lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:I

message: Mislil sem na to, da bi iskalni niz "j" vrnil kar članek "i", ker gre za eno in isto stvar (gl. zadnji stavek),ampak bo verjetno boljše pod j narediti kratek članek, ki razloži to zamenjavo in ponudi povezavo do i. Še prej pa razčistimo, ali bo naslov ostal i ali pa se mora preimenovati v imaginarno enoto.  
Trenutno pa je bolj važno, kako se tiste potence spravi vsako v svojo vrsto, pa tiste vrinjene formule, ki so precej večje od običajnega teksta, ter kako se sploh označuje te konstante (krepko, nagnjeno...?) --Heretik 11:33, 22 apr 2004 (CEST)
I je rezervirana za članek o latinski črki 'i'. Tu napišeš kaj vse pomeni ta črka - v matematiki, kriptozoopsevdoksenologiji, modi, ipd., in v vsaki posebej pač potem to opišeš. Imaginarna enota i bo potem nosila to kar je trenutno zapisanega. Za 'i' in za 'j' gre za isto stvar v nekih okvirih (matematika, elektrotehnika, ...), slikar pa bo recimo malo bolj zmeden. Naslov tako ostaja, samo vsebina se malo preuredi. 'i' je kot matem. konstanta, mislim da, označena ležeče. Podobno je z e, s π, π (črka) ali z א... --XJam 12:30, 22 apr 2004 (CEST)
Za  \begin{array} glej še TeXov zapis (še ni v slovenščini). Menda si lahko pomagaš z \begin{matrix} ali kaj podobnega. --XJam 21:05, 25 apr 2004 (CEST)

message: i v matematiki označuje imaginarno enoto, kvadratni koren od -1.
replies: text: i=\sqrt{-1}
Ker v prostoru realnih števil ni mogoče koreniti negativnih števil, i ni realno število. Ime je dobilo, ker naj bi si ga bilo težko predstavljati.
Uporablja se ga pri kompleksnih številih.
Celoštevilsko potenciranje imaginarne enote:

text: i^{4n}=1

text: i^{4n+1}=i

text: i^{4n+2}=-1

text: i^{4n+3}=-i
kjer je n celo število.
Njegova absolutna vrednost je enaka 1.
V polarnem zapisu se ga zapiše kot:

text: i=(1,\frac{\pi}{2}).
Kompleksna števila se precej uporabljajo tudi v elektrotehniki in na primer pri valovnih enačbah v kvantni mehaniki (npr. Schrödingerjeva enačba). Ker je v elektrotehniki oznaka i že rezervirana za tok, se imaginarno enoto označi s črko j, ki v abecedi sledi i.
af:I
bs:I
ca:I
da:I
de:I
el:I
en:I
eo:I
es:I
fi:I
fr:I
gl:I
ia:I
it:I
ja:I
la:I
nl:I
pl:I
pt:I
ro:I
sv:I
vi:I
yo:I
zh:I
thread_title:  Prestavljeno iz I
Pogovor:André-Marie Ampère

message: Sicer hvalevredna usmeritev, da imena tujcev pišemo z vsemi preglasi, me je že tepla. Potreboval sem tri ali štiri poskuse, da sem uganil, na katerih E-jih v imenu imenovanega gospoda so kakšni naglasi. Vztrajal sem samo zato, ker sem vedel, da ta članek imamo, sicer bi že zdavnaj obupal. Ugotavljam naslednje - popravite me, če se ne strinjate.
# Tako kot je Angležem vseeno, ali so na CSZ kakšne kljukice ali ne, tudi nam bolj ali manj »dol visijo« morebitna diakritična znamenja na črkah. Imena si zapomnimo brez razločevalnih znamenj.
# Skladno s prejšnjo točko je enciklopedija, v kateri najdemo samo imena z naglasi, omejeno uporabna (v računalniški latovščini je takšna enciklopedija »write-only« - članek sicer enkrat zapišemo, preberemo pa nikoli več, ker ga ne najdemo :)
Vidim dve rešitvi za to težavo:
# V imenu geselskega članka uporabljamo imena brez razločevalnih znamenj - v besedilu pa jih seveda lahko uporabimo (ta pristop uporablja denimo angleška vikipedija)
# Ime geselskega članka zapišemo z vsemi razločevalnimi znamenji, obenem pa ustvarimo tudi čimveč preusmeritvenih strani brez razločevalnih znamenj, z nepopolnim imenom ipd. Ideja za slednje ni moja - videl sem jo pri Romanu, je pa po mojem nadvse uporabna.
--Peterlin 16:26, 22 apr 2004 (CEST)
replies: text: Nekako se nagibam na drugo (Romanovo) rešitev. Sicer bom pa še premislil. Saj obstajam še iz časov, ko so tudi nam 'morale' »dol viseti« kljukice na CSZ-jih, pa je tudi šlo. Sam sem imel probleme z ruskimi imeni - ki jih načeloma zna transliterirati vsak povprečen računalniški programček, saj edino kar potrebuje, je razločevalna tabela. Če pa smo na primer pošteni tudi do Rusov, bi tudi pri njih morali uporabljati diakritična znamenja - čeprav to ni v običajni enciklopedični rabi. Nek uporabnik na anleš. inačici pa vztraja tudi pri tem. Menim, da ni tako hudo in se mora človek pač naučiti tistih nekaj znakecov, da najde kar želi. Kaj pa vietnamska diakritična znamenja. Moramo se tudi dogovoriti še o zapisovanju imen eksotičnih jezikov - kot je npr. za nas havajščina. Še vedno nismo rešili vprašanja poimenovanja wikipedije ali vikipedije. To moramo še prej rešiti, potem pa bomo še razlikovalna znamenja. Jaz poznam od prej samo »ukulêle«, kjer ni problemov. Če je E tako širok, pa ne vem... (BTW SSZJ pravi »ukuléle«). Smilijo se mi japonski in kitajski jezikoslovci, ha, ha. ...Ali pa se mi smilimo njim, (še večji smeh). --XJam 16:53, 22 apr 2004 (CEST)
Pri iskanju besed z diakritičnimi znaki - npr. dierezami, kot npr. Sint Odiliënberg, je odvisno, ali je ta ë shranjen kot en znak ali kot »ë«. V prvem primeru lahko poiščemo preprosto Odilienberg (ali Odiliënberg); v drugem primeru lahko besedo najdemo le z iskanjem Odili, euml in/ali nberg. To je pravzaprav hrošč, ki ga bo treba popraviti -- enote je treba zviti v njihove surove ekvivalente, tako da bodo vsa njihova iskanja ekvivalentna. --193.95.232.155 14:29, 17 junij 2006 (CEST)
thread_title: Razločevalna znamenja v imenih
Pogovor o Wikipediji:Predloge po meri

message: Na to stran bi se bilo dobro povezati iz napotkov za urejanje, slogovnega priročnika ali česa takega. Sam namreč vedno porabim nekaj minut, preden jo najdem. --Peterlin 16:27, 22 apr 2004 (CEST)
Bom postavil povezavo na Wikipedija:Urejanje strani. Midva z Romanom imava povezavi na osebnih zaznamkih. Jaz potrebujem zanjo in celo do angleške, recimo, 7 sekund. :o) --XJam 16:33, 22 apr 2004 (CEST)
thread_title:  Povezave do strani 

message: Imenski prostor MediaWiki se je preimenoval v Template, zato bi bilo treba prestaviti tudi to stran. Kam pa? Morda v Wikipedija:Šablonski elementi po meri, ali ima kdo kak drug predlog? --romanm 10:09, 4 jun 2004 (CEST)
replies: text: »Predloge po meri«? --Peterlin 10:36, 4 jun 2004 (CEST)

text: Se strinjam s Primožem. Ali bo dovolj kar navadna preusmeritev? --XJam 11:50, 4 jun 2004 (CEST)
replies: text: : Da, verjetno bo dovolj. --romanm 13:27, 4 jun 2004 (CEST)
thread_title:  Preimenovanje 

message: Glede na neprestano in hitro povečevanje števila predlog v Wikipediji, ali ima ta stran sploh kakšen smisel? V angleški Wikipediji so jo nadomestili z :en:Wikipedia:Navigational templates. --Eleassar pogovor 13:05, 21 december 2006 (CET)
thread_title: Smiselnost strani?
Pogovor:21. marec

message: Heretik, zakaj Senna ne bi spadal sem? Ti si zapisal voznik Formule 1, sam pa nekje avtomobilistični dirkač formule 1. Kaj privzamemo? Tvoj zapis je krajši. --XJam 14:08, 23 apr 2004 (CEST)
replies: text: Ali se pod datume in leta pišejo prav vsi možni ljudje ali samo tisti, ki so pomembni za svetovno in našo zgodovino, kar razni žogobrcarji in dirkači pmsm ravno niso?

text: Ne vem. Nisem ravno o tem razmišljal. Načeloma ni omejitev, ker so na angleš. strani navedeni tudi ameriški senatorji, pa amer. žogometalci (alias igralci baseballa) ipd. Senna, se mi zdi, le ni tako nepomemben. Saj je bil pred Šumaherjem najbolj znan, ne, razen menda Stewarta ali, kako že, Fangia. Za nekoga je mogoče celo najbolj pomemben. Ja, vladarji so pomembni za zgodovino, ker so pač sprejemali neke odločitve, drugače pa resnici na ljubo nič bolj od voznikov bolidov, vojaških pilotov, kapitanov prekooceanskih ladij in kar je še podobnih osebnosti. Kdo pa je najbolj pomemben, pa mi naj ne bi odločali. Sam imam težave na angleški inačici pri seznamu Slovencev, ker sem po mnenju enega uporabnika 'prehud rdečkar'. Kaj še... Ja, če komu ni vseeno, bi tudi prosil za pomoč na tej angleški strani, preden jo tudi prenesemo čez sončno stran Alp. Glej, prosim tudi tamkajšnjo pogovorno stran. --XJam 14:32, 23 apr 2004 (CEST)
Senna: najbrž nič od tega, ker je pred F1 dirkal tudi v drugih kategorijah. Verjetno avtomobilski dirkač z mogočim dodatkom 3-kratni svetovni prvak F1 (ki šteje dosti več od ostalih "pripravniških" formul)

text: Neka najsplošnejša privzeta označitev vseeno naj bi bila. Za fizike, ipd že vemo kaj so. Pri učenjakih je malce večja težava, za naravoslovce ne vem. Ali so danes tudi še naravolovci, ali so že vsi specializirani kot zoologi, oziroma še bolj ihtio/ornito-logi, ... Da najdem vse trenutno navedene voznike/dirkače, moram iskati dvakrat. Za dirkače mi Google najde:
* Jacky Ickx
* Niki Lauda (formula 1)
* markiz Alfonso de Portago (Grand Prix - verjetno tudi f1)
* Jim Clark (formula 1)
Za voznike pa trenutno samo Aurigo - oziroma Voznik kot ozvezdje. Moral bi najti tudi že Senno, ne, pa baza wikipedije še ni indeksirana v Googlu - ali kako to že gre pri iskalnikih. Ker je tako velika moč iskanja, je 'fino', če so nekje pojmi poenoteni kolikor se pač da. Le zato sprašujem. --XJam 14:58, 23 apr 2004 (CEST)
thread_title:  Ayrton Senna da Silva
Pogovor:6. junij

message: Hačaturjanov patronim, zapisan v slovenščini  je verjetno Iljič, ne Ilič. --XJam 16:03, 23 apr 2004 (CEST)
V angleški veziji piše Ilich. Nimam pa pojma, kakšna so tipična armenska imena (samo to, da se priimki končajo na -ian, oz- -jan, kakor pač že prečrkuješ njihove hieroglife), kako so imeli te patronime zrihtane pod SZ in kako je s tem zdaj.... --Heretik 18:51, 23 apr 2004 (CEST)
Ime in priimek mi delujeta nerusko, Ilič je pa 'pa rusky'. Verjetno so privzemali navado kot njihovi veliki 'bratje', samo ne vem bratje po čemu. Podobno je zmešnjava npr. pri Zandru. Tam pa sploh ne veš kako mu je bilo ime. Zvali su ga čak i Canders, brača Litvenci. Res pa je tudi, da je pri Leninu zapisano Ilyich. Kako je že Iljičevemu/Iličevemu očetu spljoh ime? Saj ne vem... Aja, Leninov oče je bil Ilja. Aramov pa nje wjem... --XJam 19:16, 23 apr 2004 (CEST)
Na nemški je Iljitsch, kar bi se izgovorilo Iljič.... --Heretik 19:27, 23 apr 2004 (CEST)
thread_title:  Aram Ilič Hačaturjan
Pogovor:En passant

message: Ali bo ta članek kakorkoli razširjen? Kakor je zdaj, si PMSM ne zasluži razločitve od šahovskih pravil. --romanm 09:08, 28 apr 2004 (CEST)
replies: text: Sem dodal oznako . --TadejM pogovor 03:01, 13. februar 2023 (CET)
thread_title:  Je to vse?
Pogovor:Red velikosti

message: Verjetno moj popravek sintakse bgcolor="#ffdead" na bgcolor=ffdead ni pravilen. V MS IE sicer deluje pravilno, drugod pa verjetno ne. Če je to res, moram popraviti še na drugih mestih. --XJam 13:02, 28 apr 2004 (CEST)
replies: text: V Mozilli tvoja sprememba ni več pobarvala vrstice, zato sem popravil nazaj, da. --romanm 15:27, 28 apr 2004 (CEST)

text: Ali naslednje (brez označitve " znakovnega niza) deluje?
Prvo zaglavje
Drugo zaglavje
Tretje zaglavje
 --XJam 15:53, 28 apr 2004 (CEST)
replies: text: : Prvo in tretje deluje, drugo pa ne. Ampak vseeno je bolj prav v narekovajih, glej . --romanm 15:59, 28 apr 2004 (CEST)

text: : Hvala! Še dobro, da si povedal, da se ne bi preveč razpasle nepravilne oznake. Sam sem brisal narekovaje v tabelah ker sem lažje iskal angleške narekovaje v besedilu, da sem jih zamenjeval z nemškimi » - vidim pa, da je to jalovo početje. --XJam 16:26, 28 apr 2004 (CEST)
thread_title:  HTML sintaksa 

message: Ha, že spet!! Vse večkrat se (mi) dogaja ko iščem npr. red velikosti
na , da se rekurzivno zaletim nazaj v Wikipedijo...
Sicer pa, tole mi povsem jasno. Prvič:
* Bolj natančno lahko red velikosti števila definiramo z uporabo desetiškega logaritma tega števila, navadno kot celoštevilski del logaritma. Torej je red velikost 400 enak 2. Red velikosti števila lahko definiramo tudi kot eksponent potence števila 10, kadar je število predstavljeno v znanstvenem zapisu.
''
Malo naprej pa:
* Red velikosti ocene neke spremenljivke, katere točna vrednost ni znana, je ocena, zaokrožena na najbližjo potenco 10. Točni red velikosti za število ljudi na Zemlji v letu 2000 je torej 10 milijard, saj je bilo ljudi takrat okoli 6 milijard.
Kar je PMSM v medsebojnem nasprotju. Jaz sem kot red velikosti predstavljal drugo definicijo, čeprav sem vedno v zadregi ali je 1 ura reda 1000 ali 10.000 sekund!? --AndrejJ 16:40, 24 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Definicija reda velikosti
Pogovor o sliki:Austria-Hungary-sl.png

message: Malo je nerodno, ker ime Austria-Hungary.png obeta, da bo to popolnoma ista slika kot :en:Image:Austria-Hungary.png. Sam poskušam obdržati imena iz angleške Wikipedije le takrat, kadar s tem povem, da je slika ista in jo lahko brez škode daješ tja in nazaj. Kaj ko bi stran preimenovali v Austria-Hungary-sl.png ali Zemljevid_Avstro-Ogrske.png ali kaj takega? --romanm 09:42, 30 apr 2004 (CEST)
Naj bo Austria-Hungary-sl.png. --XJam 10:37, 30 apr 2004 (CEST)
thread_title:  Imena slik 

message: Če so že vsa druga imena mest na zemljevidu poslovenjena, zakaj ne bi naredili isto še z Lembergom, ki je po slovensko Lvov. Nemško ime se mi v tem primeru zdi povsem neobrazloženo. Žal sam tega ne znam narediti. Kastuś 21:02, 24 november 2006 (CET)
replies: text: Takrat bi lahko tudi Nemški imperij popravili v Nemško cesarstvo, kar je bolj običajno in prav. --IP 213 22:54, 24 november 2006 (CET)
thread_title:  Lemberg - Lvov 

message: Zemljevid je napačen. Glej Pogovor:Kranjska#Kranjska_(karta). --M. 09:09, 21. maj 2024 (CEST)
thread_title:  Kvarner
Pogovor:Atlantski ocean

message: Lepa slika, Roman. Ali bi lahko mogoče malo povečal črke, tako nekako kot so na angleški sliki ali pa na sliki o Indijskem oceanu. MMG s katerim programom si vnesel črke? Sprašujem zato, ker so zelo ostre, lepe in dobro čitljive. Ja, saj - velikokrat oceane in morja na Zemlji kar nekako pozabljamo, čeprav je naš planet večinoma vodni. --XJam 12:25, 30 apr 2004 (CEST)
replies: text: Sem povečal. Črke sem vnesel s programom xpaint in sicer Helvetica Bold-Oblique, zdaj 12 pik. --romanm 14:00, 30 apr 2004 (CEST)
thread_title:  Zemljevid Atlantskega oceana
Pogovor:William Parsons Rosse

message: Kaj povezati na angleško stran en:Birr, ki govori o irskem mestu Birru in tudi o etiopski valuti biru? Nimamo samo mi probleme z urami. Verjetno bosta tja povezani kar obe slovenski strani, čeprav z različnima naslovoma... --XJam 17:09, 3 maj 2004 (CEST)
thread_title:  Povezave
Pogovor:Armenske številke

message: Heretik, ali je potrebno usrediniti še arabske številke poleg armenskih, ali je tako kot je sedaj v redu? Kaj si še mislil z olepšanjem robov? Pregled raznoraznih številskih sistemov je dodal Roman z ukazom {{msg:Table_Numeral_Systems}}. To tabelo ob desnem robu lahko venomer tudi uredimo na naslovu Template:Table_Numeral_Systems - pa je. Domenili smo se, da bomo, kadar se bo pač dalo, ohranjali angleška imena teh sporočil po meri zaradi lažjega prenašanja sem in tja. Ni pa seveda ovir, da ne pridelamo svojih. --XJam 03:54, 4 maj 2004 (CEST)
Po mojem bo lepše usrediniti tudi arabske št. 
Z robovi sem mislil na to, katerikoli border dam v table, dobim nekaj grdega, ko popravite, je pa po mojem okusu dosti lepši rob z enojno črto...--Heretik 07:15, 5 maj 2004 (CEST)
Tvoj HTMLjevski ukaz
<table border="1">
sem samo zamenjal z <table border=1 cellpadding=2 cellspacing=0>,
če je to to. Bom usredinil še arabske št. --XJam 10:43, 5 maj 2004 (CEST)
thread_title:  Oblika tabel
Pogovor:Ustava Republike Slovenije

message: Besedilo ustave je sicer navedeno na . Ali bi se vam zdelo koristno, da ga skopiramo sem? Meni se zdi to smiselno, ker ga lahko potem wikificiramo, pravnih zadržkov pa tudi ni, saj je ustava javen dokument. Tako so naredili, denimo, Italijani in Španci, medtem, ko imajo Nemci wikificirano le prvo poglavje. Kaj menite? --romanm 23:50, 5 maj 2004 (CEST)
replies: text: No, sem jo skopiral in nastavil wikifikacijo. --romanm 14:26, 8 maj 2004 (CEST)

text: Odlično delo. Včeraj sem gledal film o irskem revolucionarju Michaelu Collinsu (1890-1922), ki ga je odlično zaigral Liam Neeson, kjer je Neil Jordan lepo pokazal kako krvavo so Irci plačali za svojo republiko in kako kruti znajo biti Britanci do podrejenih narodov. S svobodnimi državami se ni za igrati. Irska nam je lahko za zgled, prav tako kot Slovenija Irski. --XJam 15:37, 8 maj 2004 (CEST)
Baje da to glede leta 2007 ni res?
thread_title:  Lokalna kopija besedila ustave
Pogovor o Wikipediji:TeXov zapis

message: Ali je mogoče, da v Wiki Texu ni znaka za enačaj s piko. Če poskušam v matematični način vnesti \doteq, dobim:
\doteq 
S čim naj potemtakem podajam približne vrednosti (zaokrožene na nekaj decimalk) raznih fiz. konstant?  --Heretik 14:11, 7 maj 2004 (CEST)
Kaj pa \approx? \approx --romanm 15:23, 7 maj 2004 (CEST)
Meni je že od nekdaj všeč:
\cong \cong, ki verjetno kaže na kakšno kongruentnost.
Lahko pa 'skonstruiramo' Newtonov odvod od =:
\dot{=} \dot{=}
Ni slabo, ne. --XJam 16:15, 7 maj 2004 (CEST)
thread_title:  Enačaj s piko 

message: Ali znamo najti lepši naslov kot "TeXov zapis". TeX ni živo bitje, da bi si karkoli lastil ... --romanm (pogovor) 19:12, 27 apr. 2005 (CEST)
replies: text: Prav gotovo ga znamo. Tudi meni (že od začetka) ni všeč. Morda »Zapis v TeXu« (ali »Skladnja ...«)? --xJaM 19:32, 27 apr. 2005 (CEST)

text: PMSM bi bila še najpreprostejša rešitev 'Zapis TeX'. --Missmarple 22:34, 27 apr. 2005 (CEST)
replies: text: : Kaj pa "Zapis za TeX"? --romanm (pogovor) 22:40, 27 apr. 2005 (CEST)
replies: text: :: Ali ni TeX ime zapisa? --Missmarple 23:09, 27 apr. 2005 (CEST)
replies: text: ::: Ne vem, a se temu tako reče? TeX je ime programa, ki bere datoteke .tex in naredi datoteko .dvi (iz katere lahko narediš .ps ali .pdf itd.). --romanm (pogovor) 23:19, 27 apr. 2005 (CEST)

text: ::: Ko je TeX nastajal, verjetno še ni bilo na obzorju njegove povezave z internetom kot je to v primeru Wiki-ja. Dobesedno po :en:TeX markup bi bilo »označevalni jezik TeX«, oziroma kakor pač imenujemo izraz markup. Ker je »označevalni jezik TeX« malo predolgo, bo verjetno najbolje »zapis za TeX« (morda pa tudi kar »zapis TeX« ali »skladnja TeX«). --xJaM 15:52, 28 apr. 2005 (CEST)
replies: text: :::: Od tukaj omenjenih predlogov, mi še najboljše deluje »Zapis TeX«, čeprav bi še boljši bil »TeX zapis«. Ali pa morda »TeX format«? Ali celo »TeX jezik«? »Zapis za TeX« ni v redu, saj ni vsak takšen zapis namenjen za TeX. Recimo tale na Wikipediji je že eden takšnih primerkov, ki je namenjen ljudem in ne programu TeX. --Ales Casar 23:01, 28 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Naslov
Pogovor:Geograf

message: Heretik ob nakaterih biografskih vnosih pri obletnicah si navedel izraz »zemljepisec«. Aha, sem si mislil - to je nek poseben učenjak, ki se (__ mislim naprej__) ukvarja z, hmh - z zemljepisom. Pa, ja seveda! Šele potem mi je 'kapnilo' za katerega učenjaka sploh gre. Nekje sem že razpredal glede terminologije v zvezi z grškim prefiksom »geo«, kaj se naj uporabi tukaj in to. Praktično pa nisem prišel do zaključka. Z zemljepiscem (saj si mislil geografa, ne) si mi dal misliti. Tudi sam bi se izogibal geo-pojmom, vendar se zgleda ne da. Kot sem nekje omenil, imamo Geografski inštitut in ne Zemljepisni zavod, uporabljamo geografske koordinate (po občutku pogosteje kot zemljepisne koordinate/KS), vendar velikokrat uporabimo npr. zemljepisna širina, mar ne. Ne vem kako sedaj ta predmet imenujejo v slovenskih šolah, mislim pa, da so ga pred leti imenovali zemljepis.
Ja, kakorkoli - zemljepisec je res posrečen izraz. Veljalo bi ga uzakoniti, oziroma nekaj v tem smislu, da ga ne pozabimo. Upam tudi, da si ga nismo sposodili od Hrvatov/Srbov (»zemljopisac«?)
Če sem slučajno nepravilno spremenil zemljepisce v geografe pa le povej! --XJam 16:50, 7 maj 2004 (CEST)
thread_title:  Zemljepisec
Pogovor:Prazna množica

message: Ali prazno množico res ponavadi označimo z { }? Ne vem kdo pri zdravi pameti bi pisal vse tiste zavoje, če lahko narediš takšno malo bolj prečrtano ničlo ... V knjigah, ki jih imam jaz, je \emptyset pogostejši. --romanm 01:51, 9 maj 2004 (CEST)
Ja, vsekakor. Sam sem povzel po angleški različici. Tudi sam pomnem, da je Niko Prijatelj pisal Ø na predavanjih. Bom to malo preuredil. Zanimivo iz tega članka je tudi zavračanje pojma prazne množice nekaterih avtorjev (»Ali obstaja ali je potrebna?«). Tudi to še pride. Koliko truda za Ø (nič) :o) --XJam 03:21, 9 maj 2004 (CEST)
thread_title:  Oznaka 

message: Pri prevodu članka iz angleške različice sem se ustavil pri izrazu »closure«. Kako bi ga bilo najbolje prevesti? Včasih se mi zdi, je angleščina tako okorna pri izražanju, včasih pa je tako zelo natančna, da moraš kar dobro premisliti.  Pa se mi zdi (PMSM), da včasih matematiki pretiravajo. Upam tudi, da nekega tistega dne, ko bodo našli rešitev, ne bodo pozabili kaj je bilo vprašanje (kot je nekje zapisal Douglas Adams). Kakor sta me že brata Strugacki podučila je tudi eden od smislov stvari poenostavljati. Zato je bil Paul Erdös tako dober matematik, ker je veliko stvari (beri težkih dokazov) poenostavil, kakor mi je pač znano. Menda je bil mojster tega tudi naš Josip Plemelj. 
Ali se tudi izraz kompaktna množica pri nas uporablja, ali kakšen drug? Sicer je spet »kompaktna množica« preusmerjena na »kompaktni prostor«, in tako se delno ozgublja sled odkod je prišla... Tam v daljavi jo definira z naslednjim:
replies: text: This definition says that X (namreč množica) is compact if and only if for every collection of closed sets which has the finite intersection property, the intersection over this collection is also nonempty.
Poskušam prevesti:

text: Ta definicija pravi, da je množica X kompaktna tedaj in le tedaj (samo in samo če) je za vsak zbir zaprtih množic, ki imajo lastnost končnega preseka (?), presek prek tega zbira tudi neprazen.
Ali se to ne da povedati preprosteje :o)? Verjetno bom moral malo pogledati tudi druge vire, ker so ti (nekateri) prehudi... --XJam 03:41, 9 maj 2004 (CEST)

text: Angleški "closure" je v topologiji slovensko "zaprtje". Definicijo kompaktnosti so Angleži očitno res napol zamolčali, gre pa za to, da je množica kompaktna, če iz vsake (lahko neskončne!) množice zaprtih množic, ki jo pokriva (lahko gleda čez), lahko izbereš končno število teh zaprtih množic, pa jo še vedno pokrivajo. Za kompakten prostor je ista definicija, le množica je vedno ista. --romanm 16:43, 9 maj 2004 (CEST)

text: Najlepša hvala za pojasnilo, Roman. Tako bom lahko nadaljeval s pripravo članka do konca. --XJam 19:33, 9 maj 2004 (CEST)
thread_title:  »Closure«
Pogovor:17. februar

message: Ja Heretik prav je, da si ga poslovenil. Načeloma indijska imena (pa tudi toponime) pišemo poslovenjena. Sam pišem indijske priimke po angleško le, če je osebnost živela recimo v ZDA. Nisem pa prepričan če je to pravilno. Podobno je s kitajskimi in japonskimi imeni. Mogoče bi veljalo pisati priimke osebnosti teh narodnosti, ki so živeli v tujini, čeprav je v ZDA že veliko Yingov in Yangov. :o) --XJam 12:05, 11 maj 2004 (CEST)
thread_title:  Krišnamurti