lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Zastave jugoslovanskih socialističnih republik

message: Wow! Tole stran so dali na en:Template:Did_you_know, tako da je danes na prvi angleški strani. Čutim se počaščenega, upam le, da nisem ustrelil kakega kozla (stran je šele od danes...). --romanm 00:06, 21 jun 2004 (CEST)
Čestitke! --XJam 00:07, 21 jun 2004 (CEST)
replies: text: Hvala! Če ima kdo čas, pa naj na hitro malo pogleda, če je vse res ali kaj manjka, prosim. --romanm 00:11, 21 jun 2004 (CEST)

text: Sem že pogledal. Edino kar sem dodal je bila povezava in še to na slovenski strani. Drugega v grobem nič. Še enkrat čestitke. --XJam 00:16, 21 jun 2004 (CEST)
replies: text: : Še enkrat hvala (tokrat na pravi strani). :-) --romanm 00:41, 21 jun 2004 (CEST)
thread_title:  ''Did you know?''
Pogovor:Sopomenka

message: Zakaj navajamo angleške sopomenke? --romanm 12:51, 21 jun 2004 (CEST)
Edini argument, ki ga imam za to je, da znanja ni nikoli dovolj. --XJam 12:54, 21 jun 2004 (CEST)
replies: text: PMSM povezave interwiki zadostujejo, angleščina pa le razteguje sicer simpatičen kratek članek. Bi te motilo, če ta odstavek vržem ven? --romanm 13:15, 21 jun 2004 (CEST)

text: Ne. --XJam 13:24, 21 jun 2004 (CEST)
* Vojna in mir nista sopomenki. Glavna razlika med njima je časovno trajanje (spopad lahko traja le nekaj minut, vojna najmanj eno leto). LP, --Klemen Kocjancic 00:21, 3 nov 2004 (CET)

text: To sem povzel po en:, kjer piše:

text: * compare to synonyms: war and armed conflict

text: Ali potem vržemo ven? Ali oborožen spopad zamenjamo z npr. oborožen spor (kar je sicer malo mimo usekano, vsaj po pravilih prevajanja, pa tudi pri nas se čudno sliši)? Pa tudi Bebler v svoji definiciji ne govori o časovnih omejitvah - ali pa je potrebno dopisati. Ja, pa tudi Bouthoul, Singer in Kende uporabijo vojno in oborožen spopad kot sopomenki, če sem pravilno razumel definicije v članku o vojni. --xJaM 01:07, 3 nov 2004 (CET)
thread_title:  Angleščina
Pogovor:Svetlobno leto

message: Vidim, da nismo dosledni pri pisanju kratic. Za astronomsko enoto je dosežen nek konsenz in sedaj pišemo a.e. (brez presledka). Pri svetlobnem letu in npr. pri letih pred našim štetjem pa pišemo sv. l. in pr. n. š. s presledki - kar se mi zdi v redu. Zato bi PMSM tudi a.e. morala biti ali a. e. ali ae (AE), brez pikic. Za konsenz pisanja kratic a.e. glej tudi Pogovor:Astronomska_enota --XJam 13:48, 21 jun 2004 (CEST)
thread_title:  Prisanje kratic 

message: Kakor med drugim pravi SSKJ sta »zgled« in »primer« načeloma nakako sopomenki. Zato ne vidim razloga za popravek, razen seveda zaradi sloga. Missmarple  ali misliš drugače? Slovar pravi še za primer - za zgled, za ponazoritev. --xJaM 19:06, 2 nov 2004 (CET)
replies: text: Mislim, da gre za pomensko razlikovanje case vs example. S tega vidika to urejanje ni bilo upravičeno in sem ga pozneje razveljavil.

text: Po SSKJ2:

text: Primer:

text: * stvar, enota, po kateri se lahko očitno, neposredno spozna, dokaže kak splošnejši pojem, pravilo

text: * stvar, enota iz skupine stvari, enot, na katero se kak pojem, pravilo nanaša

text: Zgled:

text: * dejanje, ravnanje, po katerem se kdo ravna, ga posnema

text: * stvar, enota, po kateri se lahko neposredno pokaže, ponazori kak širši, splošnejši pojem

text: --TadejM pogovor 05:00, 26. maj 2023 (CEST)
thread_title:  Zgled proti primeru
Pogovor:Šahovska notacija

message: Igor! Kaj je bil Philip Stamma? Kakšen avtor? Avtor česa? Ali je mišljeno mogoče, da je bil pisatelj, kar bi izhajalo iz angleščine? --XJam 10:47, 22 jun 2004 (CEST)
Ja, naj bi bil šahist in avtor šahovskih knjig.--Igor 11:48, 22 jun 2004 (CEST)
Ahah. Hvala za odgovor. Vidim, da si že popravil na pisatelj. Lahko bi zapisali tudi »pisec šahovskih knjig«, da ne bi koga zavajali. --XJam 12:28, 22 jun 2004 (CEST)
thread_title:  Philip Stamma 

message: :To je zaključena razprava o predlagani prestavitvi. Prosimo, ne spreminjajte je. Nadaljnje komentarje objavite na pogovorni strani v novem razdelku. Urejevalci, ki želijo ugovarjati glede zaključene razprave, naj po pogovoru na pogovorni strani zaključevalca razmislijo o pregledu prestavitve. Ta razprava se ne sme več spreminjati.
Rezultat predloga za prestavitev je bil: stran prestavljena.  —Upwinxp ✉ 15:04, 24. februar 2023 (CET)
----
replies: text: Šahovski zapis →  – Predlagam prestavitev članka na šahovska notacija. To je ustaljen izraz, ki ga uporablja Šahovska zveza, in edini, ki se pojavi v SSKJ in Gigafidi. — TadejM pogovor 13:13, 13. februar 2023 (CET)
*: WP:NPP. A09|(pogovor) 19:03, 13. februar 2023 (CET)
* Ping u, ki je malo bolj domač v tem. Jaz ne poznam šahovskega izrazja in se bom vzdržal. —Upwinxp ✉ 10:59, 14. februar 2023 (CET)
* V bistvu za, čeprav mi zapis zveni bolj domače ... ---Andrejj (pogovor) 20:15, 15. februar 2023 (CET)
Ta razprava je zaključena. Prosimo, ne spreminjajte je. Nadaljnje komentarje objavite na ustrezni razpravni strani. Ta razprava se ne sme več spreminjati.
Kategorija:Pogovor (šah)
thread_title:  Predlog za prestavitev (13. februar 2023)
Pogovor:Einsteinov zapis

message: S tem v zvezi je povezana šala, ki sem jo že dolgo tega slišal od Andreja Bauerja, ne vem pa, če je on avtor. Koliko je i^i? Ja, 32 vendar: 1 + 4 + 27 = 32. :-) --romanm 18:26, 22 jun 2004 (CEST)
----
Je tretji zgled (TαβSαβ res pravilen?  Sam sicer nisem nikoli bil toliko domač s tem zapisom, da bi lahko zatrdno rekel, ampak sam bi šel seštevat 16 členov, ne le diagonalnih. Tisti zgornji in spodnji indeksi pa so nekako povezani s kovariantnimi in kontravariantnimi vektorji in tenzorji, česar pa se tudi nisem nikoli naučil. --Peterlin 11:53, 27 jun 2004 (CEST)
Imaš prav. Sešteti je treba 16 členov. Zmedel me je enojni znak za vsoto. 
\sum_{\alpha , \beta =0}
bi verjetno 'lepše' zapisali
\sum_{\alpha=0}\sum_{\beta=0}
(Ali je to razlika?) Bom popravil. --XJam 13:26, 28 jun 2004 (CEST)
thread_title:  ''i'' na ''i'' (šala)
Pogovor o Wikipediji:Medjezikovne povezave

message: Odstavek o težavah pri krajših zapisih notranjih povezav, predvsem s črkama »č/Č« in »ž/Ž«, bi premaknil raje na stran o urejanju slovenskih strani. Tema članka o povezavah na druge jezike je interwiki, tole pa ni neposredno povezano z njim (če smo pri hroščih, jih ima MediaWiki kar precej). --romanm 09:58, 24 jun 2004 (CEST)
V redu. --XJam 11:53, 24 jun 2004 (CEST)
thread_title:  Tema članka: interwiki 

message: Ali je vrstni red člankov v drugih jezikih kaj pomemben? --Heretik 07:12, 20 avg 2004 (CEST)
Mene edino moti pri urejanju, ker (včasih) tiste dvočrkovne oznake niso vedno po abecedi. Prej, ko je bilo še malo manj teh oznak, oziroma tujih wikipedij, je še šlo. Vendar, ker je ja: že vseskozi prisoten, pa nl: tudi, mi nikoli ni bilo jasno kaj je prej ja: ali nl:, ker se ja: potem nekako prikazuje kot Nippon, ali kaj že. Če ni celo »y«. Angleži mislijo, da mora njihova transkripcija pač veljati po celem svetu - pa to ne gre. Zakaj ne velja npr. armenska ali giz? Potem jih pa zložim in shranim stran. In me spet moti, ker potem spet ne vem kje je vrstni red. Prej so imeli, menda Poljaki razvrščanje po svoji (upam, da ne bom koga užalil - 'sklanfani') abecedi. Pa so menda potem Angleži rekli, da se ne bi v wikipedijah prikazovala krajevna imena jezikov, temveč, menda, kar v izvirnikih, če ne celo v angleščini. Če bi veljalo to za nas, bi bilo zelo preprosto, človek bi pogledal le na seznam jezikov, pa bi vedel zakaj gre. Tako se lahko tudi, poleg armenščine, ali starodavnega giza (kot da armenščina ni starodavna, ...) vprašamo zakaj pa ne velja razvrščanje jezikov po slovenskem vrstnem redu. Seveda saj lahko tudi tako pogledaš na seznam, a kateri.. Upam, Heretik, da sem ti sploh kaj odgovoril. Mogoče že. Povedal sem, menda le bolj lastno mnenje. Pa saj je to to, ne, da poveš lastno mnenje na pogovornih straneh, ali moraš biti pazljiv in kolikor toliko natančen. Pa še, komu so v bistvu namenjene povezave interwiki? Ali slovenskim uporabnikom, ali tistim, katerih jezik je navajan? ? --XJam 07:38, 20 avg 2004 (CEST)
Sam vedno sortiram jezike po njihovi dvočrkovni kodi. Povezave interwiki so namenjene primerjavi člankov za tiste, ki jih razumejo. Sam večkrat pogledam tudi v druge indoevropske jezike; saj ne, da bi jih vse razumel, ampak nek vtis o temi že dobiš. --romanm (pogovor) 15:26, 20 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Vrstni red 

message: Kakšen dogovor: dva sta za, dva pa proti. LP, --Klemen Kocjančič (Pogovor - Talk) 23:25, 13 junij 2006 (CEST)
thread_title:  Dogovor
Pogovor:Faradayeva kletka

message: Ta stran je povzetek strani .  195.246.2.221, ali lahko, prosim, potrdiš, da imamo dovoljenje avtorja za objavo pod GFDL, sicer bomo stran primorani izbrisati? --romanm 14:03, 27 jun 2004 (CEST)
Ob omembi objave tega članka tukaj, sem dobil odgovor g. Zupana iz Kvarkadabre:
 Mislim, da gre tukaj poleg samega vprasanja avtorstva, tudi za vprasanje oblike. Celoten sestavek o Faradeyevi kletki je napisan povsem Kvarkadabrovsko, medtem ko, se mi zdi, naj bi bil na Wikipediji bolj enciklopedicni slog. Po mojem sestavek kakrsen je sploh ne sodi na Wikipedijo.
Hvala za odgovor g. Zupan, to razumem kot delete...--Igor 16:24, 4 jul 2004 (CEST)
replies: text: Prav. Članek sem torej zbrisal. --romanm 19:04, 4 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Dovoljenje za objavo?
Pogovor:Navier-Stokesove enačbe

message: Tu nečesa ne razumem. Naslov članka je »Navier-Stokesove enačbe« (množina), zapisana pa je ena sama. Mar bosta sledili še vsaj dve enačbi (ki jih ne poznam), ali pa se množina nanaša na to, da enačba, če jo izpišemo v izbranih koordinatah, res razpade na tri enačbe, po eno za vsako smer? Če gre zgolj za slednje, je verjetno skladno z drugimi vektorskimi sorazmernostmi pametneje govoriti o Navier-Stokesovi enačbi v ednini. --Peterlin 09:26, 28 jun 2004 (CEST)
Ponavadi vedno govorijo o Navier-Stokesovih enačbah, ne. Nikoli v ednini. Ali ni množina tudi zaradi tega, ker je to v bistvu sistem takšnih enačb? Ali ni podobno z Eulerjevimi enačbami pri gibanju togega telesa? --XJam 13:15, 28 jun 2004 (CEST)
replies: text: Ampak sistem enačb je zaradi tega, ker zapisano enačbo izpišete v koordinatah, in ne zato, ker bi imeli sistem vektorskih enačb, ali pač? Drugače pa sem zdajle gledal po Cobissu in imaš prav, množinska oblika je res pogostejša - razen fizikov očitno vsi ostali uporabljate množino. Eulerjeve enačbe pa tudi fiziki naslavljamo množinsko. :) --Peterlin 14:10, 28 jun 2004 (CEST)
Profesor Škerget uporablja v svoji knjigi množino. —Ta nepodpisani komentar je dodal/-a 86.61.47.97 (pogovor • prispevki)
thread_title: Enačba ali enačbe?
Pogovor:Manometer

message: Strinjam se, da je ilirizem »čitati« v slovenščini arhaičen in da je »odbrati« primeren in ustaljen prevod za »odčitati«. Vseeno pa bo čitanje v nekaterih izpeljankah očitno vseeno preživelo - na pamet se spomnim zgleda »načitan«. --Peterlin 14:14, 28 jun 2004 (CEST)
Imaš prav. Dober zgled. Preživelo bo vsekakor, saj tudi lepo pogovorno ljudje skoraj večkrat čitajo kot berejo. Tukaj pridam še »čitanka«. Pojma »čitatelj« pa SSKJ npr. že ne dopušča več. --XJam 15:05, 28 jun 2004 (CEST)
thread_title: Čitanje in branje
Pogovor:Gottfried Wilhelm Leibniz

message: Tule so sicer mnenja, da je umrl en dan kasneje. --Heretik 07:53, 1 jul 2004 (CEST)
Kaj naj bi bil izraz "pravoznalec"? Ali se ga zamenja z pravnikom? lP, --Klemen Kocjančič 22:09, 23 maj 2005 (CEST)
Lahko ja. --xJaM 23:32, 23 maj 2005 (CEST)

message: Pravkar sem izničil urejanje 213.244.197.57, ki je v srbščini in prepisano iz . --romanm (pogovor) 23:48, 29 januar 2006 (CET)
thread_title:  Vrnjeno urejanje
Pogovor:Wolfgang Amadeus Mozart

message: Vse pod oznako za škrbino je prekopirano iz MOZART.doc. V dokumentu je kot avtorica zadnje spremembe navedena Silvana Gasar, povezavo na MOZART.doc pa sicer najdemo na strani Petra Novaka, profesorja glasbe na Srednji šoli Jesenice. 212.18.53.151, ali lahko potrdiš, da res imamo dovoljenje za objavo pod GFDL? Če ga nimamo, bomo prispevek morali umakniti. --romanm 23:18, 1 jul 2004 (CEST)
Kako ste se odločili? Morda bi kaj dopolnjevala, pa me zanima, saj ne vem, ali sploh lahko spreminjam tak članek... --Missmarple 08:19, 1 nov 2004 (CET)
Predlagam, da reč zbrišeš in napišeš na novo. --romanm (pogovor) 08:59, 1 nov 2004 (CET)(skratka dougcait)
thread_title:  Plagiat? 

message: Mimogrede, odločite se, v katero kategorijo boste uvrstili Dolžnost prve zapovedi K. 35, saj je navedena kot opera in hkrati kot oratorij. 
*Mimogrede, v wikipeidijo lahko piše vsakdo. Če o določeni temi na pogovorni strani ali v članku ni konstruktivne iniciative, potem se teme pač ne poglabljajo. Slovenija naj bi imela ogromno glasbenikov, ki pa so, očigledno, preveč zaposleni s svojimi cenjenimi karierami, da bi si blagovolili vzeti čas kaj prebrati, bognedaj celo napisati v enciklopedijo. Je pa polno nekih komentarjev, kako naj bi bilo. Dokler torej ni delovne sile, se v grobem vsebina in članki zgledujejo po večjih wikipedijah (npr. nemški ali angleški, itd.) Tam lahko najdemo članke o omenjeni skladbi (na dnu člankov pa so kategorije, kamor je dotična skladba razvrščena). Tako lahko preberemo :en:Die Schuldigkeit des ersten Gebotes, :de:Die Schuldigkeit des ersten Gebotes, itd, torej je skladba kategorizirana hkrati kot:
*(na de: Oratorium | Christliche Musik | Oper (Werk) )
*(na en: German-language operas | Singspiele | 1767 operas )
**Bilo bi zelo lepo, če bi nekdo, ki se s konkretno glasbeno tematiko ukvarja, kaj dopolnil ali komentiral. Kajti stavki v stilu odločite se, ne bodo padli na plodna tla. Kdo naj se odloča, če ni nikogar, ki bi se dotaknil teme? lp., Ziga 11:07, 4. avgust 2008 (CEST)
thread_title: Mimogrede
Pogovor:Laurent Schwartz

message: Kako je pri nas v navadi zapisovanje raznih francoskih šol? Angleži, kot zgleda, prisegajo na izvirne izraze, za nas se mi zdi to malce prehudo. Kako torej najbolje izdelati članke šol kot so:
* École Polytechnique
* École Normale Supérieure
* ...
Ne vem tudi sicer kaj je hujše. Izgovarjati izvirnike ali jih ('trdo') prevajati. --XJam 14:06, 2 jul 2004 (CEST)
replies: text: Osebno se mi zdi bolj 'pošteno' napisati izvirnike, kot vse 'na silo' prevajati, vesel sem tudi, ko v tuji književnosti opazim č-je, š-je in ž-je v navedenih naših besedah, ob katerih je tudi njihov način izgovorjave le-teh. Naravnost obupno pa je videti npr. v srbskih knjigah razne Ajnštajne, Cvajštajne, idr... Nadaljne iskanje npr. je tako skoraj nemogoče, če slučajno ne veš kako se ime pravilno napiše. Prav to se mi je vedno zdela velika prednost pri 'slovenskem' načinu prevajanja pred ostalimi Balkanci.--Igor 14:38, 2 jul 2004 (CEST)
replies: text: : ... dokler ne prideš do imen iz jezikov, ki uporabljajo nelatinične pisave, potem pa si na istem. :-/ --romanm 15:02, 2 jul 2004 (CEST)
replies: text: :: Yea, UTF-8 is our friend!--Igor 15:34, 2 jul 2004 (CEST)

text: : To verjetno misliš razne Hošimong Kvongšu Jamasakije ali Al-Akbar ibn Al-Sukišamirje :o) Srbi so včasih prizanašali in so (vendar samo včasih) zraven pisali izvirna imena. Imam pa univerzitetni učbenik splošne astronomije, kjer so imena 'piši kao što te majka učila...' Tudi Rusi so le včasih zapisali še zraven izvirnike. Škoda, ker so včasih srbski ali ruski viri zelo priročni. Heretik si zadnje čase 'lomi miško' z raznoraznimi armenskimi toponimi in lastnimi imeni. Ne vem no, kaj manjka npr. izrazu 'Politehnična šola/fakulteta' proti École Polytechnique... --XJam 15:19, 2 jul 2004 (CEST)
replies: text: :: Nič ne manjka, nasprotno - koristi! Dokler je zraven izvirna beseda.--Igor 15:34, 2 jul 2004 (CEST)

text: :: Da, saj. Problem smo imeli že s Čebišovim, kaj šele razni Kitajci. Tudi meni se "Politehnična šola" sliši čisto v redu - mi vsaj nekaj pove ne da bi moral znati francosko. Tudi ljubljanski univerzi se po angleško reče "University of Ljubljana", da nas razumejo. --romanm 15:29, 2 jul 2004 (CEST)

text: :: Do sedaj sem v glavnem delal povezave s slovenskimi imeni (včasih res trdo prevedenimi) v oklepaju pa sem pisal izvirnike. Npr. ena od najbolj znanih Francoska akademija znanosti (Académie des sciences). Velikokrat mi je uspelo dodati tiste razne kljukice in 'podkljukice', ki kakopak 'trdobučnim' Slovencem ne povedo kaj veliko. »ç« je »c« (ali pač nekaj med »c« in »s«) in 'basta'. --XJam 15:39, 2 jul 2004 (CEST)

text: :: Imamo tudi že npr. članke z izvirnimi imeni kot sta:

text: ::* L'Encyclopédie

text: ::* Philosophiae naturalis principia mathematica

text: :: Podobno 'fer' bi naredili npr. znane Evklidove Elemente (Stoiheia - beri po grško) v grškem izvirniku ali pa kakšno znano kitajsko, japonsko ali korejsko delo.
thread_title:  Francoske izobraževalne ustanove
Pogovor:Rakovica (meglica)

message: So eksplozijo supernove v 11. stoletju res opazovali Indijanci ali so bili to morda Indijci? Če so res bili Indijanci, bi lahko morda še bolj specificiral - Maji, Azteki, Tolteki ... --romanm 15:35, 2 jul 2004 (CEST)
Angleži so na strani o 4. juliju zapisali »Amerindians«. Res še nisem slišal, da so ta dogodek opazovali tudi v Amerikah, le za Kitajce. PMSM gre za severnoameriške indijance. Seveda je možno, da so to opazovali tudi Maji, katerih civilizacija je v tem času (menda) še zelo cvetela. Verjetno o tem piše tudi tista Rudermanova knjiga, kakor pravi angleška wikipedija. --XJam 15:52, 2 jul 2004 (CEST)
Sem imel prav. Na SEDS pravijo, da so jo opazovali verjetno 'umetniki' Anasazijev (čeprav so bili mogoče še kaj več, predvsem zaradi kulture samih Anasazijev) v današnji Arizoni (Kanjon Navajev (Navaho Canyon), White Mesa) in Novi Mehiki (Narodni park Kanjona Chaco). RR Robbins z Univerze v Teksasu je odkril tudi risbe Indijancev Mimbres v Novi Mehiki, ki verjetno kažejo na supernovo. --XJam 18:46, 2 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Indij(an)ci 

message: Crab je namreč v angleščini rakovica. Tudi v več astronomskih knjigah sem za M1 videl napisano Meglica Rakovica. Kaj bi bilo sedaj prav? -- Keber 14:37, 16 junij 2006 (CEST)
V članku je že tudi omenjeno to zadnje ime. Velikokrat je kar Rakovica, brez meglica, in če bi bilo to najpogostejše ime, bi bil članek pač 'Rakovica (meglica)'. Meglica Rakovica je lahko preusmeritev. --xJaM 16:12, 16 junij 2006 (CEST)
Boš imel prav. Pogledal sem še nekaj virov, ki potrjujejo, da je »Rakovica« res najpogostejše ime. Ker pa je pojem rakovica prisoten tudi na področju biologije in tehnike, bo verjetno v slogu poimenovanj na WP, prav Rakovica (meglica). Rakovica je tudi naselje v občini Kranj. --xJaM 19:27, 16 junij 2006 (CEST)
thread_title:  Rakova meglica ali meglica Rakovica?
Pogovor:Pitcairnovi otoki

message: Kakšno je pravilno slovensko ime te državice? Kar Pitcairn, po naseljenem otoku, kot imajo Francozi, ali Pitcairnski otoki, kot je zdaj, ali kako drugače? --romanm 16:04, 5 jul 2004 (CEST)
Ugibam na pamet. Pitcairnski otoki se sliši v redu. Res je, da imajo vse druge wikipedije, razen angleške kar Pitcarn. Rusi imajo oboje (Питкэрн in Острова Питкэрн). Na seznamu tujih imen GU RS z nujno in priporočeno rabo jih ni. --XJam 16:14, 5 jul 2004 (CEST)
replies: text: PMM bi moralo biti Pitcairnovo otočje (ali kvečjemu Pitcairnovi otoki), saj so poimenovani po Pitcairnu, kot piše v angleškem članku. Primer je podoben kot npr. Salomonovi otoki, Marshallovo otočje (oz. otoki) ali Cookovo otočje. Ali pa npr. Savdska Arabija vs. Saudova Arabija. Predlagam prestavitev. --Eleassar pogovor 16:13, 3 april 2007 (CEST)

text: V veljavnem mednarodnem standardu ISO 3166-1:2006 iz novembra lanskega leta je tako v angleški kot francoski različici le Pitcairn, zato tudi KSZI za novi slovenski standard SIST ISO 3166-1:2008 predlaga Pitcairn. Kot naravnogeografsko enoto pa bi otoke res lahko poimenovali Pitcairnovi otoki (vprašanje pa je, če bi jih lahko poimenovali Pitcairnovo otočje, ker gre le za manjše število po velikosti ne preveč različnih otokov). Draper 19:02, 7 april 2007 (CEST)
thread_title:  Ime?
Pogovor:Aram Iljič Hačaturjan

message: A za slike bankovcev (v tem primeru za 50 AMD) ravno tako velja, da se jih ne sme objavljati brez izrecnega dovoljenja?--Heretik 13:50, 6 jul 2004 (CEST)

message: Zanimivo. Google, npr. pod ruskim imenom Арам Ильич Хачатурян pravzaprav ne najde nič smiselnega. Sem že mislil, da ni pravilno zapisano - pa je. Ali so Rusi pač pozabili nanj, ali v čem je kaveljc - saj je Hačaturjan študiral na Moskovskem konzervatoriju in gotovo dolgo časa živel v Moskvi. Če ne bi imel značilnega 'armenskega' priimka, bi ga gotovo večina imela za Sovjeta, če ne za Rusa. Lažje sem našel osnovne podatke o Mjaskovskem in Gnesinu. Lahko bi navedli tudi ime, zapisano po armensko. --XJam 14:02, 6 jul 2004 (CEST)
replies: text: Sliko z armenskim imenom (brez tistega sovjetiziranega ruskega Iljiča) sem že našel, takoj ko pridem do programa, s katerim se lažje piše v "eksotičnih" pisavah, bom dodal.
thread_title:  Rusko ime 

message: Rimskega generala (ali karkoli je že bil) Krasa bo treba usmeriti drugam.... --Heretik 07:52, 15 jun. 2005 (CEST)
na RTV se piše Ples s sabljami, čeprav nekatere www strani dajo samostalnik v ednino. Naj bo množina.--Ziga 09:05, 15 jun. 2005 (CEST)
thread_title: Kras
Pogovor:Seznam računalniških vsebin

message: Ali lahko navedemo pojme iz računalniške grafike, kot so datotečni tipi ali raznorazni grafični formati. Ali pa računalniške igrice {ZZT, Tetris, ...} Verjetno lahko. Ali je seznam mišljen zgolj za 'teoretične' pojme. Veliko časa bodo navrgli verjetno tudi programski jeziki. Ker pa nam je angleška wikipedija 'pripravila pot', menda ne bo tako hudo. --XJam 18:38, 6 jul 2004 (CEST)
replies: text: Kateri angleški seznam misliš? Opazil sem, da ima angleška Wikipedija več seznamov, med njima tudi:

text: * List of terms relating to algorithms and data structures in

text: * List of computing topics

text: Prvi spada pod to čemur rečejo "computer science" in nekaj takega bi me zanimalo sistematično zapisati tudi v slovenščini, ker se mi zdi, da ima ta snov neko trajno vrednost, ki čez nekaj let ne bo popolnoma zastarala. Morda bi tudi mi naredili dva seznama, enega za teoretično računalništvo, drugega pa za informatiko. --romanm 22:34, 6 jul 2004 (CEST)

text: Nisem mislil na nek določen seznam. Kar na splošno sem mislil. S celo angleško wikipedijo. Ahah. Pojmi, ki so trenutno na seznamu so torej na prvem angleškem seznamu, jeziki itd pa na drugem. Edino ime se po angleškem vzorcu potem krega. --XJam 10:36, 7 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Računalniška grafika et al 

message: Kaj za boga je to? --AndrejJ 22:07, 24 apr. 2005 (CEST)
replies: text: Rekel bi, da v najboljšem primeru nič, v najslabšem pa marketinški novorek. Ven z njo. --romanm (pogovor) 22:15, 24 apr. 2005 (CEST)
Glede na zgodovino članka je to dodal Jani. Mogoče bo on pojasnil, kaj je to (predno se briše). LP, --Klemen Kocjančič 22:19, 24 apr. 2005 (CEST)

text: Sem že zbrisal. Če kdo ve, kaj (če sploh) je, naj pove in potem doda. --romanm (pogovor) 22:23, 24 apr. 2005 (CEST)
Našel: XJaM je pri Elektronika B3-34 navedel zadevo, tukaj je njen izvor: ru:Еггогология, žal ja slabo panjemajem ruskij ampam zdi se mi, da je to bolj Errorlogija ali nekaj takega. --AndrejJ 22:30, 24 apr. 2005 (CEST)
Еггоголо́гия — изучение скрытых возможностей микрокалькуляторов. ->
raziskovanje skritih možnosti mikroračunalnikov? --AndrejJ 22:33, 24 apr. 2005 (CEST)

text: Ti Rusi so pa res od hudirja! Stran bom obnovil in se opravičujem. --romanm (pogovor) 22:44, 24 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Eggogologija