stoletje, v katerem je živel Matija Korvin, med drugim tudi zgornja. Torej,... Vsekakor pa se strinjam o izbrisu istovetnosti in možnem dodatku o tem v kakšni opombi. --JakobZ 15:19, 24 januar 2007 (CET)
Na kratko sem napisal in pobrisal neposredno enačenje. Sicer pa se očitno ne razumeva: dokumenta, va katerem bi pisalo MK je KM, ni in ga ne more biti, saj je KM oseba iz pravljic in ni nikoli živel. Je pa možno, da je vladanje MK spodbudilo nastanek pripovedke o KM. Ampak nastanek ljudskih pripovedk tudi ni opisan v dokumentih. --IP 213 15:24, 24 januar 2007 (CET)

text: Mislim, da se prav dobro razumeva. Tudi jaz vem, da teh dokumentov ni. Hotel sem le povedati, da so bili določeni članki (deli člankov) na wikipediji prav zaradi takšnih ali podobnih legend izbrisani. Kar se tiče povezave z MK, je po mojem slednji (prej bi rekel za Sigismunda, pa naj bo MK) le nadomestil kakšnega predhodnjega slovenskega "dobrotnika". LP. --JakobZ 15:43, 24 januar 2007 (CET)
Bo treba popraviti tudi drugje, npr. en:Matthias Corvinus of Hungary --Ziga 16:51, 24 januar 2007 (CET)
Mogoče bo to pomagalo. Na kvizu odgovorite na tretjo vprašanje. Mislim, da je dovolj prepričljivo: [Korvina]
LP--5er 20:38, 24 januar 2007

text: Dodal sem razdelek 'Zapuščina', kjer je to korektno opisano in podprto z viri. --TadejM pogovor 07:59, 1. junij 2023 (CEST)
thread_title: Kralj Matjaž?
Pogovor:Doberman

message: Pozdravljeni,
na začetku strani je zapisano naslednje obvestilo:
"Ta članek (oz. del članka) je zaradi zaradi naštevalnega sloga, manjkajoče uvodne vrstice in notranjih povezav slogovno neurejen. Pomagajte nam ga urediti. Po končanem delu sporočilo odstranite."
Le kako uredim naštevalni slog?
Prosim za odgovor.
replies: text: Tako, da namesto naštevanja, ki spominja na tovarniške specifikacije, napišeš strnjen tekst. Poglej si urejena gesla o psih in jih imej za zgled. --IP 213 20:06, 24 januar 2007 (CET)

message: Hvala za hiter odgovor.
Napisali ste: Tako, da namesto naštevanja .... napišeš strnjen tekst 
Ogledal sem si tudi urejene članke o pseh, npr.:
http://sl.wikipedia.org/wiki/Sibirski_husky
ogledal sem si tudi angleški del wikipedije o pseh. Žal mi ne pade v oči točno kaj naj spremenim, da bo ustrezalo zahtevam. Zapisali ste, da članek spominja na tovarniške specifikacije. Upam, da ni ravno tako. Namreč predstavljam si, da naj bi članek vseboval čim več informacij na temo doberman.
Še enkrat bi Vas prosil za odgovor, ker si resnično želim članek urediti tako, da bo ustrezal zahtevam, hkrati pa želim čim bolje predstaviti pasmo doberman vsem zainteresiranim obiskovalcem wikipedije. V odgovoro bi vas prosil za konkreten nasvet oz. link.
Lep pozdrav.
replies: text: Ne vem, kako naj pojasnim drugače. Sedaj članek izgleda kot prepris navodil s kakšnega pasjega tekmovanja. Napisan pa bi moral biti kot besedilo, ki ga lahko beremo tudi običajni bralci. Torej namesto "vrat: XXXX, glava: XXXXXX" - "Vrat je XXXX, glava pa običajno XXXX". Poleg tega je vprašanje, če ni preveč podrobnosti. Manjka tudi prva vrstica s kratko definicijo (gl. haski), podatki v uvodu se podvajajo s tistimi v infoškatli, tiste v škatli pa bi bilo potrebno prevesti (spet gl. haski. Manjkajo tudi notranje povezave... --IP 213 08:57, 26 januar 2007 (CET)
Zanima me ali je sedaj bolje in kaj še naj spremenim. Mislim, da bi moral biti prispevek dovolj jasen za laike, poznovalce pasme in kinologe. Prav tako me zanima kdaj se lahko umakne zgornje omenjeno sporočilo glede slogovne neurejenosti.
thread_title:  Slogovna neurejenost
Pogovor:Agnosticizem

message: Agnosticizem NI filozofska smer. Je stališče (tako piše v Wikipediji) glede nekega posebnega problema. Sem pobrisal.
--Lynxmb 20:29, 26 januar 2007 (CET)

message: V članku je zdaj zapisano, kaj agnostik trdi - poslušati samo razum, ne poslušati religije,  ali kakršno koli dokončno pravilo, kaj in kako poslušati ali česa ne poslušati. 
Kolikor jaz vem (in sledi tudi iz etimologije) je agnostik tisti, ki se zaveda, česa vsega (še) ne ve. Med drugim pogosto tudi (še) ni z gotovostjo prepričan, kaj je sploh mogoče izvedeti in ali mogoče česa sploh ni mogoče izvedeti (unknown/unknowable...) in tudi o tem (v tistem času) ne postavlja dokončnih trditev, a tudi dokončno ne trdi, da jih nikoli ne bo mogoče postaviti (razen morda, kadar se uspe trditev matematično dokazati). Mnogi med njimi so se tudi že srečali z optičnimi prevarami in podobnomi posebnostmi zaznavanja in pomnjenja (in interpretiranja - recimo kvantni svet) stvarnosti. Marsikateri se tudi zaveda, da najbrž njemu znane (in lahko tudi njegovi civilizaciji in kulutri znane) metode pridobivanja in preverjanja znanja (najbrž, ker tudi tega ne ve zagotovo) niso vse, ki so možne, in je zato možno in verjetno, da se bo njegova predststava o čemerkoli v takem primeru morala spremeniti. 
Za to vrsto agnostikov je tudi značilno, da so se s tem sprijaznili, in da zaradi zavesti, česa vsega ne vejo, ne trpijo.  Tak pristop k svojem vedenju o stvarstvu (če je bilo ustvarjeno) zelo olajša sprejemanje odkritij novih dejstev, ki se ne skladajo z dotedanjo predatavo o svetu, in zna imeti še kak drug koristen učinek. Slabih stranskih učinkov doslej ne poznam. 
Agnosticizem v tem smislu bi morda lahko bil nasprotje dogmatizma. 
Najstarejši agnostik te vrste, za katerega vem, je bil najbrž Sokrat. Njegov stavek, običajno navajan kot "vem, da nič ne vem", je sicer tako vzet iz konteksta, da sploh ni smiseln. Bližje bi bilo razumevanje kot "vem, da o ničemer ne vem nič dokončnega", vendar tudi ta potrebuje kontekst. V njegovem času naj bi ga po Platonovem pisanju sodeč imeli za najmodrejšega v tedanjem grškem svetu, pa mu to ni stopilo v glavo tako, da bi bil prepričan, da se najbolje razume tudi na reči, ki jih ne pozna. 
Za anekdoto, ki jo poznam in to ilustrira še veliko bolje (in s katero to običajno pojasnim), ne poznam vira in je zato še ne bom napisal tu, dokler ne pobrskam, če jo uspem kje najti že zapisano (in itak nekaj brskam po Sovrétovi bibliografiji in tam utegne to biti...). --Marjan Tomki SI(pogovor) 15:41, 11. januar 2021 (CET)
thread_title:  Sokrat kot agnostik
Pogovor:Dizel

message: SSKJ omenja obe pisavi. V praksi je enako pogosta pisava diesel (Google 44.000 v Sloveniji) in dizel (40.000). MGTom 02:08, 27 januar 2007 (CET)
Meni je dieselski bolj všeč, kot dizelski. Čeprav imam ponavadi rajši čimbolj slovensko verzijo (ok, različico), se mi zdi v takih primerih bolje, da se pokaže na ime izumitelja. Tudi pri fizikalnih enotah sem istega mnenja (njuton vs. newton ali vat vs. watt). --Janezdrilc 23:39, 23. september 2007 (CEST)
replies: text: Po SP je najbolje pisati kar dizel. Se pravi: dizel - motor z notranjim izgorevanjem. Popolnoma enako pravi tudi SSKJ. Gre namreč za (vrstno rabljeno) ime blagovne znamke, Končnica -ski je v tem primeru napačna, če že, bi bilo pravilno dizlovski, vendar se zaenkrat ne uporablja. --Eleassar pogovor 10:41, 24. september 2007 (CEST)
Končnica -ski v tem primeru ni napačna, temveč povsem pravilna. FidaPlus ima 3 zadetke za dizlovsk* in 8812 za dizelsk*. Dizelski je izpeljano iz dizel, dizlovski pa iz svojilnega pridevnika dizlov. Za zvezo dizelski motor sem našel 3939 zadetkov. 
Rešitev dizel namesto dizelski motor se mi ne zdi posrečena, ker se dizel lahko uporablja tudi v pomenu dizelsko gorivo, kot kaže nemalo zadetkov iz FidePlus: npr. Kurilno olje je bilo julija za kakih enajst odstotkov dražje kot junija, bencin in dizel pa za 3,4 odstotka. Vlada trošarine na bencin in dizel ni spremenila, pri kurilnem olju pa jo je znižala za 1,30 tolarja pri litru.
MMG, Eleassar, zakaj brišeš stare komentarje kadar spreminjaš svoja mnenja? --Jalen 14:43, 9. december 2007 (CET)

text: Dizlovski je izpeljano po zgledu makartovski, flaubertovski itd. Gre za motor z značilnostmi motorja Diesel (znamka motorja), zato -ovski. Vendar je po SP in SSKJ dizel ustrezneje (zgled Coca-Cola/kokakola, Nylon/najlon itd.) Pri gorivu pa je ustrezno poimenovanje (glej npr. LCZ) plinsko olje, dizel pa žargon. Lahko pa bi članek poimenovali tudi dizelmotor, če bo bolj jasno. Da ne bo nesporazuma, lokomotiva je dizelska. MMG, z brisanjem starih komentarjev se mi ne zdi nič narobe, če ni nihče odgovoril nanje.  --Eleassar pogovor 17:43, 9. december 2007 (CET)
thread_title: Dieselski motor (tudi dizelski motor)

message: Zgodovinsko gledano je takšen motor velik napredek in imenitna stvar v človekovi tehnologiji. Zadnjič pa sem razmišljal da, še širše časovno gledano, pravzaprav ni kaj posebnega, vsaj glede na omejene zaloge fosilnih goriv. Ali si lahko človek izumlja nekaj, kar ga kasneje lahko pogubi? Mislim na onesnaženost, ki jo povzročajo motorji z notranjim izgorevanjem. Ali bi bilo kaj narobe, če bi se še vedno peljali na paro - seveda klatim neumnosti, ker se tudi za paro (lahko) 'rabijo' fosilna goriva. Ali je npr. Teslov izum elektromotorja na izmenični tok tudi takšna nič kaj posebna reč? --xJaM 11:19, 8 april 2007 (CEST)
Samo zaradi debate:
# ni kriv izum ali izumitelj, kriva je uporaba ali "sistem".
# koristnost je treba definirati - za koga! Veliko ljudi je s tem in drugimi takimi izumi obogatelo, recimo, da je to koristno za njih.
Sicer pa majčken odmik od konvencionalne racionalnosti ne škodi. MGTom 16:03, 26. september 2007 (CEST)
thread_title:  'Koristnost'
Pogovor:Režiser

message: Zakaj ni ta pojem pod imenom filmski režiser? Verjetno obstaja še cel kup drugih režiserjev in bi bila to kvečjemu dobra razločitvena stran. Vsaj gledališki režiserji so še zelo znani. Ja, saj, oba režiserja se članek trudi tudi opisati. --xJaM 00:43, 30 januar 2007 (CET)
thread_title:  Filmski režiser
Pogovor:Besslova funkcija

message: Večinoma se uporablja prvo (glej pogostost na Google), tako je članek tudi začet. Zaenkrat sem pustil. Če gremo na izgovor imena, je v slovenščini možno izgovoriti obe varianti, le da je Bessl bolj površno prenesen prvotni priimek. Pa več o tem najbrž poklicini matematiki in slavisti! MGTom 03:10, 30 januar 2007 (CET)
thread_title: Besselove ali Besslove funkcije?

message: V članku je zapisana besslova diferencialna enačba kot:
 
x^{2} \frac{d^{2}y}{dx^{2}} + x \frac{dy}{dx}+\left( x-\nu \right) y=0
Pravilna oblika te enačbe pa je:
 
x^{2} \frac{d^{2}y}{dx^{2}} + x \frac{dy}{dx}+\left( x^2-\nu^2 \right) y=0
Xxyyss 14:58, 23. maj 2008 (CEST)
thread_title:  Besslova diferencialna enačba 

message: Kaj za vraga naj bi bilo nihanje tankega valja. Kolikor je meni znano, z Besselovimi funkcijami valovijo krožno vpete membrane (npr. pri bobnu) za razliko od linearne strune, ki niha s sinusno krivuljo. --84.255.205.11 01:19, 6. junij 2008 (CEST)
thread_title: Nihanje tankega valja?
Pogovor:Sepuku

message: Dodala Vesnahelena:
*Harakiri je oblika samomora, ki ga izvajajo borci. Izvaja se v primeru, ko nekdo izgubi čast na bojišču. Izvaja se po točno določenem obredu. V ta namen je izdelan kratek meč, ki ima ravno rezilo. Namen je predvsem ta, da se poruši življenjsko ravnotežje posameznika in vse izkušnje, ki si jih je borec nabral tokom življenja. Borec poklekne na blazinice in za njim stoji mojster v primeru, da borec ne bi uspel dokončati samouničenja. Borec pa meč zapiči najprej v prvo točko na liniji hare(tan tien-prva točka na liniji hare), ki je energetsko telo. Energetsko telo hara poteka ob hrbtenici je glavna opora posameznika in predstavlja namen posameznika. Drugo energetsko telo se imenuje jedrna zvezda, ki v sebi nosi izkušnje in je označena za druge možgane posameznika in leži v sončnem pletežu ( v predelu trebuha). Z izrezom te pa borec uniči vse izkušnje. Razlaga je ta, da ko se ta ista duša borca ponovno pojavi v drugem telesu, nima izkušenj borca, saj se mora učiti teh veščin ponovno. Popoln harakiri je v primeru, ko borec razbije tan tien in izreže jedrno zvezdo. V današnjem času obstajajo skrite skupine, ki imajo določena stroga pravila, kdaj se sme izvajati obred harakirija.
Bi lahko kdo naredil vsebinsko kazalo, jaz nimam pojma kak se naredi.
Miracle1001 09:06, 29 maj 2007 (CEST)
replies: text: Vsebinsko kazalo se naredi samo, ko so v članku najmanj štirje podnaslovi. Lahko pa uporabiš tudi ukaz __FORCETOC__. --Eleassar pogovor 10:03, 29 maj 2007 (CEST)

message: Prosil bi koga da se javi pri pomaganju urejanje te teme.
S tem mislim dodajanje še nekaj slik, (skrbno izbranih)
Najpomembnejše pa slogovna pomoč, sam namreč rad kdaj po domače zabluzim in bi prosil tiste z dobro slovnično nadarjenostjo, da članek preverijo in morda malce popravijo ali pa obrnejo nekaj besed.
Miracle1001 19:23, 12 junij 2007 (CEST)
SE VAM NE ZDI DA TA ČLANEK VSAJ NI VEČ ŠKRBINA????
Miracle1001 19:40, 14 junij 2007 (CEST)
replies: text: Seveda ni več škrbina. Ampak oznaka ne izgine kar sama, nekdo jo mora odstraniti. Da veš za drugič. Mimogrede, fin članek, kakšne slike imaš v mislih? --Tone 20:43, 14 junij 2007 (CEST)
Hvala za informacije in pohvalo Tone. Nekakšno sliko bi potrebovali na začetku, po možnosti kakšno izvajajnje sepuka, če najde kdo kaj bi bilo prijetno dodati. Jaz sedaj prepuščam to temo drugim za dokončat pri uredbi. Jaz še očitno moram napisat vsaj neke solidne škrbine k temam ki so tukaj nastale. Miracle1001 15:52, 15 junij 2007 (CEST)
thread_title:  POMOČ
Pogovor:Savudrija

message: Se mi samo zdi, ali je v tem članku izpuščenih nekaj podatkov, v duhu nekaterih specifičnih dogodkov v zadnjem času? --Tone 15:21, 7 februar 2007 (CET)
replies: text: Tale članek pa kar krepko potvarja dejstva, med drugim je pribljubljeno letovišče za otroke iz Slovenije Debeli rtič, in ne Savudrija. Sploh pa je Savudrija nedvoumno na Hrvaškem. edolen1 19:26, 2 maj 2007 (CEST)
replies: text: : Statističen pogled na letovanje otrok iz vzgojno varstvenih zavodov in šol od leta 1993-2006 podaja dejstvo, da jih koncentrirano največ letuje na območju Savudrije. Odkod podatek za Debeli rtič? Glede na mejno črto v Savudrijski vali - tako trdi hrvaška oblast ni predmet Piranski zaliv temveč Savudrijska vala, ki leži južneje (Čeprav imajo seveda Hrvati v mislih Piranski zaliv, vendar so se s svojimi spreminjanji imen tokrat ušteli - pomankanje znanja geografije tako na hrvaški kot slovenski strani). Še kot zanimivost: če se peljemo od Savudrije proti Katoru, malo pred ten. centrom, je občinski kamen Piranske občine. Glede tega ali je Savudrija na Hrvaškem še to...leta 1943 je vojska NDH za kratek čas okupirala Trst - na osnovi tega hrvaški ultradesničarji še danes trdijo, da je Trst hrvaški... so pa najmanj Hrvatini... seveda... Lander 8:45, 16 maj 2007 (CEST)

text: No prav glede otroškega letovanja, to ni nič spornega, vendar Savudrija je del Hrvaške in to je nedvoumno. Ne moremo se igrati nekih političnih igric tukaj, to je enciklopedija, ne pa prostor za izražanje nekih političnih idej. edolen1 22:11, 16 maj 2007 (CEST)
replies: text: : Eh se mi ne da 'buckati' z najstniki... pa naj bo na Hrvaskem ce si tako srcno 'nedvomno'  zelis - ne pozabi popraviti Secoveljskih solin na Hrvasko ker tudi potrebujes dokument za obisk... kakorkoli slika, ne star zemljevid pove vec kot tisoc besed... 5l... ;)Lander 21:14, 17 maj 2007 (CEST)
replies: text: ::Res mi je žal, da se mora nekdo tako znan v slovenskem internetnem prostoru spuščati na tako nizko raven. edolen1 22:01, 21 maj 2007 (CEST)

text: :Dragi Leni Edo- dobro bi bilo če bi si pogledal nakaj starejših učbenikov, potem bi videl svojo veliko laž in sam popravil svojo napako. Štef
thread_title:  Podatki 

message: ... da je rt Savudrija (na sliki) najzahodnejša točka Balkanskega polotoka? 
Ne vem, če res... --Andrejj 09:53, 4. maj 2008 (CEST)
thread_title:  Ste vedeli?
Pogovor:Korenika

message: V nekaterih w. dajejo prednost odebeljenim delom (gomoljem), ponekod pa nitastim podzemnim živícam. Glej nizozemski :nl:Wortelstok in francoski :fr:Rhizome članek . Vrnil sliko r. medene trave, ki je primer nitaste razmnoževalne korenine. MGTom 01:18, 11 februar 2007 (CET)
Korenika (s tujko rizom) je odebeljeni podzemni del stebla in je povsem nekaj drugega kot korenina. Gomolj je odebeljena korenina. --Marko3 01:37, 11 februar 2007 (CET)
replies: text: Po mojem (v tem primeru laičnem, nebotaničnem) mnenju je pri pojmu rizom opredeljujoča funkcija: vegetativno razmnoževanje, kot pri živícah (glej SSKJ). Le da gre pri rizomu za koreninsko razmnoževanje, pri živicah pa za nadzemno. O tem, katero slovenska beseda je prava za navedeni pomen rizoma ne rečem nič. Kratkega članka sem se lotil zaradi filozofskega pomena pojma, ki je sedaj nakazan na Rizom (filozofija. Nekateri slovenski (kulturniški) avtorji pojem uporabljajo. Rad bi poudaril, da se razni krompirji in še mnogo tega razmnožujejo z gomolji, čebulicami itd, vendar je to iz sezone v sezono. Zanimiv pojav rizoma je ravno to, da je to vegetativno razmnoževanje tekom rasti, ko rastlina ne odmre. Izberite (botaniki) pravi slovenski pojem za ta pojav! MGTom 02:19, 11 februar 2007 (CET)
SSKJ pravi: koreníka  -e ž (í) 1. bot. podolgovato, odebeljeno podzemeljsko steblo nekaterih rastlin: v zemlji ima koreniko; iz korenike so pognale številne korenine; korenika praproti, preslice 2. ekspr., redko osnova, temelj: njegova zavest se je izoblikovala iz istih teženj in korenik // začetek, izvor: njen mir ima svoje korenike v preteklih dogodkih 3. ekspr. krepek, trden človek: je prava kmečka korenika ● ekspr., redko iztrebiti kaj do zadnje korenike popolnoma, čisto ♪. Je to enakovredno pojmu "rizom"? MGTom 02:24, 11 februar 2007 (CET)
Še iz SSKJ o spletu:
splèt  spléta m (ȅ ẹ́) 1. kar je spleteno: splet niti, vrvi, žice / splet trstja, povezan s srobotom / lasje ji uhajajo iz spleta / knjiž. splet las kita // kar se spleta, prepleta: koreninski splet; splet alg, gliv; pren., ekspr. izgubil se je v spletu hodnikov 2. z rodilnikom skupek, celota med seboj povezanih stvari: splet dogodkov; splet naključij, okoliščin; splet problemov, vprašanj / njegova zgodba je splet verjetnosti in domišljije 3. anat. skupek prepletajočih se žil, živcev; pleksus: žilni, živčni splet ♪ MGTom 02:27, 11 februar 2007 (CET)
thread_title: Korenine, korenike ali gomolji?
Pogovor:Znanost

message: A razume kdo prvo poved? Do "in" je vse v redu, potem pa... megla. --Lynxmb 23:43, 31 maj 2007 (CEST)
Se strinjam, da ni dovolj razumljivo za širšo javnost. S pomočjo angleške verzije domnevam, da je v prvem delu stavka mišljeno pridobivanje informacij (opazovanje narave, izvajanje eksperimentov, meritev,....) od "in" naprej pa obdelava informacij (postavljanje modelov, teorij, hipotez...). Krefts 09:33, 1 junij 2007 (CEST)
thread_title: Natančnost
Pogovor:Gnoseologija

message: Ne vem, če je smiselno ohranjati tole stran. Trenutno obstaja članek "Gnoseologija", ki je sinonim epistemologiji. Ali preusmeriti tja in izbrisati to stran?
Potreben je dogovor o poimenovanju. Glede na to, da slovenski filozofi, specializirani na tem področju, uporabljajo termin "spoznavna teorija" (glej literaturo v članku "Gnoseologija"), bi morda bilo bolje, če bi namesto obeh izrazov uporabljali tega... 
Še kakšno mnenje?
--Lynxmb 13:55, 11 februar 2007 (CET)
NI škrbina...  Razen, če bi gnoseologijo prestavili sem. Za to je pa potreben dogovor. 
--Lynxmb 14:52, 12 februar 2007 (CET)
replies: text: Pmsm bi gnoseologija in epistemologija morali preusmerjati na »spoznavna teorija«. --Eleassar pogovor 15:26, 12 februar 2007 (CET)
Samostojno geslo (tudi zaradi iskanja z iw) je smiselno, če je o stvari kaj povedati. Če je gnoseologija in epistemologija eno in isto, potem permanentni redirect, sicer pa začasni redirect. Če so članki (nano)škrbine, pa naj bodo združeni pod neko obširnejše geslo. Tako smo generalno razmišljali do zdaj, neglede na predmet članka. --Ziga 15:45, 12 februar 2007 (CET)
Problem solved.  =D  --Lynxmb 17:48, 24 marec 2007 (CET)
thread_title: Poimenovanje - epistemologija

message: Hi,
Look here: :meta:Interwiki synchronization/Epistemology.
Thanks in advance for your help. --Amir E. Aharoni 00:20, 20. oktober 2008 (CEST)
thread_title:  Interwiki sync
Pogovor:POP TV

message: Da članek ne bi bil ena sama škrbina, bomo ostale škrbine o oddajah povezali s tem člankom. --Ziga 15:09, 11 februar 2007 (CET)

message: Prosim, da se članek ali odklene ali pa naj administrator vnese sledeče besedilo po rubriko DVB&HDTV -
Do januarja 2008 POP TV še ne oddaja DVB tehniki, domnevno pa naj bi do vzpostavitve multipleksa 2 POP TV gostil multipleks TVS. Prav tako ni znano, če in kdaj bo POP TV prešel na HDTV.
thread_title:  Update