lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Sarajevo

message: Sem mislil, da je Sarajevo po številu prebivalcev večje mesto. ~ za dve Ljubljani - no, ja saj niti ni tako majhno. Če še upoštevam dejstvo, da so ga po 2. SV hoteli izbrati za prestolnico SFRJ, kolikor mi je znano. Zakaj ga že niso? PMSM bi bilo tako boljše! Kakor v ZDA, glavni je New York, prestolnica pa Washington D.C. Enako v bivši 'Jugi', glavni je 'Beógrad' (belo po srbsko), prestolnica pa 'Sarájevo' (beri po bošnjaško). Grozno dejstvo to z zmanjašanjem števila meščanov. Grozno!
thread_title:  Velikost 

message: V bližini Sarajeva je bilo/je npr. zelo dejavno AD z močnim observatorijem. Že pred 1990. leti so imeli zrcalni daljnogled tipa Vega, kakršnega je dobila nedavno Univerza v Ljubljani. Mislim pa, da je ta teritorij srbski, kar seveda prej nisem vedel. Vem to zaradi tega, ker so takrat Natova letala bombardirala srbske položaje v bližini. Upam, da observatorij še stoji. --XJam 16:49, 23 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Znamenitosti 

message: Za Sarajevo se bi spodobila slika mošeje namesto ali vsaj poleg krščanske cerkve. Saj tam živijo predvsem muslimani (pa saj vseh niso pobili). --Janez Novak 15:00, 17 apr. 2005 (CEST)
Ta slika ni pravoslavna cerkev. To je znana sarajevska katedrala (katoliška cerkev). Lepo prosim, če to popravite. --Sven 11:59, 7. avgust
Zdaj sem popravil, naslednjič pa kar sam popravi napačne trditve.  LP, --Klemen Kocjančič 12:09, 7 avgust 2005 (CEST)
thread_title:  Slika 

message: Se na :en:Sarajevo kar razlikuje!?
thread_title:  Število prebivalcev
Pogovor:Scrabble

message: Ali je v redu, če poberem sliko iz angleške Wikipedije?
-- andrejj 19:21, 24 jul 2004 (CEST)
replies: text: Da. Sam v tem primeru pustim isto ime in včasih naredim še povezavo na izvirnik. --romanm 20:28, 24 jul 2004 (CEST)

message: Ko sem zamenjal kožo (skin) so mi nekatere povezave mrknile neznano kam, oz. so se skrile v klicaj za besedo!? Kaj je to ???
andrejj 18:30, 25 jul 2004 (CEST)
replies: text: Katero "kožo" uporabljaš in kako je videti tvoj zaslon? --romanm 19:12, 25 jul 2004 (CEST)
replies: text: : Ah je, ko vse odpove prebereš navodila... V bistvu lahko nastavim, da se neobstoječe članke prikaže kot običajno povezavo, ali pa besedilo z vprašanjem za njim. Hvala vseeno! -- andrejj 19:15, 25 jul 2004 (CEST)
thread_title:  kam so šle povezave
Pogovor o sliki:Rekurzivna slika.png

message: Sliko sem naredil tako, da sem jo iz PNG pretvoril v a.pnm, potem pa nekajkrat izvajal naslednji skript:
 #!/bin/sh
 pnmpaste -replace b.pnm 488 232 a.pnm >c.pnm
 mv c.pnm a.pnm
 pnmscale -xsize 500 < a.pnm > b.pnm
Ampak morda je :Slika:Rekurzivna_slika.jpg vseeno lepša. :-( --romanm 22:24, 25 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Izdelava slike
Pogovor:Podatek

message: "Podatki so gola dejstva, zanimiva za končnega uporabnika."
ne! to so potem že informacije.
podatek je širši pojem, podatek postane informacija takrat ko nosi v sebi nekaj kar je zanimivo za uporabnika tega podatka. prej ne. pred tem je samo podatek. neka cifra nek niz...
 To je res, informacije so podatki, ki so zanimivi oz. pomembni za nekoga.

message: Kar se tiće ostalih definicij, (opazka, slika, dimenzije, trditev...) bom dopolnil, in dodal prejšno definicijo podatka, katero sem odvzel in jo shranil za opredelitev. --Osiris 18:37, 15 januar 2006 (CET)
thread_title:  Podatek
Pogovor:Leibniz

message: Leibniza že imamo v članku Gottfried Wilhelm Leibniz. Kaj narediti s to stranjo - ali jo zbrisati ali preurediti v razločevalno ali preusmeritveno stran? --XJam 22:44, 26 jul 2004 (CEST)
replies: text: Sem naredil kar preusmeritev na Gottfried Wilhelm Leibniz. Saj tale stran tako ali tako ni bila kaj zelo informativna. --romanm 23:40, 26 jul 2004 (CEST)
thread_title:  Leibniz
Pogovor:Novi vek

message: Povezave na druge jezike so gnile, ker očitno vsaka evropska - neevropske lahko upravičeno izpustimo, ker je takšna delitev izrazito evropocentrična - nacionalna šola zgodovinarjev zgodovino seklja po svoje:
* slovenski novi vek: 1492 - 1918
* angleška Modern Era: 1750 - danes
* francoska Époque moderne: 1492 - 1789
Človek sicer razume, da je bilo leto 1789 prelomno za Francoze, leto 1918 pa za Slovence, vseeno pa je hecno, da ni prišlo do poskusov kakšnega terminološkega poenotenja. --Peterlin 15:55, 28 jul 2004 (CEST)
Obdobje 20. stoletja ni primerno razdeljeno (po mojem mnenju). Sam mislim, da bi moralo biti razdeljeno na:
* novi vek: 1492-1914
* prva svetovna vojna: 1914-1918
* svet med svetovnima vojnama: 1918-1939
* druga svetovna vojna: 1939-1945
* hladna vojna: 1945-1990
* sodobna zgodovina: 1990-danes (to zato, ker nekateri procesi/dogoki še niso končani).
LP, --Klemen Kocjancic 19:37, 28 jul 2004 (CEST)
thread_title: Definicija novega veka?
Pogovor:Imaginarna enota

message: Veliki tiskani I v elektrotehniki pomeni ponavadi efektivno vrednost toka
lahko še imaš Imax za maximalno vrednost ..
i je pa trenutna vrednost sinusnega toka..
torej če napišem enačbo za i=Imax*ečas*phi
thread_title:  I / J 

message: :...saj je kvadratni koren definiran le za nenegativna števila...: 
tole ni res, če smo v kompleksnem. --AndrejJ 09:37, 6 november 2005 (CET)
replies: text: In kaj naj bi bil kvadratni koren števila -1? i ali −i? --romanm (pogovor) 09:49, 6 november 2005 (CET)
+/- i!? --AndrejJ 09:53, 6 november 2005 (CET)
To ni čisto tako. i je definiran kot število, za katerega velja i^2=-1, in ne kot koren iz -1, saj je kvadratni koren samo realna funkcija, ki je definirana za nenegtivne vrednosti. Pač kompleksna števila... --Tone 11:06, 6 november 2005 (CET)

text: Hm, naloga iz gimnazijskega učbenika: Izračunaj vrednost izraza (malo poenostavim) 9 - \sqrt{-25}! Kaj pričakujete kot rezultat in kaj je navedeno v rešitvah? --AndrejJ
replies: text: :Očitno se ne držijo definicij. Čeprav se v praksi tudi kompleksne korene kvadratne enačbe računa tako... Po moje je vseeno, dokler se zavedaš, kakšna matematika je zadaj in kakšna so pravila. --Tone 11:45, 6 november 2005 (CET)

text: Anton Cedilnik: Matematični priročnik, str. 84,

text: Pri tem je i = \sqrt{-1} imaginarna enota; i^2=-1

text: --AndrejJ 11:51, 6 november 2005 (CET)

text: Zakaj je problem kvadratna enačba? Tam imaš v rešitvi pač +/-  \sqrt{D}. --AndrejJ 12:03, 6 november 2005 (CET)
replies: text: : Matematiki so včasih govorili o večličnih funkcijah, tj. v pomenu »relacija«, ne »preslikava«. Kolikor vem, zdaj to ni več tako. Tudi Bronštejnov priročnik govori o dvoličnih funkcijah. Kako se to definira korektno, ta hip ne vem. --romanm (pogovor) 13:21, 6 november 2005 (CET)

text: Na :en:Multivalued function pravijo: In mathematics, a multivalued function is a total relation (:en:Binary relation). Examples: Each real or complex number except 0 has two square roots.  Each complex number has three cube roots. --AndrejJ 15:20, 6 november 2005 (CET)
replies: text: : Saj, včasih so govorili o večličnih funkcijah. Osnovni izrek algebre nam sicer zagotavlja, da ima polinomska enačba n-te stopnje n kompleksnih ničel (lahko štetih večkratno), vendar jim, kolikor vem, nihče več ne reče koreni, če jim kdaj je. Razen morda v srednji šoli in vprašanje je, če ne pomotoma. Angleški "root of polynomial" je slovenska "ničla polinoma". Predlagam, da člančič pustimo tak, kot je. --romanm (pogovor) 22:34, 6 november 2005 (CET)
thread_title:  Kvadratni koren
Pogovor:163 (število)

message: Tale TeX pa ne daje čisto dobrih rezultatov? Res je, da ga sicer ne obvladam hudo dobro... --andrejj 15:11, 29 jul 2004 (CEST)
Kaj si mislil natančno? Ugibam: če so enačbe preproste jih zapiše v slogu navadnega HTML. Primer:
 \sin^2 x + \cos^2 x = 1 
Lahko pa ga prisilimo z enim negativnim in enim pozitivnim presledkom (predlog na angleški strani) 
 \sin^2 x + \cos^2 x = 1 \,\;
Drugače pa glej še TeXov zapis. Mene moti npr. ker ne pozna ukaza \displaystyle, ki pride prav v naslednjih primerih:
replies: text: {4\over \pi} = {1 + {1^{2}\over 2 + {3^{2}\over 2 +
                                    {5^{2}\over 2 +
                                    {7^{2}\over 2 +
                                    {9^{2}\over 2 + 
                                    {11^{2}\over 2 + ... }}}}}}}  
Z ukazom bi morale števke biti vse enako visoke. Nič ni popolno. Pa tudi TeX ne na Wikipediji. --XJam 01:55, 30 jul 2004 (CEST)

message: S tvorjenjem članka o Ramanujanu na angleški strani sem, priznam, pred časom zakuhal eno mineštro. Nedavno sem videl, da so nedavno odkrili to. Ne vem več od kod se je vzelo njegovo srednje ime pisano kot Aaiyangar. No, kakorkoli, ugotovili so, da je pravilna transliteracija iz tamilščine v angleščino Aiyangar. Nekdo je tudi dodal izgovorjavo priimka. Če bi se držali tega, da indijska imena slovenimo, bi ga načeloma morali zapisati nekako kot Srinivasa Aijangar Ramanudžan. Ker je že nekaj člankov (npr. Ramanudžan-Soldnerjeva konstanta) napisanih, sprašujem ali ima smisel zapisati njegovo ime poslovenjeno. Sam sicer vem, vendar ne bi rad, da se lovimo okoli tega, kakor pri Čebišovu in še kje.
thread_title:  Ramanujan
Pogovor:Limbarska gora

message: Ta članek je dobesedni prepis strani o Limbarski gori, ki jo sicer navaja kot vir. 193.77.9.58, ali res imamo dovoljenje za objavo pod licenco GFDL? --romanm 00:51, 1 avg 2004 (CEST)
Avtor Franci Urankar mi je odpisal, da je članek njegovo delo in da ga je tu objavil prostovoljno. --romanm 02:15, 8 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Objavljen pod GFDL? 

message: Dolino Črnega grabna nebi opisal kot prelepo. Ta dolina je že od nekdaj znana kot možnost postavljanja zased (rokovnjači in tudi partizani med II. svetovno vojno, pa seveda sigurno že preje). Večina od nas se je vozila po njej (začne se po Lukovici na cesti proti Celju in naprej). Razen da je moreča (tudi ko ne pričakuješ strelov) ni v njej ničesaR. Janez Novak 13:40, 19 dec 2004 (CET)
Pa Limbarska gora je znana po tem da z nje vidiš vsaj 100 cerkva (ko smo bili prvič zgoraj smo "obdelali" cca 180 º obzorja in pričli do približno 50, potem pa smo odnehali. Janez Novak
Dolina Črnega Grabna je prelepa, pa ne le zato ker tu živim, ampak ker dejansko je lepa, le ljudje jo premalo poznajo saj jo uporabljajo le za tranzit. Ne spomnijo se pa nikoli da bi se ustavili in ozrli naokoli. :) --ilija 10:09, 23 jul 2008 (CET)
thread_title:  Lepota doline
Pogovor:Dvopoteznik

message: Igor, verjetno si mislil rešitve na strani za pogovor?
Ne, mislil sem kar na strani članka, morda pe je vseeno bolje na strani za pogovor. Sedaj bom pustil tisti link, ker si ti tako hitro rešil. Tudi zate bom našel kakšnen trši oreh...--Igor 14:53, 2 avg 2004 (CEST)
Sicer pa je rešitev 1.De4!
1. ... Lxd4 2.0-0-0 #
1. ... Lf3  2.Df3#
1. ... K ~ (poljubna poteza s kraljem) 2.Dxf2 #
Morda bi navedel še avtorja in leto objave problema?
--andrejj 14:42, 2 avg 2004 (CEST)
Heh, ti zgleda nisi povprečen šahist... :/
Ne vem, kdo ga je skomponiral, zadnjič sem dobil 10% popusta za majico na kateri je bil ta problem, ker sem ga rešil, vendar je trajalo dlje, kot pri tebi.  :)--Igor 14:53, 2 avg 2004 (CEST)
No ja, šahist sem povprečen, edino s šahovskimi problemi se ukvarjam malo več. Kje si dobil majico ;-) --andrejj 15:01, 2 avg 2004 (CEST)
Hej! Sedaj si mi pa dal za misliti! 1.De4 Lf3 2.Dxf3 Kg1, torej ni #?! Huh, zgleda ima luknjo!?--Igor 19:05, 2 avg 2004 (CEST)
Aha, saj je ok, 1.De4 Lf3 2.Kd2 # je prava rešitev!--Igor 19:20, 2 avg 2004 (CEST)
Majico sem z -% kupil na Ljubljana open--Igor 19:20, 2 avg 2004 (CEST)
----
Našel sem ga! Problem je sestavil B. Giöbel, objava: Polistidningen 1945.
Kompletna rešitev 
1.De4 z grožnjo Dxg2# 
1...Lf3 2.Kd2# 
1...Lxe4 2.0-0-0# 
1...K~ 2.Dxg2# 
--andrejj 22:26, 7 avg 2004 (CEST)
Najbolje, da objavimo rešitev pod problemom in na prvi strani zamenjamo šahovski problem. Andrej ali imaš mogoče kakšen šahovski problem, ki ga je sestavil Milan Vidmar? Fino bi bilo menjati šahovski portal vsaj enkrat na mesec.--Igor 12:49, 14 sep 2004 (CEST)
Kategorija:Pogovor (šah)
thread_title:  Rešitev
Pogovor:Koncentracijsko taborišče

message: Nemška koncentracijska taborišča med II. svetovno vojno so služila organiziranem pobijanju nezaželenih ljudi (holokavstu), kar ni zajeto v primarni, sekundarni in terciarni definiciji namena, niti se ne sklada s trenutno uvodno definicijo. --romanm 09:28, 4 avg 2004 (CEST)
Najpogostejša asociacija, ki jo ob omembi koncentracijskega taborišča dobi večina ljudi, je po mojem Auschwitz, zato bi bilo to treba omeniti. Tudi zgodovinsko je (verjetno?) ta, uničevalni tip prevladujoč - število žrtev je šlo v milijone. Koncentracijsko taborišče v uničevalne namene tudi niso uporabili samo nacisti v II. svetovni vojni, pač pa prej vsaj še Turki med Armenskim genocidom in pozneje verjetno še kdo (kako je že bilo v Srebrenici?). Tako da žal nikakor ne moremo mimo tega pomena KT. --romanm 17:59, 4 avg 2004 (CEST)
* Holokavst pomeni uničevanje ljudi judovske vere, kar pomeni, da tega izraza ne moremo vključiti pod splošne definicije. Sem pa ga vključil v "koncentracijska taborišča med drugo svetovno vojno". Holokavst je bil in bo zmeraj povezan z Judi, ter z nobeno drugo religijo. Je pa razlika med holokavstom in genocidom. Holokavst je podgrupa genocida. LP, --Klemen Kocjancic 18:47, 4 avg 2004 (CEST)
Ker so poleg Judov pobijali in izstrebljali tudi Slovane (med njimi tudi veliko Slovencev) se holokavst posredno ali neposredno nanaša tudi na druge narode. Saj ne moremo imeti dva pojma - holokavst in uničevanje drugih nejudovskih narodov. --XJam 21:52, 4 avg 2004 (CEST)
SSKJ pravi tole:
replies: text: holokavst -a m (a)

text: # pri starih Grkih in Rimljanih žgalna daritev, pri kateri se daritvena žival popolnoma sežge: opraviti holokavst

text: # knjiž. množièno unièenje ljudi, navadno s sežigom: obsojati holokavst
Židje se tu posebej ne omenjajo, torej najbrž ne drži, da "bo zmeraj povezan z Judi, ter z nobeno drugo religijo". Sploh pa med nacisti med II. svetovno vojno niso preganjali židovske vere kot take (čeprav posredno seveda tudi), pač pa so preganjali ljudi na rasistični osnovi. Kolikor vem. --romanm 12:47, 12 avg 2004 (CEST)
* Rasno so preganjali "manjvredne" rase (Slovane, predvsem zaradi Lebensraum-a na vzhodu, črnce, Rome) in versko preganjali (Jude, Jehove priče, ...). Judje so pripadniki verstva in niso rasa. Lahko pa skujemo sami definicijo, ki bo vsebovala elemente obeh predlogov? LP, --Klemen Kocjancic 15:38, 12 avg 2004 (CEST)
Očitno avtor ne pozna dovolj obširno to temo. Če se odločite pisati potem pišite v celoti o tej temi, na katero ste se osredotočili. Na področju bivše Jugoslavije ni bilo samo taborišč. ki so jih vodili Srbi ampak kar nekaj, ki so jih vodili Hrvati in Muslimani. V zgodovini je recimo eno od zelo znanih ustaških taborišč na področju Hrvaške, kjer so masovno in brutalno pobijali večinoma srbe, ampak tudi rome in celo hrvate. To je JASENOVAC. Raziščite in bodite objektivni pri takšni temi, pa bodo vaši članki mogoče pozitivni tukaj. -—Ta nepodpisani komentar je dodal/-a 164.8.108.193 (pogovor • prispevki)

text: Preden se pritožuješ, bi kazalo vsaj do konca prebrati članek. --matijap | pogovor 16:23, 20 april 2006 (CEST)
thread_title:  Definicija
Pogovor:Ciklotrimetilen

message: A smo prepričani, da je to res? Angleži pravijo, da je RDX = Hexogen = Cyclotrimethylene trinitramine, mi pa ravno nasprotno pravimo, da ciklotrimetilen vsebuje heksogen. Kako je s tem? --romanm 07:41, 6 avg 2004 (CEST)
* Tak podatek sem našel v "Enciklopediji orožja". Mogoče nam kakšen kemik lahko pomaga? LP, --Klemen Kocjancic 08:48, 6 avg 2004 (CEST)
* Najbolje bo, da vprašaš še na angleški strani. Ni hudir, da se ne najde tudi kemik. --romanm 10:10, 7 avg 2004 (CEST)
Ali morda že vemo kako je s tem? --romanm (pogovor) 00:26, 22 mar. 2005 (CET)
thread_title:  Sestava
Pogovor:2 (število)

message: Zakaj je to število magično?--Igor 22:49, 6 avg 2004 (CEST)
Sicer ne vem zakaj. Poglej v članek, morda je tam pojasnitev - čeprav nisem prepričan. Če na pamet razmišljam, mogoče v podobnem smislu kot magična konstanta pri magičnih kvadratih, kjer se vsote po nekem vzorcu ujemajo. Tukaj pa se ujemajo seštevki nukleonov z nekaterimi (t.i. »magičnimi« števili) in zaradi tega so jedra stabilnejša. Opozarjam, da je to le moja naivna razlaga. --XJam 00:41, 7 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Magično? 

message: V enem "jezikovnem kotičku" na slovenskem radiu so govorili o števniku 2. "Uradno" pojasnilo je bilo, da je osnovna oblika dve in ne dva. Šteje se ena, dve, tri... Dva je le izpeljana oblika za moški spol. Zanimivo se mi je zdelo, da je vsaj nekje ženska oblika v prednosti. Zadnje čase pa tudi tu vedno pogosteje zasledimo kot osnovo dva. Je to že postalo prav? Po mojem mnenju je ena, dva, tri... napačno, saj je prav da smo dosledni, torej moško: en, dva, žensko: ena, dve.--84.255.205.11 15:36, 26. april 2008 (CEST)
replies: text: Če bi sklepal(i) po SP 2001 je osnovna oblika dva. --Andrejj 23:04, 4. maj 2008 (CEST)

text: Tukaj: ŠUSS --Andrejj 23:10, 4. maj 2008 (CEST)
thread_title:  Ime števnika
Pogovor:1 E5 m

message: Kako veliki so asteroidi, pokaže 20000 Varuna, ki je približno enako velika kot Sava, in, če bi nepoškodovana padla na Zemljo, bi 'sesipala' nekdanjo SFRJ. Ceres in Kvaoar, ki sta še za en velikostni razred 'večja', pa bi razdejala Nemčijo. Pravi vesoljski 'katapultfu(j)terji'. :o) --XJam 07:41, 7 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Velikost asteroidov
Pogovor:Seznam držav brez oboroženih sil

message: Kostarika nima vojske, ima pa (najbrž oboroženo in silno) policijo. Ali jo to kvalificira za na ta seznam? --romanm 00:09, 8 avg 2004 (CEST)
* Da, isto velja za Haiti in Islandijo. Islandija ima sicer paravojaške enote (obalna straža), a to še ne pomeni, da ima oborožene sile. LP; --Klemen Kocjancic 01:32, 8 avg 2004 (CEST)

message: Hmm, še sedaj se spomnim, kako smo se nekoč v osnovni šoli pri zemljepisu učili, da Andora ima vojsko, v kateri je natančno 11 (enajst) vojakov. Se je to medtem morda spremenilo? Ali pa so nas narobe učili? --Ales Casar 23:27, 18 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Andora
Pogovor:Aleksander Beljavski

message: Na blejski tabli piše Aleksander, ne Alexander. Ali je tisti x prišel noter pri transliteraciji iz ruske cirilice v angleško abecedo in se je potem pri nas obdržal? --romanm 01:12, 8 avg 2004 (CEST)
replies: text: Vsaj tri možnosti sem že videl na različnih mestih:
*Aleksander Beljavski
*Aleksander Beliavsky
*Alexander Beliavsky

text: Pomembno je kaj piše v njegovem potnem listu oz. osebni izkaznici.--andrejj 01:21, 8 avg 2004 (CEST)
Veš, kaj je hec, Andrej. Znabiti, da mu piše točno kar si ti napisal (hmh, 3× je res malce sumljivo). Ena možnost je tudi, da ima tri potne liste. Pri Rusih nikoli ne veš. Preverjeno! Ne govorim tjavdan. --XJam 01:24, 8 avg 2004 (CEST)

text: No, da je zmeda še večja ga imajo zavedenega v Šahovskem informatorju kot A. Beljavskij. Hmm, da nima zato takega nadimka?--Igor 08:47, 25 avg 2004 (CEST)
Ruse in in ostale "Sovjete" načelno pišemo po naše prepisane iz cirilice, tako bi bil Aleksander Beljavski, kot ga ponavadi pišejo tudi v Delu. Kot omenjeno, pa je vprašanje, v kaj so ga "prekrstili" ob podelitvi slo. državljanstva. Sicer je pa tisti j na koncu značilnost ruščine in se ga ponavadi pri prepisih ne piše. Še najbolje pa bo vsa navedena in ostala imena uporbiti kot preusmeritve...--Heretik 09:15, 25 avg 2004 (CEST)

text: Hja, zgleda večina tukaj tako misli, potem se pa delajo vrste, ko pridem na kakšno birokratsko okence :)--Igor 09:29, 25 avg 2004 (CEST)
Pogosto se članki v slovenskem jeziku pišejo površno, marsikaj pa se ob prevodu oz. prepisu iz angleškega jezika popači in izmaliči. Geografsko oz. državno oznako se daje pred človekovo dejavnost zato, da je razvidno v kateri državi je posameznik deloval. Prevod iz angleškega jezika "Ukrainian chess player" v "ukrajinskega rodu" ali "Urajinec" je fatalna napaka. V primeru, da se avtorji člankov želijo spuščati v narodnostne zadeve, Alexander Beliavsky je Jud, natančneje Ukrajinski Jud, kar ne pomeni ničesar drugega, kot da se je na tem območju rodil in živel z družino. Ni Ukrajinec, ne Rus. Seveda to ni bistveno, zato je mnogokrat irelavantno, da se avtorji sploh spuščajo v besedne zveze, za katere niso prepričani da držijo. Angleški članki so napisani eksaktno, zato se je vredno po njih vzgledovati. --L. Woititz 01:11, 13. februar 2010 (CET)
Kategorija:Pogovor (šah)
thread_title:  Ime
Pogovor:Neskončnost

message: "Znana prispodoba o neskončnosti je neskončna površina krogle, ki ima končno prostornino"
Hm, meni se ni zdi prav nič znana... --andrejj 12:49, 8 avg 2004 (CEST)
XJaM, imaš kak vir za "znano prispodobo"? --AndrejJ 17:37, 19 nov 2004 (CET)
replies: text: Ne. Bolj kot ne sem to zapisal iz glave. Ali ni to najbolj 'znan' primer predstavitve neskončnosti kot take? Vsaj pri raznoraznih poskusih opisa Vesolja sem ga večkrat zasledil. --xJaM 19:34, 19 nov 2004 (CET)
replies: text: : Krogla s neskončno površino ne more imeti končne prostornine. Kaj je mišljeno z domnevno notorično prispodobo? --romanm (pogovor) 18:31, 20 nov 2004 (CET)
Roman, na prvi pogled ne bi takoj pritrdil tvojemu mnenju. Tudi  Torricellijeva trobenta, telo, ki si ga je zamislil Evangelista Torricelli, ki ima neskončno površino in končno prostornino, zveni paradoksalno. --AndrejJ 18:43, 20 nov 2004 (CET)Ima

text: Seveda imaš v topologiji vse sorte protiprimerov, ampak krogla je zelo dobro definiran pojem - njena površina je odvisna od polmera in se lahko prostornina neposredno izračuna iz nje. In če je ena končna, druga ne more biti neskončna. --romanm (pogovor) 20:02, 20 nov 2004 (CET)
Imaš prav! Katera telesa pa imajo neskončno površino in končno prostornino? --AndrejJ 20:09, 20 nov 2004 (CET)

text: Vidim, da si eno (Gabrielov rog) že našel. --romanm (pogovor) 22:48, 20 nov 2004 (CET)
Pravzaprav, obratno: Katera telesa imajo neskončno prostornino in končno površino (če sploh)?

text: Takšne zadeve res obstajajo in so PMSM bolj fraktalne - ena takšnih je že Kochova snežinka, ki ji dodaš še kak meter razsežnosti z. Kategorizirati pa jih ne znam. --romanm (pogovor) 23:20, 20 nov 2004 (CET)

text: Še ena fraktalna: trikotnik Sierpinskega ima neskončen obseg, ploščina je pa 0. V svetu fraktalov je polno hechih stvari... --Tone 18:33, 13 jun. 2005 (CEST)
thread_title:  Primeri in protiprimeri 

message: V članku piše, da za Vesolje ni znano ali je končno ali neskončno. Sem mislil, da iz teorije Velikega poka sledi, da je Vesolje končno - ker pač izhaja iz singularnosti in se od takrat naprej širi, podobno kot balon, ki ga napihuješ. --romanm (pogovor) 23:24, 20 nov 2004 (CET)
Ali kje piše, da je teorija prapoka edino veljavna? Nekako zadnjih dvajset let je bila - ker pač ni bilo druge, ki bi pojasnjevala probleme, ki jih je rešila teorija prapoka. Znabiti, da jo bo zamenjala kakšna druga, ker je nastalo mogoče še več problemov kot rešitev. Tudi teorija mirujočega stanja je že dolgo znana, jo pa od leta 1965 zavračajo, ker ni znala napovedati prasevanja kozmičnega ozadja, in še druge reči. Pravijo tudi, da morda nikoli ne bomo mogli vedeti kakšno je v resnici Vesolje - kar se mi zdi eno od zelo pomembnih spoznanj. Ja, na en: še npr. piše, da razvijajo teorije lažnega mirujočega stanja, kjer ne nastopa le en prapok, temveč več prapokov skozi čas, ki tvorijo snov. Sem vedel, da ima Narlikar prste vmes. --xJaM 01:34, 22 nov 2004 (CET)
thread_title:  Neskončnost vesolja