lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Edvard Kocbek

message: Naj bi mu dejali kratko literat ali naštejemo vse: pesnik, pisatelj, esejist in prevajalec? Pri navedbi datumov (dan rojstva ali smrti) bi lahko bila navedba krajša, v članku pa verjetno vse. 
V Leksikonu CZ (sova) 1988 je konec njegove kariere opisan takole:
 Leta 1952 se je razšel s politiko KPS, odtlej živel kot svobodni umetnik.
--AndrejJ 23:05, 26 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Literat? 

message: Pri Pošti Slovenije je izšla znamka s Kocbekom. Ne vem - ali lahko sliko uporabimo tudi tule? Zadeva je nekako javnega značaja, čisto prepričan pa le nisem ... --romanm (pogovor) 13:40, 28 sep 2004 (CEST)
Najbrž bo najbolj "ziher" iti v Tivoli (ali v Sv. Jurij) in slikati spomenik. --Heretik 14:25, 28 sep 2004 (CEST)
replies: text: Jaz znamke dodajam pod licenco . MMG, a smo že zbrisali Črno morje? --AndrejJ 14:49, 28 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Slika 

message: Trditev, da" podatki, na katerih Kocbekov esej stoji in pade, je enako temeljito opravilo tudi Skupno pismo španskih škofov škofom vsega sveta zaradi vojne v Španiji, izdano 1. julija 1937; to pastirsko pismo so nato v ljubljanski škofiji objavili kot prilogo k deseti številki Ljubljanskega škofijskega lista. V osmi številki Ljubljanskega škofijskega lista, 2. avgusta 1937, pa je škof Gregorij Rožman dodal k napovedi objave omenjenega pastirskega pisma španskih škofov še naslednjo obsodbo Kocbekovega eseja" je ocena avtorja trditve (pisca članka na Wikipediji), ki predpostavlja, da je pismo profašističnih španskih škofov v in Rožmanova zavrnitev Kocbekovega članka upravičeno. Sklepanje o upravičenosti Kocbekovih očitkov oziroma o upravičenosti njegovih kritikov (podpornikov fašističnega režima v Španiji), je naloga zgodovinopisja, ne pa avtorja članka na Wikipediji.
Nič manj problematična ni naslednja trditev: "Ko so bila dejstva o španski državljanski vojni z navedenim Slovenčevim člankom in s pastirskim pismom španskih škofov razkrita, Kocbekovega stališča ni bilo več mogoče argumentirano braniti." Avtor članka sicer opremi odstavek s sklicem na delo "Mariborski župan dr. Alojzij Juvan in njegov čas" Maksimiljana   Frasa, ki pa je izšlo pri EPOS: Društvo Gledališče Kolenc, zato ne gre za znanstveno monografijo, ki bi bila relevantna za ta sporen podatek o že tako problematični zgodovinski tematiki, ki je še danes predmet kulturnega boja.
thread_title:  Pristranskost članka v prid domobranski recepciji zgodovine
Pogovor:Valerij Ivanovič Tokarjev

message: Ali slediti angleški wikipediji, ki ne loči astronavtov od kozmonavtov, ali ruski, ki jih loči. Predlagam ruski zgled, če je to v redu. Tam sta posebej, seznam kozmonavtov in seznam astronavtov. Seveda je ločevanje kozmonavtov od astronavtov običajno tudi pri nas.. --xJaM 02:52, 28 sep 2004 (CEST)
Potemtakem bo treba uvesti še kitajske tajkonavte --Heretik 07:41, 28 sep 2004 (CEST)
Ja, saj. Ali pa francoske, nemške, angleške, .. astronavte, ki so leteli v ruskih plovilih. --xJaM 11:59, 28 sep 2004 (CEST)
Oni so kozmonavti, bi rekel. Ampak, če se pogovarjate o različnih člankih ali kategorijah, bi rekel, da naj gre vse pod "vesoljec". SSKJ pravi: 
 vesoljec -jca m (o) kdor je 
 usposobljen za vesoljske polete: vesoljci 
 so pristali na luni; uriti vesoljce; obleka 
 za vesoljce // prebivalec vesolja, ki ni 
 zemljan: fantastični film o vesoljcih
in
 vesoljka -e ž (o) ženska, ki je 
 usposobljena za vesoljske polete: 
 vrnitev prve vesoljke na zemljo
--romanm (pogovor) 13:14, 28 sep 2004 (CEST)
Ni slaba zamisel, ja, Roman. Hec je tudi ker so »vesoljec«, »kozmonavt«, »astronavt« pravzaprav sopomenke, ki jih tudi različno uporabljamo, predvsem glede na razvoj svetovne kozmonavtike/astronavtike. 'Zahodni svet' verjetno nikoli ne bo uporabljal izraza kozmonavt, ker verjetno preveč spominja na rdeče železne čase - čeprav se ne brani sorodnega izraza »kozmos«. Pa tudi se bo verjetno potrebno malo navaditi na izraz »vesoljec«, ker astronavte in kozmonavte večkrat uporabljajo. Vesoljec mogoče bolj spominja na marsovce, čeprav je definicija SSKJ zelo natančna. Sicer so pa tudi marsovci usposobljeni za vesoljske polete. Najbrž. Aja, saj pravi SSKJ tudi o tem. Ali smo tudi že rešili problem prestavljanja kategorij? Ja, menda ni problema s tem. Ali ima še kdo kakšen argument za in proti vesoljcem, predem prestavim obe kategoriji kozmonavtov in astronavtov v novo? --xJaM 14:50, 28 sep 2004 (CEST)
Kaj so pa potem bitja iz vesolja, npr. E.T.? --Heretik 14:58, 28 sep 2004 (CEST)
Vesoljci, he, he. Ali morda zunajzemeljska bitja. Angleško extraterrestrials. --xJaM 15:05, 28 sep 2004 (CEST)
Morda "nezemljani"? --romanm (pogovor) 15:08, 28 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Kozmonavti, astronavti ..
Pogovor o sliki:Znamka Kocbek 2004.jpg

message: Ali zna kdo prepisati besedilo pesmi Roki, ki se pojavlja na znamki? Meni uspe dešifrirati le tole:
replies: text: Med svojima rokama ...

text: kakor med dvema ...

text: nobena izmed njiju ...

text: naj je ...

text: levica je bila ...

text: desnica pa pametna ...

text: ena je jemala, druga ...

text: druga kakor druge sta se ...

text: in ... polovična ...
??? --romanm (pogovor) 21:56, 28 sep 2004 (CEST)
----
Edvard Kocbek: Roki

text: Med svojima rokama sem živel

text: kakor med dvema razbojnikoma,

text: nobena izmed njiju ni vedela,

text: kaj je počenjala druga,

text: levica je bila nora od srca,

text: desnica pa pametna od spretnosti,

text: ena je jemala, druga izgubljala,

text: druga pred drugo sta se skrivali

text: in opravljali polovična dela.

text: Ko sem danes bežal pred smrtjo

text: in padal in vstajal in padal

text: in se plazil po trnju in skalovju,

text: sta mi bili roki enako krvavi.

text: Razpel sem ju kot žrtvena ročaja

text: velikega tempeljskega svečenika,

text: ki z enako vnemo pričujeta.

text: Vera in nevera sta bili en sam plamen,

text: vzdigoval se je visok in vroč.
--AndrejJ 17:33, 29 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Besedilo pesmi
Pogovor o Wikipediji:Arhiv navedkov

message: Roman, morda je bolje, da damo zadevo v arhiv, ko pride nov članek!? --AndrejJ 21:56, 28 sep 2004 (CEST)
replies: text: Hm, morda pa res. Sam sem razmišljal, da je tale arhiv pravzaprav skupek izbranih navedkov, kakor so se pojavili na glavni strani. Če ga vzameš, da je to skupek preteklih navedkov, je res bolje to, kar praviš ti. --romanm (pogovor) 22:32, 28 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Kdaj arhivirati 

message: Na Template talk:QOTD smo enkrat zbirali predloge za novega, pa smo se pozneje odločili za Kocbeka, ki ga imamo na Template:QOTD že od 28. septembra. Zdi se mi, da je že skrajni čas za spremembo. --romanm (pogovor) 00:28, 4 dec 2004 (CET)
thread_title:  Predlogi
Pogovor:Konstruktor (računalništvo)

message: Vprašanje: ali ni konstruktor enak inženirju (npr. strojni, letalski,... inženir)? Če je to tako, potem ne rabimo dveh ločenih nazivov. LP, --Klemen Kocjancic 08:13, 30 sep 2004 (CEST)
Ja, načeloma ni razlike, čeprav nekako izraza uporabljamo ponavadi ločeno. Konstrukterji (konstruktorji) so lahko brez izobrazbe in kaj projektirajo, inženirji pa so končali kakšno tehniško šolo. Zanimivo tudi zakaj se pri letalskih konstruktorjih najbolj uporablja ta izraz, čeprav se dejavnosti reče konstrukterstvo in ne konstruktorstvo. Pa tudi nikoli ne slišimo izraza »raketni konstruktor«, temveč raketni inženir. --xJaM 10:48, 30 sep 2004 (CEST)
replies: text: Hecne so te besedne zveze. Če napraviš načrt za stružnico, si verjetno »strojni inženir«, če napraviš načrt za letalo, si »letalski konstruktor«, če pa za barko, si pa »navtični arhitekt«. :) Oziroma, vsaj tako sem mislil sam. SSKJ pravi, da konstruktor ni le načrtovalec, ampak »tisti, ki uresničuje svoje (izvirne) zamisli, zlasti na področju tehnike. Se pojem res še vedno uporablja v tem pomenu? Kolikor se sam spoznam na to — in to ni veliko — bi konstrukt[e|o]rja razložil v članku o inženirju, ta naslov pa prepustil objektnemu programiranju. --Peterlin 10:57, 30 sep 2004 (CEST)
Sedaj bo treba iti na "kaj je povezano sem" in ustrezno popraviti vse konstruktorje letal, avtov ipd. --Heretik 12:07, 30 sep 2004 (CEST)
replies: text: :Aaaaargh :P gotovo obstaja preprostejša rešitev, npr. konstruktor (računalništvo)... pa se drugi konstruktorji pustijo tu. --spiko-carpediem 12:26, 30 sep 2004 (CEST)

text: : Ali v2., da se iz obstoječih člankov naredi konstruktor->snovalec --spiko-carpediem 12:38, 30 sep 2004 (CEST)

text: : Menim, da je najboljša rešitev V1 - torej, da se tukaj opišejo tudi vsi konstrukterji/konstruktorji. Takšni konstruktorji v računalništvu so novejši izrazi, konstruktorja pa sta bila načeloma že Arhimed ali da Vinci. Sam bi uporabljal le eno kategorijo, inženirji kot smo rekli, konstruktorje in inženirje pa bi preusmerjal na obe strani. To je seveda drugače, kot bi naredil Primož. --xJaM 12:47, 1 okt 2004 (CEST)

message: Če lahko še naprej razvijem Primoževo pripoved o tem kdo je kaj, oziroma kaj dejansko konstrukt[o/e]r počne? Sam imam nekaj malega izkušenj (~15 let) s tem, in se mi zdi Primoževo razmišljanje zanimivo. Kaj, recimo, bi bil nekdo, če bi neodvisno od vsega razvil nek pogon za neko vesoljsko plovilo? Raketni inženir ali konstrukter? Načrtovalec načeloma načrtuje nekaj kar je že dognanega. Recimo nek nov raketni motor, ki je bil teorijsko, pa tudi kmalu zatem tudi praktično udejanjen (~ 1920./1930. takole na pamet). In seveda med 2. sv. vojno tudi uporabljen, kar se gotovo spomnijo še danež živeči Londončani in tudi piloti Kraljevega vojnega letalstva (RAF) nad Rokavskim prelivom in Francijo (V-1, V-2, R-1/2, Redstone, ..., N1, ...) . Ta drugi stric pa izvaja nekaj kar še ni dognanega - strogo teorijsko ali pa tudi praktično ne. Seveda so pri tem v veliko pomoč zakoni o energiji (0., 1., 2., ...). MMG za konstrukterja je dobro da ne kadi :]  --xJaM p L # 06:12, 29 januar 2006 (CET)
thread_title:  Funkcija
Pogovor:Cezar (naslov)

message: Kak zgodovinar bo to bolje vedel, pa vseeno... Kolikor vem, so vsi »legitimni« cesarji ta tak ali drugačen način vlekli svojo kontinuiteto do rimskega cesarstva. Na Zahodu sta bila to avstrijski cesar in nemški kajzer, ki sta se imela za dediča Svetega rimskega cesarstva, ki se je spet imelo za dediča rimskega cesarstva. Na Vzhodu je to ruski car, ki se je imel za dediča bizantinskih cesarjev. Zgleda samooklicanih cesarjev, ki ju ni kronal papež, pa sta recimo Napoleon in Bokassa. --Peterlin 12:41, 1 okt 2004 (CEST)
replies: text: Samooklicana sta bila tudi Hajle Selasije I. (čeprav mu je menda bilo usojeno, vsaj za časa regentstva cesarice Zavditu) in Štefan Uroš IV. Dušan Silni. Etiopski neguši so vlekli črto še od Kralja Salomona. Za japonske vladarje, pa angleška stran nekako pojanjuje, da načeloma Japonska nikoli ni bila imperij v tem pomenu, razen menda za časa dveh vladarjev. --xJaM 12:55, 1 okt 2004 (CEST)
thread_title: Kdo je lahko cesar
Pogovor:Podatkovna zbirka

message: Ali tisti, ki se s tem več ukvarjate, razlikujete med pojmi »podatkovna baza«, »podatkovna zbirka« in »zbirka podatkov« (in morda »baza podatkov«?), ali pa jih uporabljate kot sinonime? --Peterlin 12:49, 1 okt 2004 (CEST)
In pa, mimogrede, med naštetimi sistemi za upravljanje podatkovni zbirk je verjetno vsaj ena napaka: namesto Posgress bi verjetno moralo pisati Postgres (ki je sicer zgodovina, iz te veje kaže največ življenja PostgreSQL. --Peterlin 12:49, 1 okt 2004 (CEST)
replies: text: Zbirke se mi zdijo neupravljane, kar ni lastnost sodobnih baz. Mogoče bi vseeno bilo treba bolj poudariti "Sistem za upravljanje s podatkovno bazo". Sam poznam le nekaj izmed naštetih baz, in sem jih prepisal z neke spletne strani, tako da so napake verjetne, a se bodo sčasoma odpravile. --spiko-carpediem 04:06, 3 okt 2004 (CEST)
thread_title: Baza vs. zbirka

message: Izbirsal sem seznam podatkovnih baz oz sistemov za upravljanje s podatkovnimi bazami, ter ga dodal v novo kreirani članek SUPB
Stdazi 23:10, 20 april 2007 (CEST)
thread_title:  Izbris 

message: Prosim za prestavitev na naslov podatkovna zbirka. Bibliotekarski terminološki slovar razlikuje pomena obeh izrazov takole:
* podatkovna zbirka - sistematično zbrani in organizirani podatki, namenjeni poizvedovanju; sin. zbirka podatkov
* podatkovna baza - zbrani podatki, ki skupaj z bazo znanja omogočajo ekspertnemu sistemu sklepanje in izpeljavo odločitev
Hvala. --Eleassar pogovor 11:51, 16. april 2013 (CEST)
Urejeno. Ne razumem pa, zakaj naj bi bila potrebna administratorska pooblastila.--Irena
replies: text: Potrebna so za prestavitev članka. Prestavitev samo pogovorne strani je postranskega pomena. ;) --Eleassar pogovor 23:40, 22. april 2013 (CEST)
replies: text: :Eh, ja ... hvala! :) --Irena 23:47, 22. april 2013 (CEST)
thread_title: Predlog za prestavitev
Pogovor:Topologija

message: Prvi stavek:
replies: text: Topologija je vrsta čiste matematike oziroma geometrije, ki se ukvarja le s tistimi lastnostmi množice X, ki se ohranjajo vsako obrnljivo, v obe smeri zvezno transformacijo X-a.
bi verjetno moral biti:

text: ..., ki se ukvarja le s tistimi lastnostmi množice X, ki ohranjajo ... --xJaM 22:45, 2 okt 2004 (CEST)
replies: text: : Sem popravil.
Imam še dve vprašanji - takole na hitro.
* ali sploh obstajajo množice, ki so homeomorfne (uf, kakšna beseda) in imajo različne razsežnosti?
* ali se slučajno pojem razsežnosti v matematiki razlikuje od dimenzije, kakor se razlikujeta krogla in sfera?
--xJaM 04:50, 13 mar. 2005 (CET)

message: Prostoromerstvo = geometrija = zemljepis
Tole urejanje pa vračam ... vse kar najdem je   --Andrejj (pogovor) 07:35, 12. avgust 2018 (CEST)
thread_title:  Prostoromerstvo?
Pogovor:Hubblova razvrstitev galaksij

message: Na angleški strani je slika Hubblove razvrstitve galaksij in nosi spet neko novo licenco, imenovano Creative Commons License. Kaj takšna licenca pove, oziroma kaj omejuje? V tej licenci nekaj piše o razširjanju izpeljank. Lahko to sliko poslovenim, ali moram pač narediti novo? Ima kdo kakšno idejo? --xJaM 02:10, 5 okt 2004 (CEST)
thread_title:  Licenca slik
Pogovor:Južnoslovanski jeziki

message: Na bolgarskih straneh o  južnoslovanskih jezikih berem, da je tam starocerkvenoslovanščina podveja bolgarščine in ji rečejo starobolgarščina, če prav razumem. V članku o njej se nekaj govori o naših dveh jezikoslovcih, Kopitarju in Miklošiču, ki sta ta jezik poimenovala po imenu, kot ga poznamo danes, drugi jezikoslovci v njem vidijo starosrbsko narečje, tretji pa starobolgarščino (nemško Altbulgarisch). Kaj, če bo kdo kdaj našel še pojem staroslovenščine? Ali še sploh velja danes, da starocerkvenoslovanščino uvrščamo v vzhodno vejo južnoslovanskih jezikov? Kaj pa zahodna veja? Ali so ti jeziki nastali iz nič ali so bile na delu kakšne druge 'kvantnojezikovne fluktuacije'? Še naprej bom raje veselo sledil spoznanjem povezav med slovenščino in etruščino. Če se ta teorija res kdaj izkaže za pravilno, bo to pravi paradigemski premik. Seveda, vsakdo lahko najde v tujem jeziku nadomestek za neko slovensko besedo. Primer: Trieste proti Trstu. Hmh, poglejmo kaj pravi SES na str. 688 o trstu:
 trst -a m 'močvirska ali vodna rastlina Phragmites australis', trsten, trstenke, trstje, 
 trstika. Beseda se zaradi glasovnega sovpada delno meša s trs. Enako je stcslovan. trъstъ 
 'trst, bičje',  hrv., srb. trst 'trst', narečno rus.trostь (knjižno trostnik), 
 starejše češ. trest 'trst'. pslovan. *trъstь je dalje sorodno z lit. trušis 'trst, bičje', 
 let. trusis v enakem pomenu, srvnem. struch, nem. Strauch 'grm', stprus. strambo 
 'strn', let. striebs, stroubs 'trsje, ločje, slama', gr. thryon 'ločje', 
 kar so vse tvorbe na osnovi ide. korena *(s)ter- 'trd, tog, nepremičen' z različnimi 
 determinativi...
Saj se menda krajevno ime Trst nekako nanaša na trst, ali pač ne. Odkod Italijanom beseda Trieste, pa je težje reči. SES tudi razvojno loči starocerkvenoslovanščino od bolgarščine in makedonščine.. --xJaM 22:01, 8 okt 2004 (CEST)
replies: text: Mislim, da imajo nekateri bolgarski jezikoslovci svojstven pogled na razvoj slovanskih jezikov in vlogo bolgarščine pri njem. --romanm (pogovor) 00:12, 9 okt 2004 (CEST)
thread_title:  Starocerkvenoslovanščina / starobolgarščina 

message: Bošnjaščina kot ime za jezik ne obstaja niti uradno niti neuradno in kot tako tudi ni sopomenka bosanščini. -Ta nepodpisani komentar je dodal/-a 213.157.226.3 (pogovor • prispevki).
thread_title:  Bošnjaščina?
Pogovor:9. oktober

message: Mislim, da je bil Andrić Srb - umrl je, denimo, v Beogradu. Bil je tudi član Mlade Bosne in zato interniran, piše v Opći enciklopediji JLZ. Hrvaška Wikipedija pa v :hr:Ivo Andrić pravi, da je bil hrvaško-srbski književnik. V resnici verjetno jugoslovanski, ampak zagotovo ni bil Bošnjak. Pravzaprav rabimo kakšne literarne zgodovinarje. --romanm (pogovor) 15:16, 10 okt 2004 (CEST)
replies: text: Sova (Leksikon Cankarjeve založbe - 1988) pravi, da je bil srbski in tudi član SANU, sicer pa študirav v Zagrebu in na Dunaju.  --AndrejJ 17:11, 10 okt 2004 (CEST)
thread_title:  Ivo Andrić
Pogovor:Kočevski zbor

message: Datume sem nalašč pisal v takšni
replies: text: 1. X. do 3. X. 1943
namesto v takšni obliki:

text: 1. do 3. oktobra 1943
Razlog je ta, da lažje klikneš večji napis, tisto enko pa moraš zdaj prav ciljati ... --romanm (pogovor) 23:44, 10 okt 2004 (CEST)
Ja, razumem. Je pa za sedanje razmere to zares neobičajen zapis. Če meniš, da je tako bolje, seveda popravi nazaj. Lahko bi načelo bilo tudi:

text: prbvega do tretjega oktobra 1943
kar je tudi malce neobičajno. --xJaM 01:07, 11 okt 2004 (CEST)
thread_title:  Datumi
Pogovor:Deljivost brez kvadrata

message: Zanimivo bi bilo slišati zakaj se deljivost brez kvadrata sploh uporablja? Po glavi mi hodijo izrazi kot protokoli brez posredovanja informacij in QNR, pa ne vem čisto točno, kako se to tam uporablja. Ampak menda se (pri pametnih karticah, tj.). --romanm (pogovor) 23:47, 10 okt 2004 (CEST)
thread_title:  Uporaba?
Pogovor:Armada

message: Angleški članek o armadi govori pravzaprav o vojski. --xJaM 03:03, 11 okt 2004 (CEST)
Ja, to je problem pri vojaški terminologiji. Izmenično mi in oni uporabljamo za več stvari, pomenov eno ime. LP, --Klemen Kocjancic 10:00, 11 okt 2004 (CEST)
thread_title:  Armada
Pogovor:Vojaške formacije

message: Flota mi zveni dokaj napihnjeno. Ali ni letalska flota (zračna flota) lepše kar letalstvo, pomorska flota pa ladjevje. Pa tudi sicer na primer izraz artilerija, če pa imamo Slovenci že od nekdaj še en izraz - topništvo. --xJaM 03:15, 11 okt 2004 (CEST)
Glede flote (ang. Fleet) - SV nima toliko ladij/letal, da bi sestavili eno, zato se opiram na ameriško poimenovanje. Zato tudi ne moremo uporabiti letalstvo, saj ta izraz zajema vse letala (tako civilna kot vojaška), medtem ko ima flota točno določeno hierarhijo, isto za pomorstvo. Glede artilerije/topništvo - artilerija zajema vse artilerijska orožja (topovi, havbice, raketometalci,...), medtem ko topništvo samo topove (teoretično). SV ločuje oba pojma in imamo obe klasifikacije. LP, --Klemen Kocjancic 09:57, 11 okt 2004 (CEST)
replies: text: Ja, se mi je zdelo, da bo problem glede flote/letalstva - kar sem pozabil omeniti pri vprašanju. Vsekakor za letalsko floto težko uporabimo izraz letalstvo, ki zaobjame vsa letala. Ali res nimamo vseeno še kakšnega (bolj domačega) izraza za »floto«? Če je artilerija širši pojem, potem naj tako bo. Sicer sta pa pojma PMSM sopomenki - saj tudi SSKJ pravi za topništvo - vsa močna strelna orožja kopenske vojske, letalstva in mornarice, in sevda enako za artilerijo, tako da. Sam si ne bi izmišljal, oziroma uporabljal na vso silo tujke - seveda je to le lastno mnenje. Če slovensko vojaško izrazoslovje uporablja te izraze, jih bo (morala) tudi wikipedija, ali ne. --xJaM 11:06, 11 okt 2004 (CEST)
thread_title:  Flota 

message: A manjše formacije kot so vod, četa itd. (če je še kaj takega) tudi spadajo zraven? Me zanima, kakšnim enotam poveljujejo nižji čini. --Tone 09:38, 16 jun. 2005 (CEST)
Te spadajo pod vojaška enota. LP, --Klemen Kocjančič 09:40, 16 jun. 2005 (CEST)
thread_title:  Vod, četa..
Pogovor:Vod

message: Lepo je sicer, da navajamo še izraze v tujih jezikih, vendar zakaj ravno v angleščini in morebitno še v nemščini. Saj niso le angleške/ameriške/avstralske/kanadske in nemške vojske prispevale k izrazoslovju. Če smo že pri tem, lahko navajamo tudi amharske, arabske, armenske, francoske, ruske, srbske, ... izraze. Verjetno pa je to v navadi. Pri korpusu berem, da izhaja beseda npr. iz francoščine. Stari jeziki gotovo poznajo svoje vojaške enote (falanga in kar je še..), ki ne sovpadajo več s sodobnim poimenovanjem, zato niso primerni za navajanje kot je to velikokrat običaj pri nekaterih prevzetih izrazih (zemljepis/geografija,..) --xJaM 11:13, 11 okt 2004 (CEST)
V angleščini predvsem zaradi tega, ker je mednarodni jezik, v nemščini pa zaradi tradicionalne povezanosti (npr. v slovenskih ljudskih pesmih najdemo še veliko starih izrazov (Regiment po cesti gre)). Na slovensko vojaško terminologijo je največ vplivala nemška (prek nje tudi francoska) in nato srbska. Trenutno se večina izrazov nanaša na nemške oz. angleške; srbski se odstranjujejo (čeprav pred 4 leti ko som hodil v knjižnico MORSa, je bilo tam več kot polovica učbenikov v srbohrvaščini). LP, --Klemen Kocjancic 11:30, 11 okt 2004 (CEST)
Klemen, še glede uporabe krepkega besedila. Običajno ga uporabljamo le za nazivna gesla. Ti ga uporabljaš velikokrat skozi vse besedilo. Ali lahko najdeš kakšen drug način za poudarjanje gesel, ki se ponavljajo. Ponavadi je nosilno geslo v članku le eno, včasih sta dva ali mogoče tudi več - in če se gesla ponavljajo krepko, to lahko zmede bralce. Sicer je lepo, da se lahko vidi poudarjeno geslo, tako kot je sedaj pri četi. Sam sem popravil to pri tvojih zadnjih vnosih za vojaške enote. Predpostavljam pa, da boš nazaj popravil na svoj slog. Upam, da bomo našli odgovarjajočo rešitev. --xJaM 11:50, 11 okt 2004 (CEST)
thread_title:  Tuji izrazi
Pogovor:Sod

message: Ali ni naftna enota mogoče sodček? Vsaj zdi se mi, da v poročilih vsak dan rečejo: "cena sodčka te in te nafte je dosegla toliko in toliko..."?
Ko sem pisal se mi je zdelo da je 160 L malo preveč za sodček (piva, vina). Pogledal sem v Veliki slovar slovenskega knjižnega jezika in samo pod geslom sodček je tudi ??sodček?? nafte.
Malo bolj bom moral gledati v ta slovar. Moja napaka, pa oprostite krbvemu začetniku. KAJ IN KAKO PA GOVORIJO NOVINARJI JE POPOLNOMA DRUGA PESEM!
Predvsem pa velika hvala Vam in ostalim za sprotne koristne in potrebne kotekcije.
Se bom že še kaj nauči.

message: Naslednji korak po združitvi vsebin dosedanjih gesel sod in sodček bo ponovna razdružitev na: 1. razločitveno stran, 2. sod (posoda) in 3. sodček (prostorninska enota).MGTom 17:18, 13 avgust 2006 (CEST)
thread_title:  Združitev in razdružitev
Pogovor:Zgodovina

message: Opažam, da ni časovnega traku za čas pred letom 0.
Na kak način se je izdelal trak od leta O naprej?
Ja, dobro si opazil. Za leta pred našim štetjem ga je potrebno še narediti. Sam sem naredil kratek program v C-ju in nato ročno vnašal vsako stran posebej. Sedaj ko je Roman že usposobil (ro)bota Neneka se da to vnesti tudi samodejno. Lahko mu predložiš v njegov seznam nalog, pa bo verejtno to z veseljem postoril. --xJaM (p) 22:30, 13 okt 2004 (CEST)
Navedek Milana Vidmarja je dobeseden, čeprav je dvojna negacija in zato lahko dvoumna; lahko ga tudi zlektoriramo.  --Ziga 12:16, 22 januar 2006 (CET)
replies: text: Hm, močna izjava. Če je to zapisal on v svojem življenjepisu (kot je navedeno), bi pustil tako kot je. Saj je zadosti razumljivo povedal, mar ne. --xJaM p L # 17:11, 22 januar 2006 (CET)

message: Pmm vsaj trenutno - ni potrebe po dveh ločenih geslih zgodovina in zgodovinopisje. Zato predlagam združitev. --IP 213 12:59, 26. marec 2009 (CET)
thread_title: Združitev