lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Izparilna toplota

message: Angleži pri utekočinjenju uporabljajo tudi izraz »heat of condensation«. Ta izraz - kondenzacijska toplota sem uporabil v članku o tropskem ciklonu, sumim pa, da tega izraza mi ne uporabljamo. Kot je lepo zapisano: pri utekočinjenju plin v tem faznem prehodu odda izparilno toploto. Enako sicer povedo Angleži, s tem, da to toploto pač imenujejo drugače. Ali lahko uporabljamo ta izraz ali absolutno ne? Primož, mogoče vprašanje zate. Tudi Strnad pravi v Atlasu klasične in moderne fizike, str. 135 podobno: »Pri utekočinjanju kilograma do vrelišča ohlajene pare pri konstantnem tlaku odda para (specifično) izparilno toploto qi«. Podobno pravi seveda tudi v učbeniku Fizika 1. del na str. 206. --xJaM (p) 23:54, 14 sep 2004 (CEST)
replies: text: Po mojih izkušnjah slovenska fizikalna literatura pozna samo talilno in izparilno toploto, »strdilne« oziroma »zmrzalne« ter »kondenzacijske« pa ne. Te tradicije se verjetno držijo tudi meteorologi, druge znanosti, ki imajo tudi opravka s temi pojmi (kemija, strojništvo) pa so povsem lahko razvile tudi svojo terminologijo. --Peterlin 09:25, 15 sep 2004 (CEST)

text: Izparilna toplota vode pri 100 °C (vrelišče) in normalnem zračnem tlaku 1,01325 Pa je 2256,9 kJ/kg. Izparilna toplota kapljevine pri temperaturi T' je (Strnad, Fizika 1. del, str. 218):
replies: text: :  q_{i}(T') = q_{i}(T) - (c_{p\mathrm{K}} - c_{p\mathrm{P}}) (T - T') \;\,

text: Specifična toplota vodne pare pri konstantnem tlaku je 1,88370 kJ/kgK in je:
replies: text: :  q_{i}(\mathrm{0^{\circ} C}) = q_{i}(\mathrm{100^{\circ} C}) - (4,186 - 1,88370) (-100) = 2487 \;\mathrm{kJ/kg} \;\, .

text: Strojniki npr. tej količini rečejo »uparjalna toplota« vode in jo označijo s črko r. Izparilna in uparjalna sta v tem pomenu sopomenki. S količino r računajo v Clausius-Clapeyronovi enačbi, oziroma v Clapeyronovi enačbi, kot ji pravijo. --xJaM (p) 23:20, 16 sep 2004 (CEST)
replies: text: :Se izraz uparjalna toplota uporablja kot sinonim za izparilno toploto ali konkretno za izparilno toploto pri standardnih pogojih? Sicer pa po mojem prestavimo zgornji odstavek o temperaturni odvisnosti v glavni sestavek. --Peterlin 09:12, 17 sep 2004 (CEST)

text: : Ja, sem na hitro pogledal nekaj tehniških tabel v zvezi s tem in zgleda, da so res navajane izparilne toplote pri normalnih pogojih (alias uparjalne toplote) (večinoma označene, kot že rečeno z r). Največkrat je navajan kar tlak 1,0133 Pa. Tudi na angleški strani so navedene izparilne toplote kemijskih elementov - eksplicitno pa ni rečeno, da pri normalnih pogojih - v teh primerih normalni zračni tlak in (gotovo) normalno vrelišče in ne 0 °C. Bom dodelal tabele in jih dodal (za elemente, nekatere trdnine, kapljevine in pline). Ali je tudi kaj narobe, če je enota kar kJ/kg, ali je bolje, kot imajo ostale wikipedije in podatki o elementih, kJ/mol? Sicer je pa to zelo zanimiv pojem (fizikalna količina) in tudi včasih presenetljiv (prigoda o nepazljivem kuharju). --xJaM 12:06, 17 sep 2004 (CEST)
thread_title:  'Kondenzacijska toplota'
Pogovor:Izmišljena država

message: Roman, da ti vrnem za Tretjo jaso, kje si našel to državo? Ali je to mogoče kakšen vic, ki ga ne poznam? Že po definiciji (»balkanska država v severni Sloveniji«) je smešno protislovna, saj, kot vemo, meja Balkana poteka po Savi, he, he. Nekateri bi menda radi spremenili tudi ime Slovenija. Dober prevod - Šajerska bi bil kar primeren, če bi se komu to res zahotelo - saj smo eni 'taki' šajerski hobiti. Bolj , ko berem našo zgodovino, se mi dozdeva (oziroma, bolje rečeno, me hočejo prepričati), da je tudi Karantanija namišljena država.. --xJaM 18:12, 17 sep 2004 (CEST)
replies: text: Našel sem jo na :en:Syldavia; menda je to iz nekega znanega stripa. Na http://g.courtial.free.fr/country8.htm imaš še zemljevid. --romanm (pogovor) 19:17, 17 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Sildavija
Pogovor:Shenzhou 5

message: Šenčou, Šenžou ali celo Šenžov? --romanm (pogovor) 23:24, 18 sep 2004 (CEST)
replies: text: Šendžou? --xJaM (pogovor) 05:07, 3. avgust 2016 (CEST)
thread_title:  Ime 

message: Ima kdo kakšno idejo kaj bi lahko bilo narobe v infopolju, ker izpisuje nek error. Sem šel že parkrat čez v članku in v predlogi pa ne najdem napake. --GeographieMan (pogovor) 11:29, 28. februar 2021 (CET)
replies: text: Nekje je nezaprt [. :) Predlagam, da pogledaš v infopolje samo, ker je mogoče tam napaka. LP, --A09090091|(pogovor) 11:35, 28. februar 2021 (CET)
thread_title:  Infopolje
Pogovor:T-72

message: Ta članek med "Uporabniki" omenja Jugoslavijo. Jugoslavije ni več. So to nekdanji uporabniki, in če so, gre za SFRJ ali morda za ZRJ? --romanm (pogovor) 01:43, 19 sep 2004 (CEST)
Članek med drugim omenja tudi DDR, ki je ni tudi več ;). Torej gre za državo, ki je naročila/kupila (licenco) tega tanka. Gre za SFRJ. LP, --Klemen Kocjancic 07:31, 19 sep 2004 (CEST)
Potemtakem v tistem razdelku manjka uvod v katerem bi napisal, da gre za države, ki so reč kupile. Zanimivo bi bilo še vedeti, kje jih še vedno imajo. Kaj pa pri nas? --romanm (pogovor) 18:00, 19 sep 2004 (CEST)
Pri nas imamo M-84, licenčno verzijo T-72. --Klemen Kocjancic 18:04, 19 sep 2004 (CEST)
http://commons.wikimedia.org/wiki/T-72 the commons link, feel free to use. 194.94.76.133 3 julij 2005 19:39 (CEST)
thread_title:  Jugoslavija
Pogovor:Janez Nepomuk Primic

message: Vsebina članka je identična s tem. LP, --Klemen Kocjancic 20:04, 19 sep 2004 (CEST)
replies: text: Predlagaj ga za brisanje. Obstaja tudi možnost, da ga je sem uvrstil avtor sam, ampak to naj raje posebej pove, sicer ga bomo res zbrisali. --romanm (pogovor) 20:06, 19 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Kopiranje 

message: *Nekaj Primičevih knjig je v dLibu in v Prunčevem TraDoku -- napravi povezave nanje, kot je nakazano pri eni od njih. 
*Med kategorijami bi bilo mogoče prav dodati tudi Graški Slovenci. 
*Citiranje drobnih leksikonskih virov ni smiselno, obsežnejših pač, po vzorcu, kot sem nakazal v popravku (gl. tudi Praktični spisovnik.
*Imena Goethe itd. polinkati
*Nekatere nejasnosti in ponavljanja sem črtal.
*Jezik in slog je treba ponekod še izboljšati. --Hladnikm 08:57, 13. april 2011 (CEST)
thread_title:  Pripombe
Pogovor:Retrogradna analiza

message: Popravek naloge: Beli lahko rokira. Ali lahko tudi črni? --AndrejJ 07:59, 20 sep 2004 (CEST)

message: Hm, zaenkrat mi je uspelo ugotoviti, da:
* bodisi je bela trdnjava na h1 promovirana,
* bodisi je promoviran bel skakač na g1 in v tem primeru se je črni kralj moral premakniti.
Nisem (še?) našel dokazov, da bi se beli ali črni kralj morala premakniti ali pa da bi morala ostati, kjer sta. --romanm (pogovor) 23:48, 19 sep 2004 (CEST)
replies: text: Toplo, toplo ... --AndrejJ 00:03, 20 sep 2004 (CEST)
replies: text: : No, z dodatnim pogojem, da lahko beli rokira na kraljevo stran, črni ne more rokirati. Bela trdnjava na h1 ni promovirana, ker beli lahko rokira, ker pa je promoviran skakač, je moral vmes stati na polju f6, črni kralj pa po tej potezi ni smel stati na e8, torej se je že premaknil. Pa par vmesnih korakov sem izpustil, ampak najbrž je očitno, zakaj mora biti skakač promoviran. --romanm (pogovor) 18:56, 20 sep 2004 (CEST)
Pravilno Roman! Res manjkajo vmesni koraki, ampak bistvo si zadel. Morda bi sicer za druge reševalce na vrhu strani moral dodati opozorilo o rešitvi.
Kar se tiče rokade, citiram iz članka problemski šah:
* rokada je mogoča razen, če lahko z retrogradno analizo dokažemo, da sta se kralj in/ali trdnjava že premikala,
* nasprotno pa jemanje mimogrede (en passant) ni mogoče, razen če dokažemo, da je bila zadnja poteza kmetov dvokorak.
Torej ne rabiš dokazovati, da se kralj ni premaknil (to je precej težje), ampak nasprotno: utemeljiš, da se je moral premakniti in s tem zgubil pravico do rokade.

text: Da, vem. Svoj čas sem bil precej dober v tem retrogradnem šahu (enkrat mi je to celo koristilo na srednješolskem tekmovanju iz logike). Obe Smullyanovi knjigi poznam še od takrat. --romanm (pogovor) 22:39, 20 sep 2004 (CEST)
Kategorija:Pogovor (šah)
thread_title:  Rešitve retrogradnega problema
Pogovor o kategoriji:Inženirji

message: PMSM bi veljalo razmisliti za katere inženirje bi imeli posebne kategorije. Ali za vse inženirje skupaj, ali kategorije še naprej delimo. Imamo npr že nekaj:
* letalskih inženirjev {Theodore von Kármán}
* raketnih inženirjev {Friedrich Arturovič Zander, Herman Potočnik, Hermann Julius Oberth, Sergej Pavlovič Koroljov, Wernher von Braun, Vasilij Pavlovič Mišin, Valentin Petrovič Gluško}
* računalniških inženirjev {An Wang}
* ...
Poleg tega so še letalski/raketni/.. konstrukterji/konstruktorji {Konstantin Edvardovič Ciolkovski}. Kako najbolje urediti to področje? --xJaM 16:50, 20 sep 2004 (CEST)
Mogoče bi bilo najboljše spraviti vse v eno kategorijo, saj imajo v članku napisano, kakšni inženirji so. Samo predlog. LP, --Klemen Kocjancic 16:53, 20 sep 2004 (CEST)
Ja, tudi meni se ta pristop zdi najbolj smiseln. Vseeno pa verjetno lahko uporabljamo povezave npr. na raketne inženirje, letalske inženirje (kot pri von Kármánu), ipd. --xJaM 17:23, 20 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Različni inženirji
Pogovor:Louis Pasteur

message: Drugi del prepisan:  http://www.trebnje.si/slo/kmetijstvo.htm
thread_title: Kršitev avtorskih pravic

message: V  sl članku v razdelku "Življenje" zlasti pogrešam podatke o času (vsaj letnice), ki jih v angleškem članku vidim. Brez njih je mnogo teže razumeti medsebojne vplive raziskovalcev in odkritij tistega časa. 
Podobno pogrešam celovitejše podatke o področjih, ki jih je študiral. V en članku vidim, da je najprej naredil (BS) filozofijo, potem matematiko (in mu v začetku kemija sploh ni šla, čeprav je potem doktoriral iz fizikalne kemije). Šele ko vem za njegovo znanje matematike, ki ga je potem uporabil tudi pri fizikalni kemiji, postane njegov nov pogled na izomere (kristalov in molekul, ki jih tvorijo) logičen. 
Popolnoma pri nas manjka tudi omemba njegove žene, za katero kaže, da je bila tudi njegova pomembna znanstvena sodelavka, tako pri raziskovanju kot pri urejanju rezultatov za objavo (podobno kot še prej Lavoisierova, itn.). Kaže tudi da bi lahko preko nje in njenega očeta (ki je bil rektor univerze v Strasbourgu, kamor je Pasteur prišel predavat) srečal Biota, ki se je (med drugim) že pred Pasteurjem ukvarjal z vprašanji in pojavi okrog polarizirane svetlobe, samo o tem še nimam virov (in tudi Biot je bil med drugim znan matematik).   
Bom videl, kaj (zlasti iz an in fr člankov) bom našel čas dodati v našega - in seveda je zelo dobrodošel kdorkoli, ki bi ga zanimalo in bi našel čas narediti kaj od tega pred mano. Marjan Tomki SI (pogovor) 16:37, 10. december 2022 (CET)
thread_title:  Precej zanimivih in pomembnih reči še manjka
Pogovor:21. stoletje

message: Ne vem sicer zakaj so kategorije poimenovane npr. »21. stoletje našega štetja«. Ali kar »21. stoletje« ni v redu? Razlikujemo edino še med 21. stoletjem pr. n. št. - ali morda še med kakšnim drugim 21. stoletjem? --xJaM 13:32, 21 sep 2004 (CEST)
Poimenoval sem jih tako, da se takoj razvidi ali je našega štetja ali pred našim štetjem. LP, --Klemen Kocjancic 13:38, 21 sep 2004 (CEST)
Ja, razumem. Ni sicer v 'skladu' s slogom ostalih člankov. V tem smislu bi bila npr. vsa leta poimenovana »2004 našega štetja«. Saj narobe ni nič, le malce otežuje poenotenost, ker ne veš kako je mišljeno tu in kako tam. Pa še daljše ime je. Ne bom popravljal - naj tako ostane. --xJaM 14:36, 21 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Kategorije
Pogovor:Picard

message: Povezave na razločitvenih straneh naj bi bile le na razločena gesla - vsaj tako smo se (nekje) dogovorili. Klemen se strinjaš? Lahko popravim nazaj, ali boš ti? --xJaM 16:57, 22 sep 2004 (CEST)
Sorry, nisem zasledil tega pogovora. Sem vrnil na prejšnjo različico. LP, --Klemen Kocjancic 18:20, 22 sep 2004 (CEST)
Ja, hvala. Nimam več v glavi, kje smo se to domenili - je pa smiselno, ker naj bi na povezovalne strani kazale le povezave, ki so tam opisane, oziroma vodijo naprej. Drugače je verjetno vse preveč prepleteno. Vejetno tudi pretiravamo s povezavami na datumskih straneh. Tako imamo od vsega začetka, pa verjetno nima smisla spreminjati še tam. --xJaM 18:45, 22 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Povezave na razločitvenih straneh
Pogovor:Nasir al-Tusi

message: V zvezi z Arabci imam dve vprašanji. 
# Imel sem podatke, da je Nasirov priimek at-Tusi. Drugod (beri npr. angleška wikipedija) pa pišejo al-Tusi. Je kdo strokovnjak za arabske predloge, oziroma imena in priimke, da bi to pojasnil.? Je kakšna razlika med »al« in »at«? Verjetno je. Možno pa je tudi, da je »at« zgolj napaka, ker večinoma zasledimo v priponah imen/priimkov »al-« ali brez vezaja.
# Večino osebnosti navajamo po nacionalnostih. Kam uvrstimo Arabce? So vse arabske osebnosti kar Arabci (he, he)? Verjetno gre tukaj za Arabce še skozi srednji vek in to. Danes ločujemo naprej med njimi, ne. --xJaM 18:55, 22 sep 2004 (CEST)
Odgovor na 1 se skriva v članku Arabska abeceda - poišči »lunine črke« in »sončeve črke«. Člen se v arabščini vedno piše al-, vendar pa se pri tem priimku izgovarja at-. Če si se odločil za at-, si s tem bliže originalni izgovorjavi (ne pa pisavi). Marino 20:31, 27. maj 2008 (CEST)
thread_title:  Arabci
Pogovor:Milena Usenik

message: XJaM, saj je sicer drobnarija, ampak: kladivo, kopje, disk se meče, kroglo pa običajno suva.
--AndrejJ 22:21, 22 sep 2004 (CEST)
Po tem viru (http://www.asj.org.yu/nasi_na_OI.htm) je bila v Rimu 12.  --AndrejJ 22:25, 22 sep 2004 (CEST)
replies: text: Verjamem, ja, da jo atleti suvajo - mi navadni nenatrenirani smrtniki bi jo verjetno res metali. To sem povzel po uvrstitve slovenskih olimpijcev. Bom popravil nazaj na suvanje tu in tam. Sicer pa tudi, če kroglo sunemo, je to potem met. Sunek verjetno ni. --xJaM 22:58, 22 sep 2004 (CEST)
Če si jo že kdaj poskusil (metati/suvati), boš vedel, da je precej težka in da je pravzaprav ne moreš metati, tako kot kamen npr. Dejansko jo moraš suvati! Pa tudi naš priljubljen vir SSKJ pravi kaj je met:  atletska disciplina, pri kateri se po določenih pravilih meče disk, kladivo, kopje, suva krogla. 
--AndrejJ 23:16, 22 sep 2004 (CEST)
Torej napišimo da je v Rimu osvojila 12. mesto. Bom pvsekakor preveril, če podatek drži. Najbolje da kar osebno, kajneda ... BrmBrm
thread_title: Suvanje krogle
Pogovor:Šahovska uganka

message: Hmm, Andrej lahko bi označil polja na šahovnici...
Po moje je rešitev taka: Dd6, Tc8, Sa7, La4 in Ka1 --Igor 11:53, 17 jan. 2005 (CET)
replies: text: Ja, lahko bi, če ne bi kopiral slike iz en: ...

text: Sicer pa kaže, da tukaj okrog ni hudega navala, ti si prvi reševalec od septembra, zaslužiš si e-pohvalo (bolje e-pohvala kot e-pitaf) ! --AndrejJ 13:57, 17 jan. 2005 (CET)
Moja rešitev je Kd6, Tc8, Sa7, La4 in Da1 --Jakc 12:58, 12 feb. 2005 (CET)

text: Ja, Jakc, tvoja rešitev je bolj pravilna kot rahlo napačna Igorjeva. Igorjeva dama na d6 napada polje a6, torej polje ne more imeti ničle! --AndrejJ 13:41, 12 feb. 2005 (CET)
Kategorija:Pogovor (šah)
thread_title:  Rešitve uganke
Pogovor:Telo

message: Imam vprašanje glede tega stavka: "Mrtva telesa vretenčarjev in žuželk se včasih imenujejo mrhovina". Ali niso to kadavri (ed. kadaver)? LP, --Klemen Kocjancic 21:27, 23 sep 2004 (CEST)
Ja, angleški izraz »carcass» (tudi »carcase«) sem linearno prevedel v mrhovino. Res nisem strokovnjak za mrtva telesa živih bitij, in še posebej za vretenčarje in žuželke. Po SSKJ, kolikor razberem, je razlika med mrhovino in kadavrom v tem, da je mrhovina sama poginula žival (kar v bistvu lahko smatramo za njeno mrtvo telo), kadaver pa je opisan splošno kot mrtvo telo, truplo, ki ga lahko rabimo tudi za človeka. Lahko tudi, da biologi (zoologi) uporabljajo še kakšen svojevrsten izraz. Lahko mirne duše popraviš, če meniš, da je tako boljše. Jaz ne vidim razlike - seveda ker tudi nisem strokovnjak s tega področja, pa tudi zoologije in podobnih ved nisem nikoli podrobno študiral - razen ornitologije. --xJaM 21:38, 23 sep 2004 (CEST)

message: But please see my comments at  Pogovor:Težnost#forgive_my_english.--Žoš (pogovor) 14:58, 15. januar 2008 (CET)
thread_title:  again forgive my english...
Pogovor:Vojna zgodovina

message: Na seznamu vidim le drugo italijansko-abesinsko vojno (1935-1936), ki je označena kot »italijansko-abesinska vojna«. Prva (1895-1896) manjka. Angleška wikipedija ima obe (, ) Atek!
To sprašujem le zaradi tega, ker bi rad tvoril članka o tem manj znanem obdobju krvave zgodovine naših zahodnih sosedov, ki so si hoteli malo povečati svoj življenski prostor kot Wehrmacht v Ukrajini, Rusiji, ... Atek! je (menda) bojni klic starih abesinskih borcev.. V smislu Živela OF in Itjop'ija tikdem. --xJaM (p) 00:52, 24 sep 2004 (CEST)
Zanimivo, sploh nisem vedel za prvo vojno (je nisem zasledil v Vojni zgodovini od Švajncerja). Morda nova (super)kategorija "Kolonialne vojne"? Npr. druga vojna spada v Svet med svetovnima vojnama, prva pa še v čas poznega imperializma. Kakšno kategorijo si pa imel v mislih? LP, --Klemen Kocjancic 08:05, 24 sep 2004 (CEST)
replies: text: To me preseneča, da Janez ne omenja prve italijansko-abesinske vojne, res. Saj vprašanje je tudi katera je 'bolj pomembna'. V bistvu težko reči. Načeloma je prva 'pomembnejša', vsaj za Etiopce, ker so jo dobili - drugo pa šele s pomočjo Združenega kraljestva. Obe sta bili tudi siloviti, če ju merimo po 'moči'. Prva je tudi simbolno pomembna, vsaj v Afriki - in predstavlja eno od 'armagedonskih' tipov človeškega spopada - vsaj odločilna Bitka pri Adovi. Pomembna pa je 'simbolno' tudi druga, ker je pokazala (še pred špansko DV) na (pre)veliko razdvojenost sodobnega sveta, saj feldmaršal HS I. v Društvu narodov ni nič opravil glede svetovne pomoči ob italijanski agresiji na to revno deželo. Italijani so mirne duše zbombardirali praktično goloroko prebivalstvo. Kje si to še videl!? Aja, v Vietnamu kasneje tudi, ne, saj so tedaj ameriški bombniki še s težavo ločevali cilje, pa tudi ameriška vlada je (bojda) porabila ogromne vsote denarja. Druga je pomembna tudi za Slovence, saj jih je kar nekaj sodelovalo v njej. Kolikor mi je znano okoli 2000 jugoslovanov - koliko od njih Slovencev, pa ne vem. Kasnejši poveljnik Glavnega poveljstva NOV in PO, generallajtnant Franc Rozman Stane je leta 1935 ob italijanskem novačenju slovenskih fantov zamudil in se je udeležil kasneje španske DV.

text: Ja, o kategoriji (še) nisem razmišljal. Vendar kar si ti zapisal na pogovorni strani kategorije vojne zgodovine je v redu. »Kolonialne vojne« so nekako v skladu s tem, ja. Časovno delitev vojn pa slabo poznam, da bi rekel kaj več. --xJaM 17:20, 24 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Italijansko-abesinski vojni
Pogovor:Kratersko jezero (ZDA)

message: 193.2.69.128, (mogoče Klemen) je dopisal v imenu »Crater Lake« še, da je to ime v angleščini. Ja, 'etaq'. Mišljeno je bilo, da je takšno tudi ime v slovenščini. Najprej sem hotel članek napisati pod tem 'angleškim'/izvirnim imenom, ker sem v Oxfordski enciklopediji nežive narave videl, da ga niso prevajali v Kratersko jezero. Potem sem videl, da ga je Klemen že imenoval »Kratersko jezero« v članku o jezerih in sem se odločil, da tvorim članek pod sedanjim imenom. Upam, da ime »Kratersko jezero, ZDA« ustreza. Lahko bi zapisali tudi npr. »Kratersko jezero, Oregon«, če je slučajno še kakšno jezero v ZDA s takšnim imenom, kar pa močno dvomim. Tukaj se kaže ena razlika sloga v wikipediji. Pri splošnih pojmih zapišemo dodatni pojasnjevalni pojem v oklepaju (vektor (matematika), Ivan I. (Rusija)), pri geografskih toponimih pa npr. zapišemo ta pojem za vejico (že omenjeno jezero, večina srednjih in manjših ameriških mest, (Far Rockaway, New York - to moram tudi še popraviti..). Upam, da je ta razlika jasna vsakomur. Ali dopišemo potem, da lahko to jezero imenujemo kar po izvirniku, ali je edino prav Kratersko jezero. Jaz navijam za drugo, Klemnovo možnost - saj so tako imenovana tudi Severnoameriška Velika jezera in ne vidim razloga, da bi bilo najbolj znano kratersko jezero v slovenščini imenovano kar po izvirniku. --xJaM 16:57, 24 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Ime jezera
Pogovor:Platina

message: Hmh, res nenavadna pridevnika. Za kovljiv bi raje izbral koven, za obdeljiv pa res ne vem iz glave. Roman si prepričan, da sta besedi v redu? Bom še pogledal v Pravopis, ker SSKJ ju nima. --xJaM 18:55, 24 sep 2004 (CEST)
replies: text: Nisem prepričan. Kar pogumno. --romanm (pogovor) 17:15, 25 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Obdeljiv/kovljiv
Pogovor:Tesla (razločitev)

message: Klemen naredil si obratno točno to kar je pred časom storil Primož. Menda je tukaj potrebna preusmeritev, ker tisti ki bo iskal npr. samega Teslo, bo vtipkal v iskalnik Tesla, in ga naj bi stran napeljala na preusmeritveno stran. To naj bi veljalo pač za znamenite osebnosti Einstein, Gauss, Euler, Cantor ..., po katerih pa niso vedno imenovane enote in to. Sam se sicer držim polnih imen, kjer se da, drugače pa najbolj znanih. Samo priimki mi ne pomenijo dosti, čeprav moramo upoštevati tudi uporabnike, ki jih to pač zanima, oziroma tak način uporabljajo. Takšne preusmeritve so npr.:
* Tesla - ?
* Gauss
* Watt - podobno kot Ångström
* Newton - podobno kot Ångström
* Maxwell
* Hertz - podobno kot Ångström
* Weber
* Angstrom / Ångström {ta ni v istem slogu kot ostale - bi moralo potem biti Ångström (enota)..}
* Oersted
* ...
Nemci imajo lepo Ångström (Einheit), Tesla (Einheit), Tesla pa je preusmeritev, ker so nabrali še nekaj pojmov v zvezi s tem, ...
--xJaM 20:08, 24 sep 2004 (CEST)
* Tega pa nisem vedel. Se opravičujem. Sam', ko sem videl tisti kratek člančič, sam si rekel ali je sploh potreben. Mogoče je potrebna samo preusmeritev iz Tesla na Nicola Tesla in iz tam na druge pomene (enota). LP, --Klemen Kocjancic 20:48, 24 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Tesla
Pogovor:Fibonaccijevo število

message: Rastlinski svet je poln lepih spiral iz zaporednega Fibonaccijevega števila elementov - mislim, da je sončnični cvet en tak primer. Ali imamo kakšno lepo sliko, ki bi ponazarjala, da gre za pomembna števila tudi v naravoslovju? --romanm (pogovor) 13:44, 26 sep 2004 (CEST)
replies: text: Nekje na enem mojih cedejev je gotovo, na žalost je iskanje po slikah dosti težje kot po Wikipediji (nikoli nisem dodajal ključnih besed...) --AndrejJ 14:36, 26 sep 2004 (CEST)

message: Ker predpostavljam, da je Scheme precej manj poznan in razumljiv od pascala sem premaknil kodo v pogovor. --AndrejJ 22:32, 26 sep 2004 (CEST)
----
Fibonaccijeva števila lahko izračunamo z naslednjo kodo programskega jezika Scheme:
(define fab
  (lambda (x)
    (if (< x 2)
      x
      (+ (fab (- x 1)) (fab (- x 2))))))
Prav. Koda je izginila tudi z angleške strani. Moraš pa tudi upoštevati, da vsi ne razumejo pascala. Verjetno pa je boljše koda algoritma v pascalu, kot v nekem splošnem zapisu algoritma?
replies: text: Kdor razume kakršenkoli algoritem, bo brez večjih težav razumel Pascal, ki je tako tudi koncipiran (kot učni jezik).
Naslednji stavek:
Izkaže se, da se algoritem najslabše izkaže ravno v primeru, ko določamo največjega skupnega delitelja zaporednih Fibonaccijevih števil.
bi moral biti menda:
Izkaže se, da se algoritem najslabše izkaže ravno v primeru, ko določamo največji skupni delitelj zaporednih Fibonaccijevih števil.
ali spet nisem razumel stavka? --xJaM 16:07, 27 sep 2004 (CEST)

text: Ja, imaš prav, prsti so hitrejši od možganov (ali obratno?)  --AndrejJ 16:34, 27 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Programski jezik Scheme
Pogovor:Seženj

message: cev, ki je prislonjena ob navpično 11 sežnjev visoko steno, zdrsne za 3 sežnje, tako da je dno cevi 9 sežnjev od stene. kako dolga je cev?
replies: text: Cev je dolga 12,041594578792295480128241030379 sežnjev, račun pa boš speljal(a) sam(a). Nasvet: poglej članek o Pitagorovem izreku. LP:)  --AndrejJ 14:09, 26 sep 2004 (CEST)
thread_title:  Naloga