Pogovor:Gregorij Rožman

message: Dlojze naj se raje malo umiri, ne pa da nam tristokrat nekaj napiše. Hvala. Naj ima malo spoštovanja. --Janez Maček 22:43, 2. junij 2008 (CEST)
replies: text: Pri teh stvareh se nič ne umiriš. Tukaj gre za stoodstotno navajanje pravih virov. Spoštuj to.--Dlojze 23:05, 2. junij 2008 (CEST)
In kaj so pravi viri? Sajetov Belogardizem? Ambrozd 23:38, 11. junij 2008 (CEST)

message: Članek je izgubil na svoji vsebinski uravnovešenosti. 
Sodobno zgodovinopisje je preseglo raziskave Štefanije Ravnikar-Podbevšek, še toliko bolj pa Frančeka Sajeta. Gre za vira, ki sta po svoji vsebini tendenciozna in ideološko naravnana v smislu vladajočega režima v bivši FLRJ/SFRJ. 
Dandanes relevantna in referenčna literatura na temo Gregorij Rožman prihaja izpod rok zgodovinarke dr. Tamare Griesser-Pečar. Močno pogrešam tudi upoštevanje edine biografije o škofu Rožmanu izpod rok dr. Jakoba Kolariča. 
Članek, kot sem ga zasnoval sam, je temeljil predvsem na geslu Gregorij Rožman v Enciklopediji Slovenije in na biografiji Jakoba Kolariča Škof Rožman. 
Urejanje članka v zadnjih dveh mesecih pomeni korak nazaj v njegovi vsebinski nepristranskosti. 
--Gregorsamsa 00:00, 6. junij 2008 (CEST)
replies: text: Članek je zgubil svojo uravnoteženost samo tistim, ki so pač podpirali zatiskanje oči pred resnico. Saj je pisalo, da nekateri odnosi niso raziskani. Nekateri izmed tistih za katere je pisalo, da niso raziskani zagotovo so. Nekateri pa ne in zato še vedno piše da niso.

text: No moram povedati da je bil iz teh dveh knjig vzet le odlomek resničnega pisma, ki je v knjigi le naveden ter citat, ki pa je tudi resničen in v knjigi le zapisan. Kar se pa tiče vpliva režima, nekaj ga je zagotovo bilo saj je tudi danes. Vsaka oblast naredi svoje vzdušje. Tako tudi nekaterim današnjim torej novejšim knjigam ne moremo pripisati več kredibilnosti kot tistim iz tedanjega časa.--Dlojze 19:55, 9. junij 2008 (CEST)
Zelo se strinjam z Gregorjem: prejšnji članek je bil napisan v duhu nepristranosti. Dlojze, verjamem tvoji želji, da bi ljudem "odpiral oči resnici", a poišči zaupanja vredne vire. Sajetov Belogardizem je verodostojen toliko kot izjave domobrancev pred ustrelitvijo. Nič.
O "resničnem" pismu se še vedno razpravlja - mnogo jih trdi, da je bil ponarejen:
Pravo pismo: "Ekselenca! Danes je bil objavljen dekret, s katerim se po italijanski armadi zasedena slovenska zemlja pridružuje Italiji. Ko jemljem to na znanje, se zahvaljujem Vaši Ekselenci, da nam je tako vsaj na teritoriju škofije omogočen razvoj v kulturnem in verskem oziru pričakujoč, da se v smislu dekreta avtonomija narodnega življenja tudi v korist vere in morale skoraj izgradi. Izražam popolno lojalnost in prosim Boga, da blagoslovi Vaše in naše prizadevanja za dobrobit našega ljudstva."
Ponarejeno pismo "Duce! Zvedeli smo z velikim veseljem, da je slovensko ozemlje, zasedeno po italijanski vojski, vključeno v italijansko kraljestvo. Prosimo Vas, da sprejmete najglobljo zahvalo v imenu vse duhovščine tega ozemlja zaradi širokogrudne in skrbne ureditve, ki ste jo poklonili slovenskemu prebivalstvu. Sprejmite tudi, Duce, izraze naše brezpogojne vdanosti in sodelovanja.... "
Razlika je očitna.
Ambrozd 23:29, 11. junij 2008 (CEST)

text: Ja večina pa da ni bil ponarejen. To je tako kot tisto pismo škofa Vovka, ki ga je Rimskokatoliša cerkev spretno skrila a je bil po sreči najden. Kot izgleda nekaj skrivajo. Seveda sem pa jaz vsaj imel vir ti pa takole. Pravo pismo...  in Ponarejeno pismo...  Glede virov pa sem se že pozanimal in sem že naročil novo knjigo Škof Rožman v zgodovini, ki jo bom prejel zelo kmalu. Knjiga je izšla letos in tako vsebuje spoznanja tudi sodobnega zgodovinopisja . Sicer bi pa lahko malo pogledali kakšen je bil prejšni članek saj so bile vse grde podrobnosti zamolčane in je naprimer pisalo da niso raziskane. Kar pa seveda v določenih primerih ne drži. Napisana je bila hvalnica.--Dlojze 23:50, 11. junij 2008 (CEST)
Še pokonci? ;-)
Smo res ubogi Slovenci, še po 60tih letih se nadaljuje državljanska vojna...
Na Dnevnikovi sta dokaj dobro (vsak s svojega polja) opisala Rožmana Grieserjeva in Repe:
http://64.233.183.104/search?q=cache:DgkXd2SVFVQJ:www.dnevnik.si/tiskane_izdaje/objektiv/282632+pismo+grazioliju&hl=sl&ct=clnk&cd=4&gl=si
Za Vovkovo pismo pa samo tole: ni niti podpisano!!! In to je zate vir?!
  
Ambrozd 00:02, 12. junij 2008 (CEST)

text: V tem primeru se popolnoma strinjam z Amrozdom. Ali smo še vedno:"Slovenec proti Slovencu?" Namesto, da bi si že enkrat segli v roke in pobotali, se še vedno kregamo in zmerjamo en drugega. Mi sploh nimamo pravice obsojati nikogar, še najmanj pa Dr. Gregorija Rožmana. On je jasno povedal, da je komunizem hujši kot okupator. pa pustimo zdaj to, ker tudi jaz za take stvari nimam virov. Pa tudi to bi rad povedal, dokazovanje z nekimi viri iz knijg je ne smiselno. Tudi jaz lahko napišem knjigo. Na Wikipediji pa pustimo le tiste stvari s katerimi se strinjajo tako komunisti in domobranci, pustimo ostalo zgodovino in sezimo si v roke, če se res ne moremo z enotni. Lahko se obtožujemo še 1000 let pa kaj bomo imeli od tega? Nič!!!

text: Vaš ekumenist in Rimokatoličan Franc Kušar! --Franc Kušar 22:22, 1. julij 2008 (CEST)
thread_title:  Vsebinska degradacija članka 

message: Kolikor vem se človeku ki ne obstaja več ne more sodit. Tako da je zadnji stavek predzadnjega odstavka najmanj zavajujoč, ker namiguje, da bo prišlo do sodbe v primeru, se pravi do odločitve o krvidi ali nedolžnosti, česar pa glede na moje poznavanje sistema ne bo. žal, ta ne bo nikoli obsojen na sodišču(, kar pa z zgodovinskega stališča nikakor ne pomeni da je nedolžen, koneckoncev tudi hitlerju niso sodili) Rokpok 14:54, 3. december 2008 (CET)
thread_title:  Ponovno sojenje?? 

message: Prav je Dolinčiče in ne Dolinčice!
thread_title:  Dolinčiče 

message: , če se ne motim, je bil Metod Mikuž suspendiran iz duhovniškega stanu, ne izobčen iz Cerkve. Slednje je pristojnost samo Svetega sedeža. --  Janezdrilc 22:12, 23. oktober 2019 (CEST)
replies: text: Imaš prav - sem popravil tekst Thhhommmasss (pogovor) 23:28, 23. oktober 2019 (CEST)
thread_title:  Metod Mikuž