lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Mir (vesoljska postaja)

message: Po tistem ko sem uredil slog, sem ugotovil, da je večina teksta prepisana z vesolje.net. Se ljubi komu preurediti zadevo da ne brišemo kar takoj? --Yerpo Ha? 09:38, 8. januar 2008 (CET)
thread_title: Copyvio
Pogovor:Receptor

message: Ali lahko res govorimo o receptorjih na površini imunskih celic posebej? Kar se funkcije tiče so identični ostalim celičnim receptorjem, ki so pokriti v geslu receptor (biokemija) - vežejo ligand in sprožijo biološki odgovor. --Yerpo Ha? 12:55, 8. januar 2008 (CET)
replies: text: Seveda lahko govorimo o imunskih receptorjih posebej, se pa strinjam s tvojim drugim stavkom. Vprašanje je, ali jih je zaradi njihove posebne vloge smiselno obravnavati v lastnem članku? Vidim pa, da imajo na angleški wp kar dva članka na (is)to temo: en:Immune receptor in en:Receptor (immunology). --Eleassar pogovor 13:11, 8. januar 2008 (CET)

text: V tem primeru je verjetno za začetek najbolje, da se v receptor (biokemija) samo omeni vlogo membranskih receptorjev v imunskem sistemu. Tudi vsebino obeh (zelo kratkih in splošnih) člankov v :en bi lahko mirno vtaknil v posebno poglavje znotraj en:Receptor (biochemistry), seveda z omembo še vseh ostalih tipov iz predloge spodaj. Če bo kdaj veliko materiala o razdelitvi in specifičnih funkcijah receptorjev v imunskem sistemu se pa lahko naredi članek o njih naknadno. --Yerpo Ha? 13:27, 8. januar 2008 (CET)
thread_title: Receptor (imunologija)?
Pogovor:Nezemeljsko življenje

message: Poglavje o dušiku je popolnoma napačno, saj dušik ne raztaplja istih snovi kot voda, saj je nepolarna snov. Glede na vrelišče in njegove podobnosti z vodo domnevam, da gre za amonijak. Bi lahko to kdo preveril (in po možnosti popravil), saj nisem user?
replies: text: Vsakdo lahko spreminja članke v Wikipediji, tudi neprijavljeni uporabniki, samo paziti je treba na navajanje virov. Seveda pa si vabljen, da se registriraš. --Yerpo Ha? 17:46, 8. januar 2008 (CET)
thread_title: Življenje na osnovi dušika?
Pogovor:Izklop.com

message: Če stran obišče 45000 obiskovalcev dnevno more biti mesec res kratek, da jih mesečno obišče 205000. Bom malo preveril. LP --5er 19:48, 8. januar 2008 (CET)
replies: text: Verjetno je mišljen dnevni obisk kot kliki na stran na dan, mesečni pa kot seštevek unikatnih dnevnih. --Domen 19:50, 8. januar 2008 (CET)
replies: text: :Na to sploh pomislo. Verjetno, da je to to. --5er 19:58, 8. januar 2008 (CET)
thread_title:  Obisk
Pogovor:Dalmacija

message: Moja slovenščina ni najboljša pa zato na hrvaškem: teritorija Dalmacije opisana u članku - od Raba do Boke Kotorske je povijesna (zgodovinska) teritorija u vrijeme Antike - provincija Dalmacija kao dio veće Rimske provincije Illyricum. Sjeverni dio te Dalmacije - od rijeke Krke do Istre - je bila Liburnija, u nekim periodima pod samostalnom upravom, a ponekad kao dio Dalmacije. Prva povijesna Dalmacija prema povijesnim izvorima je bila teritorija od rijeke Krke do Cetine (2. st.pr.n.e.) nazvana prema Ilirskom plemenu Delmatae.
Srednjovjekovna Dalmacija je ista teritorija kao i današnja moderna Dalmacija: od otoka Paga do Dubrovnika (ili preciznije do Pelješca - Dubrovnik nije u Dalmaciji!) kaj pomeni da je definicija iz članka pogrešna. Kompletna Dalmacija je v Hrvaškoj! 78.3.61.207 16:34, 9. januar 2008 (CET)
replies: text: Ko bo članek obsežnejši, bo prav gotovo potrebno nekaj povedati tudi o različnih obsegih Dalmacije v zgodovini. --IP 213 16:50, 9. januar 2008 (CET)
thread_title:  Regija Dalmacija
Pogovor:Goričko narečje

message: Ali gre pri tem podnarečju morda za akanje? Kot pravi članek, ga pri nas pozna dolenjsko narečje. --xJaM 23:37, 11. januar 2008 (CET)
replies: text: Avtorico članka sem pred časom prosil, naj navede vir za ta članek, vendar je odgovorila, da ga je napisala po lastnih izkušnjah . Žal zaradi pomanjkanja virov podatki v članku niso preverljivi. --Jalen 09:42, 12. januar 2008 (CET)
Pod kakšnim kriterijem je zdaj iz podnarečja nastalo kar narečje  ? Kolikor vem, je narečje Prekmurščina in so vse lokalne anomalije jezika pač podnarečja. Tudi goričko podnarečje. Ali je kje pisni vir=argument, ki opredeljuje relacije med prekmurskim narečjem in ostalimi podnarečji/po novem, narečji???
Ziga 14:27, 16. februar 2010 (CET)
Če že enkrat ločilo prekmurščina od drugih slovenskih narečij, takrat tu ni treba predznaka pod. Ne samo jaz pišem tako. Vilko Novak tudi tako je pisal, ali danes Franci Just. Torej naštevanje: slovenščina, njen del prekmurski regionalni jezik, ki ima pet narečij. Dončecpogovor 14:41, 16. februar 2010 (CET)
thread_title:  Vidonsko goričko podnarečje
Pogovor:Slovenska ljudska stranka (sodobna)

message: Tako, stran je razdeljena. Mislim, da sem popravil večino linkov, mogoče je kakšen ostal; prosim, uredite, če opazite. Naslednji korak bi po mojem moral biti, da postavimo razločitveno stran, na katero bi peljalio vsi linki na Slovenska ljudska stranka ali SLS. Lisjak 19:49, 13. januar 2008 (CET)
thread_title:  Razdelitev strani
Pogovor:Naočnik in Očalnik

message: Izšla v treh izvodih????? To niti za obvezne izvode za Nučko ni. --Janez Novak 16:10, 15. januar 2008 (CET)
replies: text: Treh izdajah!? --Andrejj 18:06, 15. januar 2008 (CET)
Piše izvodih!!!! --Janez Novak 18:37, 15. januar 2008 (CET)
thread_title:  Izvodi 

message: To, da so na koncu vsi zadovoljni, ni čisto res. Gospod Papirček je bil tisti, ki je babici kradel rože, ker je hotel, da bi vsi kupovali njegove papirnate rože. Ko je bil ujet, sta mu detektiva (verjetno v šali) rekla, da bo spuščen šele, ko mu bo papirnata roža zrasla do določene velikosti. Njegovi protesti so naleteli na gluha ušesa.
Gregorju detektiva ne pomagata izogniti se operaciji, ampak soočiti se s strahom pred zdravniki. Ugotovita, da je Gregor tisti, ki straši druge bolnike pred zdravniki, Gregor pa na koncu brez upiranja pristane na operacijo.
 Heimdall1973 (pogovor) 08:31, 28. januar 2017 (CET)
thread_title:  Gregor in babica - napake (spoiler)
Pogovor:Seznam slovenskih mladinskih avtorjev

message: Pardon, ampak tale stran je popolnoma odveč. 
# geslo index ne ustreza iz mnogih razlogov, prvo je to, da imamo v slovenščini lepi besedi kazalo ali seznam - in ne potrebujemo črke x
# geslo je tako splošno, da se lahko navezuje na karkoli
# vsebina seznama je direktno odnekod skopirana, spominja na OCR, manjkajo šumniki, črke so velike tiskane ipd.
# in, kot rečeno že prej, urejevalcu je očitno malo mar, da tabla z metlo tam kar stoji in stoji. Najbolj zanimivo pa je, da je takih urejevalcev vedno več. "Bodo že oni na Wikipediji to porihtali"... Kot da oni, ki stalno sodelujejo na wp., ne ustvarjajo svojih prispevkov in živijo samo zato, da pospravljajo nesnago?
Ziga 12:17, 16. januar 2008 (CET)
replies: text: Mnenje? Hitro brisanje. --Eleassar pogovor 12:20, 16. januar 2008 (CET)
Sem že hotel takoj brisati, vendar sem zaradi selekcije (upam da je korektna) teh književnikov zaenkrat malo slogovno uredil. Naj se izjasni avtorica tega indexa, sicer čez 7 dni brišem. Ziga 12:35, 16. januar 2008 (CET)

text: Ziga po tvoji izbiri uporabi metalec plamenov ali zlatotopko, samo počisti! --Janez Novak 13:20, 16. januar 2008 (CET)
V kolikor sodelavci wikiprojekta WikiProjekt Slovenska mladinska književnost potrebujejo ta indeks, ga lahko prestavimo v uporabniški prostor mentorice. Pravzaprav menim, da bi bilo to najbolje storiti s celotnim wikiprojektom. Namreč, gre za zaprt projekt skupine študentov z vnaprej določeno mentorico. V splošnem pa morata biti sodelovanje, organizacija in upravljanje z wikiprojekti prosto na razpolago vsem zainteresiranim, tudi nepovezanim, sodelavcem Wikipedije. Ni tako nemogoče, da si bo kdo želel ustvariti vsem vikipedijcem namenjen projekt z enakim naslovom. --Eleassar pogovor 15:41, 16. januar 2008 (CET)
Prestaviti na podstran projekta in wikificirati. Potem bo uporaben. --Tone 18:27, 16. januar 2008 (CET)

text: Glej tudi predlog za združevanje Pogovor:Seznam slovenskih mladinskih pisateljev#Predlog za združitev z Seznam slovenskih avtoric mladinske literature. Sicer so pa avtorji tudi pesniki, ilustratorji, itd. --Pinky sl (pogovor) 16:05, 15. avgust 2012 (CEST)
thread_title: Predlog za združevanje
Pogovor:Antix (računalniška igra)

message: Ali lahko kdo pomaga razrešiti težavo naloženih zaslonskih slik te malo starejše igre na Category:Antix. Omenjeno je, da abandonware (kar pač to pomeni), pomeni kršitev avtorskih pravic, in so slike predlagane za izbris, kar se mi zdi škoda, ker gre pač za eno izmed mnogih zgodnjih iger (z druge strani železne zavese) in je načeloma zgodovinsko morda pomembna. pmm verjetno avtorja igre Pavlovski in Gerasimov ne bi imela nič proti, če ostanejo. --xJaM 23:19, 18. januar 2008 (CET)
thread_title:  Pomoč
Pogovor:Janez Evangelist

message: Po Janezu Evangelistu je npr. poimenovan eden od trenutno 31-tih kolidžev Cambriške univerze - izvirno angleško St John's College. Kako slovenimo npr. takšna poimenovanja, če sploh? »Kolidž St John's« se sliši čudno, prav tako je nerodno dobesedni prevod »Kolidž sv. Janeza«, ali »Kolidž Janeza Evangelista« (angl. Saint John the Apostle - sveti Janez Apostol). Za ta primer in npr. še vsaj za drugo ustanovo King's College ne vem slovenskega imena. Verjetno se pusti kar v originalu. Zanimivo je npr. tudi, da vsi kolidži, nimajo poleg imena še Kolidž - tak je npr. najstarejši kolidž omenjene univerze, Peterhouse, kjer seveda ni problema s prevajanjem, razen če prevedemo dejanski pomen v Petrova hiša, saj je poimenovan po svetem Petru. Pri Trinity College je morda manj problemov - Kolidž Trinity, 'Kolidž Trojice', 'Kolidž Trojstva'. Za vsakršen nasvet bi bil hvaležen, ker se zgubljam v britanskem šolskem sistemu. --xJaM 03:09, 19. januar 2008 (CET)
thread_title:  Cambriški kolidž(i)
Pogovor o kategoriji:Alpinizem

message: Predlagam prenos vsebine v kategorijo Gorništvo. --Eleassar pogovor 00:09, 27. januar 2008 (CET)

message: Mislim, da je alpinizem samostojna in dobro definirana kategorija in nikakor ne podkategorija gorništva. Tudi če pogledamo definicijo gorništva po wikipedii ta definicija nikakor ne more pospraviti alpinizma
thread_title:  Se ne strinjam s prenosom alpinizma pod gorništvo
Pogovor:Triglav (mitologija)

message: Prof. Peter Štih iz FF je na svojem delu-knjigi za prvi letnik študija zgodovine, objavil na naslovnici sliko tega božanstva. Če se ne motim, je naslov knjige Oris Slovenske srednjeveške zgodovine ali pa nekaj podobnega, izdala je knjigo FF. Morda bi se lahko vzelo to ven samo za predstavitveno sliko, sicer pa je tudi možno, da kipec božanstva hrani Narodni muzej v Ljubljani. Morda bi se kdo uspel dogovoriti za kak posnetek?--Amazone7 13:26, 29. januar 2008 (CET)
replies: text: Če je mogoče narediti novo fotografijo kipca, potem ne smemo vzeti slike brez dovoljenja avtorja (fair use ne pride v poštev). --Eleassar pogovor 13:27, 29. januar 2008 (CET)
replies: text: :Knjigo imam na žalost doma, tako da ne vem, kdo hrani kupec. To je samo glava s podaljšanim vratom oz trupom tega božanstva. Knjiga je pa sleednja (obrnila cel Cobiss okoli-noro): Štih Peter. Ozemlje Slovenije v zgodnjem srednjem veku: osnovne poteze zgodovinskega razvoja od začetka 6. do konca 9. stoletja. Ljubljana : Filozofska fakulteta, Oddelek za zgodovino, 2001.  
--Amazone7 13:41, 29. januar 2008 (CET)
thread_title:  Slika Triglava 

message: Triglav verjetno ni nič drugega kot Veles. Vsekakor morebitni sledovi ne obstajajo samo od Slovenije navzgor, sploh pa to ni merilo, da Slovenci spadamo med Zahodne Slovane. Prav tako ime triglav ne pomeni gospodarja vode, zemlje in zraka, ampak nekoga s tremi glavami. Sedaj imam druge načrte, v prihodnosti se bom pa še vrnil k temu članku.-Bostjan46 19:30, 9. junij 2010 (CEST)
Veles je bil zaščitnik živine, otrok, poljščin in nosečih žensk. Pri tem se pa strinjam s trditvijo, da Triglav pomeni "Trojeglavi". Slovenci včasih (vedno) radi pozabljamo poslušati svoj lasti jezik, zato raje "poslušajo" (ga interpretirajo) tisti, ki o njem nimajo pojma. 
Triglav pa ni bil znan le med "zahodnimi slovani", temveč tudi v Srbiji, Bolgariji; le tam so se ohranile stare Vedske pesmi ravno med krščanskimi pravoslavnimi svečeniki; o Višnjemu (Višji), Živi(rušitelju)in Brani(Branitelju). 
Milos S. Milojevic je v 19. stoletju zabeležil to pesem:
"...Da nam stoka bude zdrava
Ta goveda i te ovce
Ti jarići i jaganjci.
Doratasti velji konji
Što no nose te junake
Mile borce Triglav bora*
Triglav bora te Troice
Višnjeg boga Stvoritelja
Jakog Žive rušitelja
I Branjanja Branitelja."
(1, 1869: бр. 9)
Pri tem se je ohranilo veliko pesmi o Triglavu tudi v Bulgariji; glej "Veda Slovena"(http://en.wikipedia.org/wiki/Veda_Slovena), ki je tam ostala prepovedana in zamolčana vse do leta 2000. "Strokovnjaki" so jo proglasili za falsifikat, kljub temu, da naj bi večina pesmi bila pristnih. Pri nas imamo Vedsko pripoved boga Svetovida in njegovih "kapljic", ki padejo na Zemljo iz njegovega čela (iz katerega pride na svet prvi človek (čelo-vek). Sama zgodba tke vzporednice z vsaj 2 Vedskima pripovedima; Pripoved o stvarjenju Vesolja (bog Varaha) ter pripoved pojava prvega človeka, oz. o Šivini Samadhi zamaknjenosti, meditaciji in kapelj iz njegovega čela, iz katerega "se pojavi prvi človek")
thread_title: Vprašljivi podatki
Pogovor:Helenistično obdobje

message: Sicer vem, da je Bratož temeljna literatura, samo vseeno, ne bi jo dodajala pod vire, če se tega pri pisanju članka ni uporabljalo. Bolj pametno se mi jo zdi dodati kot dodatno branje oz literature. Vseeno pa kakorkoli gledano, Bratož temelji v več stvareh v tem učbeniku na delu Griechische Geschichte.--Amazone7 23:09, 29. januar 2008 (CET)
replies: text: Razdelek Viri pmm ni namenjen samo tistemu, kar so pisci uporabljali pri pisanju, ampak predvsem informaciji bralcev o dodatni literaturi. Zato bi bilo bolje, če bi ga poimenovali Dodatno branje, imaš prav, vendar tega najbrž sedaj ne bomo spreminjali. Bratož, kot vsi drugi učbeniki, temelji na marsičem, je pa edini sodoben pregled grške zgodovine v slovenščini in zato na seznam sodi. --IP 213 08:26, 30. januar 2008 (CET)
replies: text: :s preurejeno obliko se nedvomno strinjam in je res bolj primerna trenutno --Amazone7 19:05, 30. januar 2008 (CET)
thread_title:  Bratož
Pogovor:Gabrška Gora

message: V članku piše, da je nadmorska višina naselja Gabrška Gora 590 m. Atlas Slovenije (MK, 1985) na strani 104/B3 vpisuje to naselje nekje okoli izohips 800-900 m, resda pa je v okolici mnogo zaselkov tudi od 600 m naprej. Nad naseljem je vrisan hrib Gabrška gora (963 m), Atlas pa poleg tega pozna še:
* pokrajino Gabrška Gora (180/A2, okoli 600 m), vzhodno od Divače,
* naselje Gabrska Gora (150/B1, okoli 500-600 m), jugozahodno od Moravč pri Gabrovki,
* zaselek Gabrska Gora (132/A3, okoli 400 m), jugozahodno od Radeč.
Ali se vir, ki ga citira članek, morda moti, oz. so podatki pomešani s katero od ostalih gor? --romanm (pogovor) 01:28, 30. januar 2008 (CET)
replies: text: Popravil: nadmorska=820 m, vir KLS. --Andrejj 23:16, 8. februar 2008 (CET)
thread_title:  Nadmorska višina
Pogovor o Wikipediji:Veleposlaništvo

message: #preusmeritev Wikipedija:Veleposlaništvo

message: Pozdravljeni, predlagam ustanovitev novega predstavništva in sicer za Kitajsko, Južno Korejo in Japonsko. Sebe predlagam kot veleposlanika kajti se ukvarjam s temami iz teh držav, ter sem študiral jezike (korejščino in kitajščino). Sem ustanovitelj portala Južna Koreja in številnih člankov iz teh držav. Predlagam po potrebi tudi ustanovitev veleposlaništva za Vietnam v sklopu prvo omenjenega (Kitajska, Južna Koreja in Japonska). Hvala. YOyO908 (pogovor) 21:10, 4. april 2023 (CEST)
thread_title:  Novo veleposlaništvo
Pogovor:Inovacija

message: Članek sem dopolnjeval predvsem v želji da dam bralcu čimboljši uvid v to, kako inovacija nastane, se razvije v nek izdelek/prototip, se prijavi za patent in zaščiti kot Intelektualna lastnina. Pripombe, ki jih navaja Eleassar, pravni nasveti, pouk in pristranost, kar je že njegova stalnica, so tu odveč. Slovenska literatura o tem predmetu je preskromna in ni vsem dostopna da bi jo navajal v članku, obstaja razsuta po raznih revijah, učbenikih, celovito pa nikjer. Osebno sem proti takšnim načinom kot si jih privoščijo naši gradbinci, ko najprej izdelajo slab projekt, potem pa na osnovi tega še sto dodatnih aneksov, ki jih naša družba drago plačuje. Sam sem delal več let v službi, ki je inovacije uvajala v prakso, zato vem kaj govorim in pišem. Vkolikor ve Eleassar več, naj to napiše, vendar on raje to kar ne pozna briše. Kje je v mojem dodatku videl pravne nasvete, ne vem. Uporabil sem simplifikacijo, da na enem mestu čimbolj zgoščeno napišem celoto problematike inovacije. Očitno je za Eleessarja bolj pomembna Sofistikacija, le kdo od številnih bralcev jo bo razumel. Prav zaradi pomanjkljivega znanja, ki ga,- ki ga je opisoval ta članek, je prenekateri slovenski inovator, na koncu trudapolnega dela, ostal brez hlač.  Ni mi v veselje to pisati, vendar se mi zdi potrebno. Lep pozdrav Štefan!- struc 13:51, 1. februar 2008 (CET)
replies: text: Res je, da je bil Eleassar mogoče malo preveč temeljit pri brisanju, ker bi se kakšno stvar dalo uporabiti, ampak z ostalim se pa moram strinjat, da ni ustrezno - predvsem poglavje Pot inovacije od ideje do prototipa je bilo zelo po domače napisano in neenciklopedično, kvečjemu bi sodilo v kakšen Wikivir. Tudi subjektivne stavke, kot je "saj bo moral brskati med celo goro podobnih izumov" (ki je ostal v besedilu), bi bilo treba preoblikovati da bodo ustrezali Wikipedijinem stilu. --Yerpo Ha? 14:09, 1. februar 2008 (CET)
thread_title: Popravki/izbrisi/pristranosti
Pogovor:Hipogonadizem

message: Ob tem, da je avtor napačno zapisal naslov članka, mi dobro napisan tekst deluje kot copyvio. Najbolje bi bilo iti skozi besedilo in še enkrat zapisati z drugačnimi besedami. --Eleassar pogovor 17:38, 5. februar 2008 (CET)
thread_title: Kršitev avtorskih pravic?
Pogovor:Zunanji produkt

message: V angl. wp imajo članek :en:Exterior algebra. Bi bilo smiselno preimenovati? --Eleassar pogovor 12:12, 6. februar 2008 (CET)
replies: text: Zunanja algebra je široka posplošitev pojma zunanji produkt. Preimenovanje bi bilo smiselno, če bi kdo napisal kaj o zunanji algebri, ampak moram priznati, da celo jaz, ki sem študiral matematiko, ne vem dosti o tem. Marino 21:30, 6. februar 2008 (CET)
thread_title: Naslov članka
Pogovor:Standardni pogoji

message: Zakaj je »standardni pogoji« nepravilno? Resnici na ljubo za standardne razmere še nisem slišal. pmm bi bilo še lepše »standarna stanja«, saj gre za dve termodinamski veličini, ki določata stanje določenega termodinamskega sistema. Enako vprašanje tudi za sobne razmere. Zanimivo, Krautov SP (10. si, 1993) na str. 73 govori ravno o standarnem stanju (0 °C, 1,01325 bar). Ali se morda pojma iz kemije in (očitno) iz fizike (termodinamike) razlikujeta - vsaj poimensko - kar sicer močno dvomim? Termodinamika načeloma vedno govori o stanju snovi in vprašanje, če kdaj, o razmerah. Morda kemija drugače. --xJaM 14:50, 6. februar 2008 (CET)
thread_title:  Standardni pogoji
Pogovor:Apostolska nunciatura v Srednji Ameriki

message: V članku je bila povezava na geslo "Diplomatsko prestavništvo" (sic!) - in to geslo naj bi bilo celo veljavno...?! 
(Bilo je namreč modro označeno.)
Seveda sem ga popravila, v skladu z najosnovnejšimi, dobesedno osnovnošolskimi zahtevami slovenščine, tako da je zdaj povezava rdeče označena.
Resnično:: v lepi luči "prestavljate" Slovenijo in pismenost njenega prebivalstva...
Da, da. Popravila si eno črko urejevalcu, ki dnevno vnese tudi več kot 1000 gesel in se seveda tudi kje zatipka. Poleg tega tudi sam v popolni tišini popravi na stotine zatipkanih strani. Ti pa popraviš črko in tarnaš. Poleg tega: wikipedija pripada vsem in torej tudi tebi, ker jo uporabljaš. V kakšni luči se predstavljaš, pa je tvoj problem. Nekateri se odločijo za cinizem, dugi za odrešiteljske poze, spet drugi vandalizirajo. V imenu vseh uporabnikov se ti zahvaljujem za tvoj cenjeni popravek. Ziga 23:32, 6. februar 2008 (CET)
thread_title:  Povezava na napačno geslo!
Pogovor:Slovenska nacionalna stranka

message: Piše, da je SNS "leva sredina". Ne vem kaj je v Sloveniji "sredina" in ne vem kaj je v Sloveniji "leva". Ampak glede na stališč te stranke, je težko spregledati da ima nekatera tipična leva ter nekatera tipična desna stališča, in komaj katero je sredinsko... Besednjak 21:55, 8. februar 2008 (CET)

message: Da piše da je leva enaka desni vam nismo nikoli rekli. Niti da je sredina enaka. Ne vemo kaj lahko pričakujemo od leve in desne ker to ni enako kot sredina. SREDINA  JE MED LEVO IN DESNO. Desna je bolj na desno leva pa na levo. Logično mojster? Se opravičujemo za pozen in morda ne jasen odgovor, a mi smo se izrazili bolj strokovno. 
replies: text: Nočem vedeti, za katero "stroko" je ta odgovor strokoven ... — Yerpo Ha? 14:20, 28. december 2017 (CET)
thread_title:  Odgovor SNS
Pogovor:Komunizem

message: Kljub temu, da nisem velik teoretik Marksizma pa menim, da je bila prejšnja definicija Komunizma zelo neobjektivna.  Upam, da jo bo še kdo dopolnil v smeri še večje objektivnosti. Ali je Komunizem slab ali dober, ali ga je kdo obsodil ali ne, ne spada v WIKIPEDIO temveč na debatno stran le-te. (Jurij 19:34, 30. november 2010 (CET))
Predlagam uvrstitev članka Divini Redemptoris v poglavje Glej tudi, ker gre za predstavitev načelnega odnosa katoliške Cerkve do komunizma. To je relevantno za širše razumevanje komunizma.--Gregorsamsa 21:50, 12. februar 2008 (CET)
replies: text: Načeloma velja tu načelo Be bold - bodi pogumen. Lahko dodaš tudi sam. Mogoče bi bilo pa bolj smiselno napisati krajši odstavek in pojasniti, zakaj gre. Če daš povezavo samo pod glej tudi, večini bralcev ne bo jasno, kaj dela tam. --Tone 23:28, 12. februar 2008 (CET)
replies: text: : Lahko bi napisal tudi krajši odstavek, vendar tega žal ne morem, ker ne vem, kako stran odkleniti za urejanje.--Gregorsamsa 00:44, 15. februar 2008 (CET)
Milsim, da trenutno ni potrebe po zaščiti. Sem odklenil za registrirane. Veselo na delo ... --IP 213 08:46, 15. februar 2008 (CET)

message: Določeni stavki bi po mojem mnenju potrebovali navedbo virov, saj delujejo neobjektivno. Naprimer: "Ni je bilo države, ki bi udejanila pravi komunizem." in "...je danes komunizem zaradi napačnega razumevanja kot politična ideologija diskreditiran, čeprav so komunistične stranke še vedno obstoječe v številnih evropskih in drugih državah, toda bržkone zasedajo obrobje političnega prostora".
Kaj je "napačno razumevanje komunizma"? Uradna definicja tega najbrž ne obstaja in si ga vsak posameznik rahlo razlaga sam, če sploh. Zaradi česar stavek deluje nekoliko sporno in če ne drugega, bi potreboval citat in povezavo na spletno stran iz katere prvotno izhaja. Sweden 13:45, 15. februar 2009 (CET)
replies: text: Mislim, da sploh ni šlo za "napačno razumevanje komunizma". Šlo je preprosto za to, da je v vseh "komunističnih" državah obstajalo veliko ljudi, ki so sami sebe imenovali "komunisti" (in so se načelno zavzemali za komunizem), v resnici pa jim je šlo samo za oblast, moč in bogastvo. Ko so prišli na oblast, so si prigrabili, kar se je dalo, za resnični komunizem pa se sploh niso brigali (še več - v marsikateri državi so enostavno likvidirali vse tiste, ki so si prizadevali za resnično družbeno enakost in pravičnost). To ni napačno razumevanje, pač pa čisto preprosto laganje oziroma zavajanje javnosti. Ti ljudje so bili (in so še!) v resnici velekapitalisti in te države so bile v resnici kapitalistične. Edina razlika od normalnih kapitalističnih držav je bila v popolni odsotnosti pravne države (pravni red se v vseh teh državah tudi še zdaj le stežka uveljavlja). Marino 10:14, 11. marec 2009 (CET)
thread_title:  Citati