lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Toast Havaji

message: Zakaj se mu reče »toast Havaji«? --romanm (pogovor) 15:14, 13 feb. 2005 (CET)
Verjetno zaradi ananasa. --Janez Novak 15:16, 13 feb. 2005 (CET)
Pogledal sem še geslo ananas - plantaže ananasa tam so slavne in veliko konzerviranega pride na mize kot toast Havaji (pravijo Nemci).--Janez Novak 15:19, 13 feb. 2005 (CET)

message: ===Sestavine (za 2 osebi)===
* 4 rezine toasta
* 100 gramov narezane šunke za toast
* 100 gramov ementalca ali sira za toast
* 4 rezine ananasa (vloženega)
* malo masla
* eventuelno češnje brez pečk, brusnična marmelada, …
===Priprava===
* namažite rezine toasta z maslom (samo na eni strani)
* pečko segrejte na 180 °C
* na toast položite šunko
* na vsako rezino toasta položite rezino ananasa
* v sredino rezine ananasa lahko daste češnjo brez pečke, brusnično marmelado ali kaj podobnega (sladkega)
* na sredino rezine položite rezino sira
* pecite približno 20 minut. Toast je pripravljen, ko se sir stopi.
Na podoben način lahko spečete tudi Havaji pico. --Klemen Kocjančič (Pogovor - Talk) 18:38, 17 december 2005 (CET)
thread_title:  Prestavljen recept 

message: * 4 rezine toasta
* 100 gramov narezane šunke za toast
* 100 gramov ementalca ali sira za toast
* 4 rezine ananasa (vloženega)
* malo masla
* eventuelno češnje brez pečk, brusnična marmelada, …
thread_title: Sestavine (za 2 osebi)

message: * namažite rezine toasta z maslom (samo na eni strani)
* pečko segrejte na 180 °C
* na toast položite šunko
* na vsako rezino toasta položite rezino ananasa
* v sredino rezine ananasa lahko daste češnjo brez pečke, brusnično marmelado ali kaj podobnega (sladkega)
* na sredino rezine položite rezino sira
* pecite približno 20 minut. Toast je pripravljen, ko se sir stopi.
Na podoben način lahko spečete tudi Havaji pico. --Klemen Kocjančič (Pogovor - Talk) 18:38, 17 december 2005 (CET)
thread_title: Priprava
Pogovor:Aleš Bebler

message: Je res smiselno navajati akademski naslov takoj na začetku članka? Veliko znanih ljudi ima doktorat znanosti ... --romanm (pogovor) 20:39, 13 feb. 2005 (CET)
Če je smiselno, ne vem. Podobno ima npr. Milan Vidmar, (ki pa je velikokrat navajan z nazivom doktorja znanosti). Kolikor pa vem, običajno to ni v navadi (npr. Anton Melik, Anton Peterlin, Janez Strnad). --xJaM 20:52, 13 feb. 2005 (CET)
Mislim, da je "fer", če napišemo dr. Če je človek že naredil doktorat, naj se ga doda zraven. Glede tega je lahko kdo tudi občutljiv.--Avs3nik 21:51, 13 feb. 2005 (CET)
replies: text: Saj smo večinoma dovolj »fer«, da (vsaj) omenimo, da je oseba naredila doktorat. Bolj zagnani navedejo(mo) še temo in naslov doktorske disertacije. Lahko pa smo zagnani kot Klemen in tvorimo novo kategorijo. --xJaM 21:56, 13 feb. 2005 (CET)
Vem, da obstajajo ljudje, ki se pritožijo, ker ob svojem imenu ni dr. Za nekatere je to zelo pomembno. Rajši ne izzivajmo.--Avs3nik 21:58, 13 feb. 2005 (CET)

text: Če je temu tako, mora v enciklopediji veljati za vse enako. Pa so navedeni doktorski nazivi v slovenskih enciklopedijah? --xJaM 22:01, 13 feb. 2005 (CET)
Ne, niso. Če človek pride v enciklopedijo, že nekako privzameš, da je vsaj doktor znanosti, če že ne veteran vojne za Slovenijo. Smiselno pa bi bilo navesti teme doktoratov, PMSM. --romanm (pogovor) 22:09, 13 feb. 2005 (CET)

text: Morda je enostavneje, če dr. izpustimo, po potrebi je omenjen že v člankih. --AndrejJ 22:14, 13 feb. 2005 (CET)
Saj tudi mi ob naslovu ne napišemo doktor tako kot v tiskani enciklopediji. V taki enciklopediji je tudi primanjkovanje prostora in se omejijo na najpomembnejše.--Avs3nik 14:17, 14 feb. 2005 (CET)
thread_title:  Dr. 

message: Mladinina stran o njegovem sinu Antonu Beblerju malo drugače govori o predvojnem obdobju. Alešu se je 1937 v Moskvi, kjer je bil politični begunec, rodil sin, leta 1939 pa se je prostovoljno vrnil v Jugoslavijo na prestajanje zaporne kazni. --romanm (pogovor) 21:52, 13 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Predvojno obdobje
Pogovor:UDBA

message: Zakaj je zunanja povezava na stran, ki ne obstaja?--Avs3nik 14:11, 14 feb. 2005 (CET)
Zakaj obstajata povezavi na strani udba.net in udba.org? Ne ena ne druga ne nudita relevantnih virov informacij v zvezi z Udbo ali afero Lajovic (udba.net je potekla, udba.org je navadna komercialna stran). Predlagam za izbris. | Tcie 23:08, 29 maj 2005 (CEST)
thread_title:  Zunanja povezava 

message: Ali nebi imeli za glavni naslov UDBA, saj je bolj znano med ljudmi (podobno kot CIA)? LP, --Klemen Kocjančič 14:58, 14 feb. 2005 (CET)
Se popolno strinjam, ne vem kdo bo iskal za tem naslovom.--Avs3nik 15:17, 14 feb. 2005 (CET)
thread_title:  Naslov članka 

message: Zakaj stran navaja izraz v srbščini? Uradni jezik v Jugoslaviji je poleg makedonskega in slovenskega namreč bil srbohrvaški, torej preden se je ta jezik razcepil na tri, štiri, druge ... --romanm (pogovor) 23:51, 15 feb. 2005 (CET)
replies: text: Ja, vendar ta jezik zapisan tudi v cirilici, ali ne. Sam še pomnem stare, stare rdeče, zelene, jurje kjer je pisalo СФРЙ. --xJaM 00:03, 16 feb. 2005 (CET)
replies: text: : Če niso bili ruski, je verjetno vseeno pisalo СФРЈ?  Sicer pa začenjam dvomiti, da je vedno smiselno zapisovati imena organizacij z različnimi abecedami. Potem bi tudi OZN morali našteti v petih uradnih jezikih? --romanm (pogovor) 00:13, 16 feb. 2005 (CET)

text: : Ja, vidiš tako je, če uporabljaš rusko tipkovnico za pisanje srbščine (oziroma srbohrvaščine v cirilici). Seveda, ja, J. Verjetno ni vedno smiselno, tri različna imena pa bo WP že menda prenesla. --xJaM 00:24, 16 feb. 2005 (CET)
thread_title:  Srbohrvaščina 

message: Povsem napačno tolmačite UDBA kot Unutrašnja državna bezbednost/ Notranja državna varnost.
Pravi naziv glasi: Uprava državne bezbednosti/ Uprava državne varnosti (UDV)
Lahko kdo to potrdi? LP, --Klemen Kocjančič 10:15, 29 maj 2005 (CEST)
replies: text: Sam sem ves čas mislil, da UDBA pomeni Uprava državne bezbednosti. Sem pa šele zdaj odkril, da imamo stran o njej. :) --Peterlin 16:00, 6 jun. 2005 (CEST)
thread_title:  Komentar anonm. uporabnika 

message: Naslednji odstavek mi ni jasen:
replies: text: Kasneje pa je Lajovic objavil podatke tudi v knjigi z naslovom Med svobodo in rdečo zvezdo. Imena pa so bila okrnjena, izbrisan je namreč ves slovenski politični vrh.
Znam ga tolmačiti na vsaj tri načine:
* pisec je imel vpogled v prave arhive Udbe, zato ve, kaj manjka in kaj ne
* Lajovic sam je v knjigi napisal, da je izbrisal imena slovenskega političnega vrha
* nekdo je shranil zapise z www.udba.net in ugotovil, da v knjigi ni vseh imen, ki so bila na spletu
Kaj od tega je res? Lepo bi ga bilo napisati jasneje.
Poleg tega – malo sem sicer pozabil – ali se ni izkazalo, da so bila na www.udba.net tako imena sodelavcev Udbe kot tudi imena tistih, o katerih je Udba zbirala podatke? --Peterlin 16:00, 6 jun. 2005 (CEST)
thread_title: Udba.net
Pogovor:Rdeča zvezda

message: MMG, kalifornijska zastava se mi zdi malo hecna. Če si jo še kdo ni ogledal - tule je:
replies: text: Resda so Rusi grozili z invazijo in resda je Kalifornija čisto na zahodu, ampak rdeče zvezde in ruskega medveda jim hkrati vseeno ni bilo treba dati na zastavo, da bi jim prizanesli!  (Ja, vem, ta zastava je starejša od sovjetske.) --romanm (pogovor) 22:32, 14 feb. 2005 (CET)
Na tej zastavi po mojem ni ruski medved ampak grizli ali njgova kalifornijska "žlahta". Ali ne obstaja nek žogobrc klub "Crvena zvezda"?--Janez Novak 22:50, 14 feb. 2005 (CET)
thread_title:  Kalifornija über alles
Pogovor:Rdeča orjakinja

message: Fino bi bilo, če bi članek kritično prebral še kdo. Na lastno pest sem popravil, da so Aldebaran, Betelgeza itd. zvezde, ki jih lahko opazujemo s prostim očesom. Nameravam popraviti še stavek o zlivanju jeder (ni res, da se helijeva jedra zlivajo v kisikova, ta pa naprej v ogljikova in dušikova, saj je kisik težji od ogljika ali dušika), verjetno pa mi je ušlo še kaj. --Peterlin 10:15, 15 feb. 2005 (CET)
Malo sem še uredil nekaj povezav in popravil nekaj drobnih napak. Bom pa še v celoti pregledal vse članke, ki jih je nedavno naložil in uredil Edmoon. Poleg tega bi bilo dobro tudi malo izboljšati jezik, izražanje in slog, ker je to prevajano. Rad bi tudi povprašal Edmoona ali je vse to morda strojno prevajal in, če sploh govori slvensko, pa še nekako nisem uspel priti v stik z njim. --xJaM 11:01, 15 feb. 2005 (CET)
thread_title: Strokovni pregled?
Pogovor:Mura

message: A kdo ve še kakšno mesto? --romanm (pogovor) 19:34, 15 feb. 2005 (CET)
thread_title:  Mesta ob Muri 

message: Nekaj (ampak odločnih) besed o mlinih na Muri. Mlin na Muri "Sevad da dobi to oznako" mora biti plavajoč. 
Mlin na Muri je plavajoč mlin.
Da mlin priznamo za plavajoč mora biti tako vodno kolo, kot hišica v kateri se melje na vodi. 
Babičev mlina je na suhem, večima mlevskih strojev je poganjana z elektriko. Pa še vse obiskovalke šlata po ritih.
Bili so v preteklosti (na žalost jih  ni več) pravi mlini na Muri. Potem so Avstrijci zgradili plavajoč mlin pri Murecku (na naši strani je Cmurek). 
Potem so v Ižakovcih (imajo tudi brod čez Muro in muzejćek bürjaćev, urejevalcev obrežij) zečeli gradit5i in zradili mlin "NA MURI".
thread_title:  Mlini na Muri 

message: V članku trenutno piše:
replies: text: "Ena najhujših poplav ob našem delu Mure je bila 11. in 12.11.1925. Po močnem in dolgotrajnem deževju se je Mura na široko razlila in poplavila številne vasi na obeh straneh. Najhuje so bili prizadeti Veržej, Dokležovje in Petišovci, tudi v Murski Soboti je voda segala več kot dva metra visoko. Slovenski gospodar opisuje tragedijo: 'Za Prekmurje se lahko reče, da ga taka nesreča še ni nikoli zadela. Vsled strašnega naliva so izstopili vsi potoki in Mura je zalila celo pokrajino v višini več metrov.' "
Želel sem v članek dodati sliko poplave iz leta 1925 iz takratnega Ilustriranega Slovenca, vendar na 4. strani le-ta navaja:

text: "Lendava, glavna prekmurska voda, je v noči na 13. november tako narasla, da je proti jutru prestopila nasipe; od 11 dopoldne pa je že od vasi Črnelavci dalje do Murske Sobote drla z vso silo čez bregove ter z veliko naglico zalila vso Mursko Soboto. /.../ Mura je bila tokrat nekoliko bolj mirna, le na nekaterih mestih je prestopila bregove ter preplavila okolico."
Kako je zdaj s tem, so bile poplave v Murski Soboti novembra 1925 posledica pobesnele Mure ali Ledave? V prvem primeru lahko uporabimo to sliko, v drugem pa najbrž ni relevantna. Najbrž bo res Ledava, ker je tudi bližja železniški postaji, ki se omenja. --romanm (pogovor) 22:36, 26. junij 2017 (CEST)
thread_title:  Poplave leta 1925 

message: Objavljene koordinate izvira Mure so v resnici koordinate izvira Drave pri Toblachu. 89.142.33.43 19:16, 20. februar 2024 (CET)
replies: text: , hvala za opombo. — Yerpo Ha? 20:13, 20. februar 2024 (CET)
thread_title:  napačne koordinate
Pogovor:Seznam slovenskih partizanskih brigad

message: Tu bi vprašal kakšne narekovaje bomo privzeli pri imenih slovenskih partizanskih brigad (in seveda tudi v splošnem drugod), da ne bomo kasneje slučajno preusmerjali. Ali angleški tip "/", ali tip »/«?. --xJaM 23:23, 15 feb. 2005 (CET)
Meni je čisto vseeno. Sam uporabljam "" iz navade. Ali obstaja kakšno pravilo glede tega?  LP, --Klemen Kocjančič 23:30, 15 feb. 2005 (CET)
Trenutno pišem o članek o narekovajih, povzet po odličnem Sinuhejevem članku o slovenščini v angleščini - če bo kaj razjasnil. To nam še manjka v slogovnem priročniku. Jaz in Primož npr. uporabljava usredinjeni dvojni narekovaj »/«. --xJaM 23:55, 15 feb. 2005 (CET)
thread_title:  Slog narekovajev
Pogovor:Narekovaj

message: Se mi zdi, da „ABC“ in »ABC« izhajata iz skupne osnove, ki je najbolj vidna, če serifne črke povečaš:
replies: text: „ABC“
Tiste vejice spodaj in zgoraj so potem potovale proti sredini in postale vodoravno simetrične, pa smo dobili tole:

text: »ABC«
To sem nekoč slišal od sodelavca in se mi je vse razodelo. --romanm (pogovor) 00:09, 16 feb. 2005 (CET)

text: Zanimivo. To bi lahko nekako vnesli v članek. Kaj so pa potem npr. Rusi naredili, da so jih obrnili? Morda so pred 6.,7.,8. stoletjem brali od desne proti levi, pa so pozabili na to.  --xJaM 00:26, 16 feb. 2005 (CET)
thread_title:  Nastanek oblik 

message: V računalništvu (če odmislimo TeX ali kake programe za stavljenje) so najbolj običajni "dvojni zgornji" narekovaji, ki jih Beseda prednastavljeno pretvori v »dvojne srednje«. --AndrejJ 21:48, 17 feb. 2005 (CET)
thread_title:  Računalniški narekovaji 

message: SP2001 v paragrafu 461 pozna dvojni srednji narekovaj (» «), enojni srednji (› ‹), dvojni spodaj-zgoraj („ “), enojni spodaj-zgoraj (‚ ‘) ali dvojni zgornji (" "). Naprej omenja, da se lahko uporablja tudi narekovalni pomišljaj ali pa tudi le ležeči tisk. In svetuje, da pri gnezdenju narekovajev te znotraj pišemo drugače. Le pri pisanju z roko predpisuje dvojni narekovaj spodaj-zgoraj.
V Pravilih sami uporabljajo dvojni srednji narekovaj. Pri teh stvareh je pravzaprav enotnost po vsej Wikipediji pomembnejša od tega, kateri narekovaj se izbere. --Irbis 22:19, 17 feb. 2005 (CET)
replies: text: Ta del se mi je zdel tako zanimiv, da sem ga skopiral sem... Da, da v pogovorih se najde marsikaj zanimivega. --Igor 10:53, 18 feb. 2005 (CET)
thread_title:  SP 2001
Pogovor:Italijanski vojni zločini druge svetovne vojne

message: Ali ima kdo podatke za ital. vojne zločine na vzhodni fronti? Za druga bojišča imam podatke, za Rusijo pa prvič slišim, da bi CSIR naredil kaj takega. LP, --Klemen Kocjančič 08:47, 16 feb. 2005 (CET)
Če znaš italijansko, lahko pogledaš, če je kaj na Crimini di guerra (sem naredil link v članku)
Drugače pa glede tistega o neizročitvi zločincev. V BBCjevem dokumentarcu so nekaj omenili, da je bilo to zato, ker so po kapitulaciji sprejeli Badoglia kot zaveznika (oz. nekaj takega, so bluzili na dolgo in široko...), le ta pa je imel iz Etiopije dovolj masla na glavi (bojni strupi, bombardiranje bolnišnic RK, masakri po neuspelem atentatu na it. guvernerja...), sodišče pod britansko kontrolo pa je obsodilo le enega, ki je bil odgovoren za smrt nekaj brit. vojnih ujetnikov, sicer pa antifašist --Heretik 09:01, 16 feb. 2005 (CET)
*Zgodovinar izpostavljen na BBC je bil Michael Palumbo, ki pa nima na spletu o tem kaj dosti, pač pa ima knjigo o Palestinsko-Izraelskih zadevah.
*Nesrečni edini ital. general, ki je bil obsojen in ustreljen pa je omenjen v kronologiji 2.svet. vojne za dan 9. september 1943:
**September 9 - Allies come ashore at Taranto and Salerno. - izkrcanje zaveznikov
**Badoglio orders his military to stop any hostilities and the Germans begin to disarm the Esercito. prekinitev sovražnosti, kapitulacija
**King Victor Emmanuelle and Prime Minister Badoglio flee Rome and set up a Government in Brindisi. The Italian Armed Forces become confused and leaderless. They do not know whether to fight the Germans or not. kralj beži, kot tudi sicer vojska
**German troops try to occupy Bari harbor. General Nicola Bellomo, commander of the XII MVSN Zone, forms a group of Italian forces and counter-attacks the German position, with himself personally leading the action. Bellomo joines men of 151st Militia Legion, 9th Engineer Regiment and some sailors, guardie di finanza and carabinieri. Atleast 100 men, more or less, with few support weapons comprise this emeregency Italian force. After two hours of fighting, The Germans were ousted out of Bari. General Bellomo was wounded more than one time in this event to je srž: Bellomo v stilu našega Maistra organizira odpor proti nemcem v Bariju in s stotnijo na hitro zbranih italijanskih vojakov zadrži nemce, pri tem je večkrat ranjen.
*Nadalnja usoda Belloma pa najbrž v odprtem arhivu: Defendant: Nicolo Bellomo Place of Trial: Bari 1945 July-1970 Feb v dokumentarcu - kot je zgoraj opisano
*Očitno je bil Bellomo velika anti-fašistična zgaga MGTom 09:48, 16 feb. 2005 (CET)
*Dodal tolmačenje angleškega besedila MGTom 21:44, 16 feb. 2005 (CET)
Aja pa tole, v tale sklop bi se dalo še marsikaj dodati o it. ravnanju med vojnama, kar bi sicer logično sodilo v tale sklop, vendar naslov ("...2. sv. vojne") to nekako izključuje --Heretik 09:03, 16 feb. 2005 (CET)
thread_title: CSIR
Pogovor o predlogi:Ločila

message: * apostrophe je opuščaj (apostrof).
* prime pa načeloma ni opuščaj.
* ali je | cevovod (računalništvo) v redu?
* ali je interpunct interpunkt? Drugače je to vrsta srednje pike (angl. middle dot).
* »tri pike« sem po vzoru tropičja 'predelal' v trozvezdje (tipografija) (ali »trozvezdje (ločilo)« ?). Ali je to v redu?
* ali je že kdo naletel na znak interrobang. Morda ga lahko damo tudi ven?
* # se je iz »znaka za število« prevzel kot številski znak.
* & znak &, ampersand ali še kako drugače?
--xJaM 10:19, 16 feb. 2005 (CET)
Predlogi:
interrobang ( ‽ ) --> (v)praklicaj 
# lojtra, planke
@ afna --> pri                       janez@podjetje.si -->  janez pri podjetje
Ločila so povezana s tipkovnicami (delam nekaj na tem...) nekatera so neposredno dosegljiva, nekatera samo posredno skozi kodne tabele. Recimo opuščaj-apostrof-prime so PMSM na večini tipkovnic predstavljeni z istim znakom‽
--AndrejJ 10:27, 16 feb. 2005 (CET)
thread_title:  Ločila
Pogovor:Ekvator

message: NN, notranje povezave so večinoma res pod »Glej(te) tudi«, lahko pa jih damo tudi med besedilom. V tem primeru sem npr. hotel takoj pokazati od kod izhaja približna vrednost  dolžine ekvatorja. Sedaj se to pač ne vidi več. Glej tudi je namenjen načeloma bolj tistim pojmom, ki še niso razloženi med samim besedilom - seveda ni pa to nujno. Na en: je npr. navedena vrednost 40.070, če pa preračunaš iz Zemljinega ekvatorskega polmera, pa pridelaš še 5 km. --xJaM 23:38, 16 feb. 2005 (CET)
thread_title:  Mesto notranjih povezav 

message: Spodnji stavek je potencialno zavajajoč:
replies: text: Proti poloma se vzporedniki ožajo, tečaja sta točki.
Da se ga namreč razumeti tudi tako, da so vzporedniki vse bližje skupaj, kar seveda ni res (kjerkoli na kateremkoli vzporedniku na Zamlji smo, je naslednji najbližji vzporednik vedno približno 111 kilometrov stran) in verjetno ni to, kar je pisec hotel povedati. Če prav razumem, bi radi povedali, da so vzporedniki krožnice z tem manjšim polmerom, čim bližje proti polu gremo. Ima kdo še kakšno idejo, kako to povedati lepo in jasno? --Peterlin 14:26, 18 feb. 2005 (CET)
Kaj pa takole (preprosto) 'matematično' ('geometrično') rečeno:

text: V polih se vsi vzporedniki sekajo in sta tečaja točki.
--xJaM 15:15, 18 feb. 2005 (CET)
Povedal sem lapsus. Se oproščam. Seveda gre v tem primeru za poldnevnike. --xJaM 15:22, 18 feb. 2005 (CET)
 
Morda kdo ob sliki dobi kakšno idejo. --xJaM 15:34, 18 feb. 2005 (CET)
thread_title:  Se vzporedniki ožajo? 

message: Tole: "Prvi povratniki, ki je najbljiži ekvatorju je južni ter severni povratnik." je tako grozno, nerazumljivo in še slovnično narobe, da sem vrgel ven. Vsaj dokler se nekdo ne domisli, kaj je bilo sploh mišljeno in napiše na pravilen in razumljiv način. --84.255.205.11 19:24, 8. maj 2008 (CEST)
replies: text: Mirno bi lahko vrgel ven še tisto o osnovni šoli (sem zdaj jaz). Sicer pa kar pogumno, če znaš še kaj napisati o temi. --Yerpo Ha? 19:26, 8. maj 2008 (CEST)
thread_title:  Povratniki
Pogovor:Splav

message: Poznamo tudi splavarjenje! Po Savi in Savinji. Poveži!--Janez Novak 12:39, 17 feb. 2005 (CET)
replies: text: Ne razumem, zakaj tega ne storiš kar sam? (Če te moti, popravi.)  --matijap | pogovor 14:41, 17 feb. 2005 (CET)
thread_title: Drugi pomeni
Pogovor:Umetni splav

message: Je res pomemben podatek, na kolikšno časovno enoto se opravi splav? Jaz bi to bolj smatral kot zanimivost. --Wikipedius Rex 19:21, 25. julij 2013 (CEST)
replies: text: Zakaj sprašuješ? Saj podatka ni (več) v članku. — Yerpo Ha? 21:25, 25. julij 2013 (CEST)

text: Ignoriraj zgornje, vidim, da si sam popravil. Se strinjam s popravkom. — Yerpo Ha? 21:26, 25. julij 2013 (CEST)
thread_title:  Splavov na uro 

message: V Sloveniji se vsako uro opravi umetni splav. 
Morda kak vir? --AndrejJ 22:29, 17 feb. 2005 (CET)
----
Tukaj  piše:
Kazalniki 
Celje : Slovenija
 
Št. vseh splavov/1000 žensk v rodni dobi 
25,76 :  24,27 
 
Št. umetnih splavov/1000 žensk v rodni dobi 
20,02 : 18,76 
 
Št. spontanih splavov/1000 žensk v rodni dobi 
2,41  :  2,46 
Št. splavov/100 živorojenih 
71,52 : 69,23 
 
Št. umetnih splavov/100 živorojenih 
55,59 :  53,52 
 
Št. spontanih splavov /100 živorojenih 
6,69 :  7,01 
 
Tabela 9: Nekaj kazalnikov reprodukcije, regija Celje, Slovenija, povprečje 1995 - 1999
--AndrejJ 22:34, 17 feb. 2005 (CET)
replies: text: Tudi bralkam Cosmopolitana se očitno zdi ta članek napisan napačno in pristransko (dvomijo tudi o podatku 1 umetni splav/h, kar znese cca. 9000/leto). Ga zna kdo napisati bolje in predvsem preveriti podatek z navedbo vira? --romanm (pogovor) 23:49, 23 julij 2005 (CEST)
thread_title:  Pogostost 

message: V članku so PMSM nekatere trditve, za katere bi dejal, da izražajo osebni pogled pisca na tematiko:
replies: text: Splav je prekinitev življenja zarodka.

text: Ubiti osebo, razen v izjemnih okoliščinah je moralno nedopustno dejanje.

text: Glede na to, da ni nobenega trenutka v času nosečnosti, ko bi se zarodek spremenil iz neosebe v osebo, je splav prekinitev življenja.
Upam, da se strinjamo, da so vprašanja o živosti zarodka in obstoju pogojev, pod katerimi je moralno dopustno ubiti osebo (če je to sploh kdaj dopustno), sporna (pri tem ste zagotovo opazili, da odgovorov ne ponujam). Zna kdo to napisati bolj nepristransko? --romanm (pogovor) 21:37, 18 feb. 2005 (CET)
Kdaj se spremeni iz neosebe v osebo?
To res ni težko vprašanje, niti o tem ni dosti dvoma. Pravo ima menda definirano, da oseba "nastane" z rojstvom.
Če trdimo, da je nerojeni zarodek oseba, imamo paradoks tudi v wikipediji. --84.255.205.11 13:49, 1. junij 2008 (CEST)
thread_title:  Nepristranskost 

message: Pogostnost umetnih splavov je dokumentirana na straneh Inštituta za varovanje zdravja []
Primerjava "da se v Sloveniji vsako uro naredi umetni splav" velja za leto 1999.
Račun ni težak: 8760 splavov deljeno 365 dni deljeno 24 ur je natančno 0,99 splava na uro.
Leto prej (1998) 1,04 splava na uro.
Zadnji podatki kažejo močan upad (predvsem zaradi "after" pilule), vseeno pa delež splavov mladoletnic ne upada. V letu 2004 (zadnji podatki) se naredi splav vsako uro in 22 minut.
Ambrozd 11:49, 24 marec 2007 (CET)
thread_title:  Pogostnost splavov
Pogovor:Common Gateway Interface

message: Če je ime tega gesla »CGI« (in ne »Cgi« (oziroma »cgi«)), potem naj bo tudi ime (naslov) tega članka takšen. Potrebno je prestaviti na CGI, oziroma v skladu z dogovori o p oimenovanjih, če gre slučajno za preusmeritev, razločitev, ... Silence-r to lahko npr. kar sam postoriš, da klikneš na zgornji gumb »prestavi«, če ga še nisi zapazil. --xJaM 11:49, 18 feb. 2005 (CET)
thread_title:  [[Ime]] 

message: OK hvala za opozorilo in nasvet. Sem še novinec pa mi ni še vse ravno najbolj jasno (in pregledno). Sem enostavno spregledal.
Se zgodi, ne. Tu moram še dodati, da se pa lahko zgodi npr. da ime ni pravilno zapisano. Moj nick bi se npr. znašel pod XJaM in ne pod xJaM. V takšnih primerih se napiše opomba, da je naslov pomanjkliv. Ali pa najbolj značilen primer C++, ker znak »+« ni dovoljen v imenih, zato si (lahko) pomagamo s »C plus plus«...
Aja, seveda, če ti ni kaj jasno ali karkoli pregledno, kar naprej z vprašanji. Zato so tukaj VW (veteranski Wikipedisti). --xJaM 13:35, 18 feb. 2005 (CET)
Kaj pa tam počne PHP3, ki je že dolgo zgodovina? Sedaj že "petka" počasi izpodriva 4.x, osebno bi pa napisal kar PHP. --Heretik 14:14, 18 feb. 2005 (CET)
Prevod kratice CGI vmesnika se glasi "skupni prehodni vmesnik". Na slednjem URL naslovu se nahaja prevod v slovarju informatike, ki opredeljuje omenjeno definicijo. --L. Woititz 13:05, 22. junij 2009 (CEST)
thread_title:  Res je CGI
Pogovor:2. slovenska narodnoosvobodilna udarna brigada »Ljubo Šercer«

message: Ta zastava (zastava SFRJ) je sicer (verjetno) zgodovinsko 100 % pravilna. Me pa zanima, če so jo borci Šercerjeve brigade res nosili, ali so nosili tedanjo zastavo Slovenije? --xJaM 11:54, 18 feb. 2005 (CET)
Ja, to sem vstavil, ker nisem našel slovenske različice (ali jo imamo tukaj). To naj bi bila le nadomestna zastava, dokler bi dobili brigadno zastavo (kar pa predvidevam, da se ne bo (nikoli) zgodilo). LP, --Klemen Kocjančič 12:08, 18 feb. 2005 (CET)
thread_title:  Zastava