lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Cistercijanski samostan Stična

message: Ali je potrebno toliko slik za toliko besedila? LP, --Klemen Kocjančič (Pogovor - Talk) 00:34, 27 december 2005 (CET)
replies: text: Kako je pravilno: cisterijanski ali cistercijanski samosatan? Hvala lepa za objasnitev že v naprej--80.132.247.232 22:30, 28 november 2006 (CET) - Attila v. Wurzbach
replies: text: : Drugo. Sem prestavil, hvala, ker si opozoril na napako. --matijap  (p) 23:13, 28 november 2006 (CET)
Zaenkrat sem povrnil galerijo, ker so sicer slike osirotele. Jih bom dal na Zbirko, da ne bodo spet tu sirote, če jih bo kdo ven ruknil. Sicer pa se moramo dogovoriti o količini galerijskih slik, ki obstajajo še v številnih člankih oz. samostojnih galerijah. lp., --Ziga 14:56, 15 februar 2007 (CET)
I have changed the photo. Greetings from Barcelona  4 june 2008

message: Moje ime je Bernardo Kapeš. Rojen sem v Ljubljani trenutno živim v Varaždinu kamor se preselil po študiju strojništva. Zelo veliko razmišljam o pečatu in blagoslovu Stične.Kot mladenič se nisem sramoval svoje vere in sem vsak dan iskoristil vsaj na uro do dve v cerkvi Sv. Roka v Dravljah.Od tam sem krenil na verske obnove v Stično, v veliki meri sem se družil z patrom Simonom Ašičem s katerim sem doživel veliko lepih trenutkov npr. otpiranje vrat kapitla z nogo v njegovih letih je fascinantno, najboljši čaj na svetu je KRT, kopriva, rman, trpotec. oprostite mi, mogoče moja slovensčina ni popolna ker že osemindvajset let živim na Hrvaškem. No, glavna misel katero sem vam mislil reči je: Jaz sem oseba katera je v speleološki amaterski ekspediciji padla 45 metrov v takoimenovano Smrtno jamo malo dalje od samostana. nedolgo po preselitvi u Varaždin sem dobil poziv v vojno in sem po dveh letih edini preživeli član elitne specijalne enote z polno omaro medalj in priznanj. Vsaka smrtna situacija me je obšla ker sem mislil na Stično in trenutke v njej. Verjemite,preživel sem trenutke kot redko gdo. Preživel sem Kusonjo in cel kup borb do smrti. Popolnoma sem siguren da me spremlja blagoslov. V cerkvi Sv. Roka so moji starši dali na tri maše in molitve za umrle. Še vedno sem živ in hvala bogu zdrav in komaj čakam trenutek da po dolgih letih pokleknem pred oltarom Marije v Stični in izjokam vsa doživetja in se ji zahvalim iz največje globine srca in duše.
ali mi lahko poveste dele slike na tej fotografiji.
https://sl.wikipedia.org/wiki/Cistercijanski_samostan_Sti%C4%8Dna#/media/Slika:Valvasor_-_Samostan_Sti%C4%8Dna.jpg
thread_title:  Zahvala.
Pogovor:Prevajalnik

message: Kje so razlogi za kadidata za hitro brisanje?--Rude 14:19, 27 december 2005 (CET)
replies: text: Bojan jih je navedel, kjer je za to prostor (in sicer tu), kot razlog je navedel: »zaradi nestrokovnosti«. LP, --Klemen Kocjančič (Pogovor - Talk) 14:33, 27 december 2005 (CET)

message: Prevajalnik je dejansko nadpomenka (translator). Boljši izraz za compiler bi verjetno bil 'skupljevalnik', 'sestavjalnik' ali kaj podobnega. Zgledi največkrat rabljenih računalniških prevajalnikov so: tolmač (interpreter), prevajalnik ('kompilator'), povratni prevajalnik (decompiler), zbirnik (assembler) in razbirnik (povratni zbirnik) (disassembler). Verjetno pa se lahko izognemo zagati, če za nadpomenko rabimo pač translator, ker je podpomenka 'kompilator' kot prevajalnik že dodobra (na žalost netočno) splošno uveljavljena. --xJaM (pogovor) 23:46, 31. oktober 2014 (CET)
thread_title:  Ime
Pogovor:Telekom Slovenije

message: Telekom ni iternetni ponudnik, samo infrastruktirno podpira SIOL (pa še nekatere) --Tine6 20:14, 28 december 2005 (CET)
Umaknjena so področja, ki mejijo na subjektivni, promocijski tekst. --Rs 12:08, 17. oktober 2008 (CEST)

message: Predlagam, da se članka Najdi.si in Planet 9 združita v Telekom Slovenije. --IP 213 18:59, 1. avgust 2011‎ (CET)
thread_title:  Predlog za združitev
Pogovor o kategoriji:Novozelandski politiki

message: Naj živijo dolgo in uspešno živlejnje taki rdeči seznami. Naprej v nove zmage! Naprej z vesmi močmi za 300.000 škrbin in rečih seznamov! Hura! Hura! --Janez Novak 14:15, 29 december 2005 (CET)
replies: text: Janez, namesto takih borbenih vzklikov, ki smo jih (verjetno vsi razen tebe) že malce siti, se raje poprimi dela in se loti kakšne »rdečice«. Pa, kot bi dejal ti, brez zamere.--Rude 14:17, 29 december 2005 (CET)

message: Janez, če boš kdaj odprl Leksikon CZ, boš videl v njem same škrbine. Tudi ustvarjanje škrbine je delo. Iz dela se ne gre norčevati. --Ziga 15:53, 29 december 2005 (CET)
thread_title:  Delo
Pogovor:Teorija relativnosti

message: PMSM bi bilo namesto povezavo na Kvarkadabro treba objaviti dve konkretni povezavi:
* Sašo Dolenc: O prostoru in času - uvod v posebno teorijo relativnosti, ter
* Sašo Dolenc: Prostor-čas in gravitacija: uvod v splošno teorijo relativnosti.
--romanm (pogovor) 00:02, 30 december 2005 (CET)
thread_title:  Konkretne povezave
Pogovor:Seznam srednjeveškega orožja

message: Gledam orožja na drogu in imam pomislek. Pike? Če se prav razumem na stvari je pike angleški izraz za nekakšno dolgo sulico (vendar ne t.i. spear), ki je ni na seznamu. Je avtor z izrazom pike mislil sulico?--Rude 08:23, 30 december 2005 (CET)
replies: text: :en:Pike (weapon). LP, --Klemen Kocjančič (Pogovor - Talk) 10:09, 30 december 2005 (CET)

message: "Orožja" - ne 'orožij'. 
Orožje že samo po sebi implicira množino.
In ne, to ni pikolovstvo: to je slovenščina. ;)
Edini jezik, ki ga imamo.
Skrbimo zanj. (Vsaj na straneh Wikipedije, ki naj bi bila referenčno delo, če že drugod ne.)
'''
thread_title:  Seznam srednjeveškega orožja
Pogovor:Uničevalno taborišče Sobibór

message: Kako se piše po slovensko? Sobibor ali, z naglasom, Sobibór? --romanm (pogovor) 08:36, 31 december 2005 (CET)
replies: text: Brez naglasa. LP, --Klemen Kocjančič (Pogovor - Talk) 10:34, 31 december 2005 (CET)
Tisti ó ne označuje naglasa (v poljščini je menda v vsaj 99% rezerviran za predzadnji zlog) ampak, da se ga izgovori bolj u kot o. --Heretik 11:10, 31 december 2005 (CET)
thread_title: Naglas
Pogovor:Franc Miklošič

message: Je Franc ali Fran? --romanm (pogovor) 18:28, 31 december 2005 (CET)
V vseh "uradnih" omembah (Sova, Enciklopedija...) je naveden kot Fran! MihA 18:21, 29 junij 2006 (CEST)
Pravino je Franc. Žal je v nekateri literaturi napačno zavedeno. (Tudi Gimnazija ja Franca Miklošiča, pa na spomeniku, rojstni hiši itd.) 
replies: text: Ali lahko navedeš kak bolj relevanten vir? --IP 213 21:40, 20. februar 2008 (CET)
Glede na to, da je Franz v originalu (avstrijski literaturi), mislim da ni dvoma, da je pravilneje Franc.

text: Kako pa se po tvoje v nemščino prevaja Fran? --IP 213 12:00, 5. april 2008 (CEST)
Franc Miklošič je študiral in delal v Avstrijskem Cesarstvu in tam je bil Franz, zato je pomembnejše vprašanje, kaj bomo mi naredili iz Franz-a. Jasno je, da je bil v svojih delih vedno Franz von Miklosich. Nesporno pa je tudi, da je v Prlekiji ime Fran neprimerljivo redkejše kot pa Franc. V teh okoliših (prihajam od tam) je vsem poznan kot Franc in tako ga naslavljajo tudi vsi, ki so preučevali njegovo dediščino. Kaj pa dejansko piše v njegovem osebnem dokumentu, ne vem, bom le ugibal - Franz.
thread_title: Ime

message: Zanima me,ali je bil Franz Miklošič poročen in ali je imel otroke?
thread_title: Zasebno življenje

message: :Glede na SBL in Cobiss, ki sta  najrelevantnejši vir (SBL nikjer ne navaja variante imena Fran), lahko zapis Fran v ES in tekstih, ki so se tam zgledovali, razumemo kot napako, zato članek prestavljam pod naslov Franc Miklošič. Ime bo treba popraviti tudi na notranjih povezavah in interwikijih. --Mhladnik (pogovor) 13:13, 20. januar 2016 (CET)
thread_title: Preimenovanje članka
Pogovor:Mošeja Omajadov

message: Po mojih informacijah, ki slonijo na predavanjih prof. Enesa Karića, dekana Fakulteta islamskih nauka v Sarajevu, je tretje najpomembnjše muslimansko svetišče mošeja al-Aksa v Jeruzalemu, bolj znana kot `mošeja na skali´.
Dejstvo, da so se muslimani v prvih stoletjih islama med molitvijo obračali proti Jeruzalemu, kaže na pomembnost tega svetega kraja zanje in, po mojem mnenju, podpira zgornjo trditev.
V bistvu se mi zdi zavoljo tega smiselno navesti vir za trditev, ki se pojavlja v članku, ker očitno obstajajo različna mnenja.
--mihec 19:09, 31 december 2005 (CET)
OK, nihče se ne javlja s svojim mnenjem. Malo sem se pozanimal na to temo in našel nekaj virov, ki se strinjajo s prof. Karićem (Rivka Gonen: Contested Holiness - pod drobnogled vzela Jeruzalem in njegovo večversko dediščino - navaja al-Akso kot tretji najpomembnejši tempelj islamske kulture; obstaja tudi nekaj člankov, ki trdijo isto).
Če ima kdo druge informacije, naj izvoli spremeniti besedilo nazaj.--mihec 16:33, 4 januar 2006 (CET)
thread_title:  Tretja najpomembnejša mošeja?
Pogovor:Viktorin Ptujski

message: Je Pettau res Ptuj? Več internetnih virov ga uvršča v Avstrijo, vendar mesta s tem imenom google ne najde v večjem številu. Kakšen vir? --Tone 12:27, 1 januar 2006 (CET)
Tudi jaz sem zasledil to, da Pettau nekateri uvrščajo v Avstrijo, vendar so dejstva drugača. Ptuj (Poetovio) je bil v rimskem času središče krščanstva tedanje Zgornje Panonije. Nemško ime za Ptuj je Pettau. Ne vem sicer, koliko krajev s tem imenom je v Avstriji, kolikor pa vem, nobeden ni poznan iz časa 4. stoletja po Kristusu. --JakobZ 15:19, 1 januar 2006 (CET)

message: Od kod ime Petravionensis? Zakaj ne Poetovionensis? Kaj imata skupnega ti dve imeni? Malo sem se šel raziskovanja, naj mi jezikoslovci oprostijo, in prišel do skupne točke. Namreč, če ime današnjega Ptuja Poetovio poslovenimo, dobimo Peč(ovje). Ker je bil sv. Viktorin verjetno grškega porekla, je ime greciziral v Petro, to je kamen - skala, nakar ime latiniziral v Petravionensis. Za konec: od  peči do skale pa ni daleč, kajne? To je samo moje razmišljanje. LP. --JakobZ 11:11, 2 januar 2006 (CET)
thread_title:  Victorinus Petravionensis
Pogovor:Gerečja vas

message: Kako je lahko pri 9 kmetijah zaščitenih "samo" 22 kmetij? --Janez Novak 20:52, 3 januar 2006 (CET)

message: 9 kmetij ima edini vir dohodka iz kmetije! drugih 13 ima še druge vire dohodka (služba..)!
thread_title:  o
Pogovor:Seznam ameriških astronomov

message: Takšnile ad hoc seznami se mi ne zdijo smiselni. Predvsem zaradi tega, ker jih mora nekdo posodabljati (sam posodabljam seznam astronomov in časovni pregled astronomov) in tudi poimenovanja po en: niso vedno enaka kot na sl:. Poleg kategorij se sedaj stvari preveč podvajajo. Pri najboljši volji nimam časa delati razpredelnic po narodnostih. Saj se na skupnem seznamu vidijo države delovanja (in s tem večinoma narodnost). Ker je s tem možno več napak, je tudi manj smiselno dodajati notranje povezave v članke. Toliko o tem. --xJaM 17:26, 4 januar 2006 (CET)
thread_title:  Smisel
Pogovor:Jernej Kopitar

message: Je bil cenzor za novogrške, kot je pisalo prej, ali res starogrške knjige, kot je v dodatku napisala Hagia sofia? Po občutku bi rekel, da starogrščine ni kaj cenzurirati, ker ni bilo novih tiskov, zato sem to črtal, ampak lahko se seveda grozno motim. --romanm (pogovor) 01:09, 5 januar 2006 (CET)
Za oblikovanje gesla priporočam najprej zgledovanje pri leksikonu Slovenska književnost (http://www.ff.uni-lj.si/oddelki/slovenistika/mh/Kopitar_SK.jpg), potem pa dopolnitev iz SBL, kamor sem v članku napravil povezavo. Dopolnite bibliografske podatke o Kopitarju v Prešernovi poeziji in drugje v leposlovju in povežite na Wikivir, kakor je nakazano v prvem epigramu. O Kopitarju je kar nekaj najti tudi na dLibu, tudi sliko groba, ki ni tisti na Dunaju (?). --Hladnikm 08:10, 13. april 2011 (CEST)
thread_title:  Starogrščina ali novogrščina 

message: Na angleški strani na Wikipediji za Kopitarja je kar veliko povedano o njegovem sporu z Matijo Čopom v okviru t.i. abecedne vojne. Zanima me, zakaj nič ni o tem na slovenski strani? Nisem takšen poznavalec te teme, da bi lahko kaj dodal, pa upam, da bo komu uspelo nekaj takega prispevati. Grauchek (pogovor) 15:08, 15. januar 2017 (CET)
thread_title:  "Abecedna vojna" in spor z Matijo Čopom
Pogovor:Janez Lapajne

message: Hm, izbor del bo bilo potrebno skrajšati. --AndrejJ (pog., prisp.) 09:09, 6 januar 2006 (CET)
thread_title:  Dolžina izbora 

message: Mislim, da je bolje AGRFT UL kot pa UL AGRFT. LP--Bojan PLOJ 12:54, 11 februar 2006 (CET)
thread_title:  AGRFT 

message: Posebno pozornost posveča skladnemu ritmu filmske celote --Andrejj 12:42, 1. november 2008 (CET)
thread_title: Prevod
Pogovor:Šestnajstiški številski sistem

message: 23022(4)+12321(4)=?
Če upoštevaš običajno štiriško aritmetiko 1+1=2 ter prenose 2+2=10 (nič pa ena naprej) imaš tule račun:
  23022 (4)
 +12321 (4)
  11100    - prenosi
 ---------
 102003 (4)
Lahko pa tudi pretvoriš v desetiško pa nazaj. --AndrejJ (pog., prisp.) 12:30, 9 januar 2006 (CET)
replies: text: Za take izračune je bolje uporabiti (če ne gre za teorijo ampak prakso) spodoben žepni kalkulator ali Okenski program. --Janez Novak 14:34, 9 januar 2006 (CET)
Vsekakor, ampak vprašanje je zvenelo kot domača naloga. --AndrejJ (pog., prisp.) 14:41, 9 januar 2006 (CET)
thread_title:  Vprašanje anonima
Pogovor:Gabrje, Dobrova - Polhov Gradec

message: * Hribernik-Svarun, R. Dolomiti v NOB. Partizanska knjiga, Ljubljana; 1974
Tale način se mi ne zdi v redu. Na prvi pogled bi mislil, da je bil Svarun njegov drugi priimek, kar pa seveda ni res. Pozna kdo natančnejša pravila za uporabo partizanskih imen oziroma vzdevkov pri navajanju virov?  --matijap | pogovor 22:16, 9 januar 2006 (CET)
replies: text: Tukaj Wikipedija:Navajanje virov, sploh pa tukaj: Pogovor k Wikipediji:Navajanje virov. --AndrejJ (pog., prisp.) 08:36, 10 januar 2006 (CET)
replies: text: : Hm, tam nisem zapazil nobenega primera z vzdevki. Sam sicer predlagam Hribernik, R.-Svarun. lp, --matijap | pogovor 23:24, 10 januar 2006 (CET)
Presenetljiv članek! Odlično. Kolikor vem, pa se Žerovnikov graben imenuje pot na Katarino (od tam), zaselek pa samo Žerovnik (to je tam, kjer se odcepi cesta iz doline Gradaščice proti Katarini), Žerovniki so namreč bili modre krvi in tam je stal neke vrste dvorec, ki sicer o njem ni več sledu. --Ziga 23:10, 9 januar 2006 (CET)
thread_title: Navajanje virov
Pogovor o Wikipediji:Izbrane obletnice/11. januar

message: Dražgoška bitka je bila že predvčerajšnjim, poleg tega PMSM ni primerno, da imamo hkrati dve medicinski temi (inzulin in šesterčke). Če ima kdo čas, naj prosim popravi z boljšimi obletnicami; tole sem dodal samo, da ne bomo polnoči dočakali z rdečilom na glavni strani. --romanm (pogovor) 23:49, 10 januar 2006 (CET)
replies: text: Šesterčke sem zamenjal z Uranovimi lunami. Dražgoše sem tu pustil, zamenjal sem jih pri 9. januarju. Zanimivo je primerjati obletnice različnih vikipedij; vsaka ima druge dogodke in poudarek na temah, ki so za posamezne narode pomembnejše. --TadejM pogovor 00:46, 11. januar 2023 (CET)
thread_title:  Prosim popravite
Pogovor:Kurbanbajram

message: Kako se temu prazniku reče po slovensko? Nekaj predlogov:
* eid ul-Adha (zdaj);
* eid ul-adha (z malimi);
* kurban bajram: bosanski izraz, na 24ur nastopa kot prevzet;
* hadžijski bajram: tudi na 24ur;
* kurbanski bajram: v Delu, poleg kurban bajrama;
* aid al adha: v Mladini, tam piše tudi »veliki praznik«, kar pa se mi ne zdi čisto nedvoumno.
Nič mi ni jasno. --romanm (pogovor) 00:10, 11 januar 2006 (CET)
Mislim, da je trenutni izraz čisto v redu, saj moramo upoštevati, da ima islam dve geografski ločini (arabsko in turško (bivši otomanski imperij)), ki uporabljata rahlo različne izraze (mošeja vs. džamija). LP, --Klemen Kocjančič (Pogovor - Talk) 07:33, 11 januar 2006 (CET)
Kot Južnim Slovanom nam je bližja (iz turške izhajajoča) bošnjaška islamska skupnost, ki prazniku reče "kurban bajram". A vprašamo za mnenje kakšnega slavista? --romanm (pogovor) 22:24, 11 januar 2006 (CET)
Če boste vprašali, vprašajte MMG še kako slovenimo beloruska imena. Poleg bosanskega izročila moramo seveda tudi upoštevati islamsko. --xJaM 22:31, 11 januar 2006 (CET)
replies: text: Strinjam se z Romanom. Po zgledu ramazanskega bajrama bi lahko pisali kurbanski bajram, ker pa se ta oblika  v slovenščini le redko uporablja, se mi zdi najbolje pisati kurban bajram oz. po SP moramo pisati skupaj, torej kurbanbajram. Slovenjenje beloruskih imen pa tudi podaja preglednica v SP. --Eleassar pogovor 20:32, 29. september 2007 (CEST)
thread_title:  Al' prav se piše
Pogovor:Parana

message: Tukaj piše, da je Paraná reka št. 9 po dolžini na svetu (in ne  št. 13 kot piše v članku). --Ziga 19:11, 11 januar 2006 (CET)
Dobro preberi članek. Gre za rečje Plata-Paraná-Grande, ki je (skupaj) dolgo 4880 km, sama Paraná pa 3998 km. Čeprav sta članka pripravljala dva različna urejevalca, se vrednosti zgleda ujemajo. Prav gotovo pa še kje kakšen kilometer morda ne 'štima'. Zaradi računanja dolžin, ki lahko zaobjame več rek (ali pač le eno), je na takšnih seznamih Nil voden kot reka št. 1, čeprav je Amazonka najdaljša reka planeta Zemlja. Hm, se pa res nekaj številk ne ujema - slovenski (morda nekaj časa ne posodobljeni) članek o Amazonki pravi, da je najdaljša, in navaja dolžino 6296 km (pa tudi > 6400 km), seznam pa pravi, da je daljša od nje tudi Jangcekjang 6.380 km. Ja, v angleškem članku o Amazonki je navedena števka že 6762 km (pa tudi spodaj 6404 km), tako da je daljša celo od Nilovega porečja. Verjetno bo Martin Strel plaval to znamko. --xJaM 22:18, 11 januar 2006 (CET)

message: Če je prestavljena Parana, predlagam premike vseh hispano ljudi na naše poimenovanje (glej Raúl González). Enkrat se gremo po SP, drugič po najpogostejšem poimenovanju, tretjič spet po kakšnem strokovnem članku... Ko nekaterim ugaja bi se naj zgledovali po angleški WP, tokrat očitno ne, ... Troličnost bi rekel. --Rude 10:31, 17. oktober 2007 (CEST)
replies: text: SP je jasen: »Podomačeno pišemo imena oceanov, morij, večjih rek in nekaterih večjih jezer: Atlantik - Baltik - Donava, Aniža, Adiža, Tibera, Tilment, Pad, Sena, Loara, Mozela, Garona, Rodan/Rona, Ren, Temza, Visla, Nil, Misisipi, Misuri, Amazonka, Bramaputra, Jangcekjank - Tanganjika, Titikaka, Inari.«

text: Trenutno ime je po SP (slovarski del) in po najpogostejšem poimenovanju. Obstaja kak strokovni članek o tem, da bi bilo Paraná bolj prav kot Parana? --Eleassar pogovor 10:40, 17. oktober 2007 (CEST)
thread_title: Prestavitev
Pogovor:Sumerija

message: Sumerija ali Sumer

message: Lep pozdrav, prosim, če bi mi kak zgodovinar pomagal dopolniti prispevek "Sumerija". —Ta nepodpisani komentar je dodal/-a Symbol (pogovor • prispevki) 
Sumerija ne more biti "1. civilizacija sploh", saj je civilizacija obstajala tudi v času Neolitskih, Paleolitskih,... kultur. Vinća kultura npr. prav tako. Sumerska je morda predstavljala zgolj "visoko civilizacijo", ne pa "prvi civilizacijo sploh". 
replies: text: Navkljub trudu ne najdem trditve, da je bila Sumerija prva civilizacija sploh. O enakosti pojmov "paleolitska kultura" in "paleolitska civilizacija" bi se najbrž tudi dalo razpravljati. — Yerpo Ha? 09:50, 24. marec 2014 (CET)
thread_title:  Sumerija
Pogovor:Josef Allen Hynek

message: —Ta nepodpisani komentar je dodal/-a Symbol (pogovor • prispevki) 
replies: text: ??? Ko kliknem, piše »The Library of Congress Online Catalog timed out«. --romanm (pogovor) 23:30, 12 januar 2006 (CET)
Potekel je iskalni čas, zato moraš ponovno vpisat iskalni niz, in nadaljuješ z iskanjem. LP --Osiris 18:38, 13 januar 2006 (CET)
thread_title:  Allen Hynek
Pogovor:Laserski tiskalnik

message: Mislim, da tiskalnik z voskom ne sodi med laserske.--Bojan PLOJ 00:44, 13 januar 2006 (CET)
Sem popravil. Ni več. Sem se tudi pozanimal in tiskalnik na voske se lahko da v posebno skupino, drugače je pa bližje inkjet tiskalnikom kot pa lasercem. hvala.--Aleš Gruden 21:25, 13 januar 2006 (CET)

message: Me pa prav res zanima ali obstaja črno-beli laserski tiskalnik? Kaj pa če vstavimo v tiskalnik rumeni list? Kako bi pa potem tak tiskalnik imenovali ? :)bi bilo zelo zanimivo če bi se kako drugače imenoval...hvala in uživejte še naprej..:) 
replies: text: Če v črno-beli laserski tiskalnik vstaviš rumen list, to postane pokvarjen črno-beli laserski tiskalnik. --romanm (pogovor) 15:25, 23. september 2008 (CEST)
replies: text: :Črno-rumeni tiskalnik ali pa kar rumeni tisk ...  --Andrejj 15:28, 23. september 2008 (CEST)
thread_title:  Črno beli tiskalnik
Pogovor:Koalicija voljnih

message: Ali smo po novem (4 inštruktorji v Iraku) tudi mi zraven? --Heretik 08:26, 16 januar 2006 (CET)
replies: text: Hm, nekateri so bili voljni že prej, glej Vilniuška izjava. --AndrejJ (pog., prisp.) 08:33, 16 januar 2006 (CET)
Ne, glede na dejstvo, da je naša udeležba v sklopu NATA, ki jo podpira tudi OZN. Koalicija voljnih je izven te skupine, ker ni delovala v skladu s odločbami OZN in ostalih mednarodnih organizacij (NATO, EU). lP; --Klemen Kocjančič (Pogovor - Talk) 10:27, 16 januar 2006 (CET)

message: Ne se hecat, to ni nobena normalna definicija Koalicije voljnih, še najmanj pa taka, ki bi sodila v Wikipedijo. | Tcie 18:23, 5 maj 2006 (CEST)
thread_title:  Države, ki delujejo izven nadzora OZN?
Pogovor:Agrum

message: Odstranil sem interwiki :en:Citrus, ki ne spada na to stran, ampak na Citrus (rod agrumov). LP, --Klemen Kocjančič (Pogovor - Talk) 13:02, 16 januar 2006 (CET)

message: Vprašljiv se mi zdi podatek, da so agrumi in poddružina Aurantioideae eno in isto. Je na razpolago kak vir? --Eleassar pogovor 18:43, 9 november 2006 (CET)
replies: text: Agrumi so kultivirane Aurantioideae. Ker je nekultiviranih (to je divje rastočih) primerov tako malo, da so praktično izumrli, se besedi normalno uporabljata kot sopomenki. Tudi zato, ker je vsak poskus, da se divja rastlina ohrani, že svoje vrste kultiviranje. --IzTrsta 08:48, 10 november 2006 (CET)
Torej, če so agrumi kultivirane Aurantioideae, potem ne pomenijo istega kot taksonomska enota Aurantioideae in je treba taksonomko odstraniti, opis pa popraviti, da bo bolj natančno povzemal razmerje med agrumi in poddružino Aurantioideae. Tako kot praviš, piše recimo tudi v Leksikonu rastlinskih bogastev, da so agrumi »kultivirani predstavniki« teh in teh rodov, torej jih avtor ne enači s temi rodovi oz. agrumi niso taksonomska skupina. --Eleassar pogovor 12:55, 10 november 2006 (CET)
thread_title: Taksonomija