lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Naselitev Slovanov v Vzhodne Alpe

message: Klemen, ker vem, da si šolan zgodovinar, je to kar je sedaj zapisano gotovo izsledek sodobnega slovenskega zgodovinopisja/zgodovine, ne. Meni se to vse zdi (zelo, zelo) v zraku. Nekdo (menda Boraczek in drugi) je označil stran o časovnem pregledu slovenske zgodovine za neakademsko in polno raznoraznih ugibanj, čeprav je vanjo vloženih veliko wikipedskih ur, ki jih nihče ne plača. Moram poudariti, da (še) nisem zapadel v venetske teorije o Slovencih. (Pa tudi - da verjamem celo več - v staroselstvo Slovencev v navezi z Etruščani (Raseni)) - vendar ne bom nikoli šolan zgodovinar/arheolog/etc.). Ja, Rifnik - to so dejstva. Če je ta 'horda' Slovanov (čudi me, da tujci sploh ne omenjajo Slovencev kot takih, ampak vedno govorijo o nekih imaginarnih Alpskih Slovanih, bla, bla) nadirala s severo in jugovzhoda, je ja moral nekdo izmed njih tudi znati pisati, da so nam, potomcem, tako malo zapisanega ohranili. To mi pove že zdrava kmečka logika, ki je Slovencem ne primanjkuje. Hej, res čudno. O tej temi bi človek rad vedel veliko več. Imaš, Klemen mogoče kakšen dober dostopen vir tudi za to obdobje? Vem Grafenauer, ..., Če imaš kaj dodatnega časa, bi bilo tudi dobro, če bi lahko malo preletel angleški časovni pregled in lahko svoje pripombe kar tu zapišeš. Jih bomo z veseljem tam popravili, dopolnili. Ne vem zakaj me mora Poljak učiti lastne zgodovine - prav hecno je to. Kaj pa jaz vem o nemško-poljskih odnosih. Še največ vem o poljsko-ruskih. 9A LBL X, 9B STOP --XJam 18:12, 17 avg 2004 (CEST)
Ja, sem si rekel, da bom razbil dve jajci za omleto (nov članek in priprava za izpit iz srednjega veka). OK, priporočljivi viri so dela Grafenaura, dela Štiha in klasika "Zgodovina Slovencev". Slovencev takrat še ni bilo. Prvi zapis besede Slovenci v katerem koli jeziku (do sedaj odkritih besedilih) se pojavi šele v 16. stoletju - še pomnite "Lubi Slovenci"? V tem času (članka) je potekala etnogeneza sprva Karatancev in nato Slovencev. Sam moram pripomniti, da je članek o Karantaniji že v prvem odstavku napačen in ga mislim popraviti v teku tedna; prav tako članek o zgodovini Slovenije (zadnji ni tako napačen, kot je nezgodovinsko razdeljen (ni vekov,...)). Glede staroselcev pa se v slovenskem ljudskem izročilu ohranja pričevanje (Ajdovska deklica, krščenica, Laško,...). Resda so propadla nekatera mesta/škofije, a to področje je bilo s propadom zahodnorimskega imperija pod pritiskom vse mogočih ljudstev in že prej uničeno. Z prihodom Slovanov se je začela simbioza z staroselci, ki so jih naučili kmetovanja, obrti,... (kar se je vse ohranilo do danes: vinska trta, čebelarstvo,...) in s tem novo poglavje zgodovine. O venetski teoriji pa ne bi govoril, ker se mi zdi zguba časa. LP, --Klemen Kocjancic 18:56, 17 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Čet 

message: Predlagam, da o združitvi debatiramo tule. --IP 213.157.228.253 18:28, 4 junij 2006 (CEST)
Ker nasprotovanja ni bilo, sem združil obe gesli. Združil sem Slovane. Upam, da je OK, popravljal in dopolnjeval nisem, poskusil sem le korektno združiti obe gesli. --IP 213 18:51, 7 junij 2006 (CEST)
thread_title:  Združitev
Pogovor:Masno središče

message: # Primož, zadnjič sem 'potreboval' (za tvorjenje nekega drugega članka) pojem, z angleškimi besedami »baricenter«, pa sploh ne vem, če ta izraz, oziroma kakšnega drugega, uporabljamo pri nas. Baricenter je v bistvu masno središče dveh ali več teles, ki orbitirajo med sabo in je to točka, okoli katere orbitirajo ta vezana telesa. Herbee je zapisal na pogovorni strani o masnem središčuv zvezi s 'kalkulatorjevo slepoto', če ga prav razumem, če bi ..., da, ker je baricenter bolj pojem iz nebesne mehanike, bi morali vse članke o astronomiji prenesti vanj...
# Podobno, ali se izraz tlačno središče (center of pressure (CoP)) uporablja pri nas? Verjetno da - bolj specifično v aeronavtiki, aerodinamiki, ... 
replies: text: : --XJam 15:43, 18 avg 2004 (CEST)

text: Mali leksikon fizike (rumena »sovica«) pozna pojem »baricentričen« in ga razlaga »nanašajoč se na težišče«. Samega »baricentra« ne pozna. Sicer mi zveni besedotvorno regularno sestavljen (baryos gr. težak + centrum lat. središče), se pa ne spomnim, da bi ta izraz slišal kadarkoli med študijem. Pošteno povedano nismo posebej razlikovali niti med težiščem in masnim središčem; v večini slovenske literature za oba pojma uporabljajo kar »težišče«. Sodeč po The Penguin Dictionary of Astronomy se izraz baricenter v astronomiji res uporablja za masno središče sistema teles. Avsec-Prosenov učbenik Astronomija pa po drugi strani pojma ne pozna. --Peterlin 16:07, 18 avg 2004 (CEST)

text: Sprva sem samo iz izraza »Center of pressure« zmotno mislil, da gre za prijemališče rezultante sile dinamičnega vzgona; iz angleškega članka sem se naučil, da pravzaprav upoštevajo vse sile (težo, dinamični vzgon, upor...) in da je CoP tista točka, okoli katere je navor teh sil enak nič. Slovenska fizikalna terminologija PMSM ne premore posebnega izraza za to točko, pravih letalskih konstruktorjev tudi nimamo: po mojem bi lahko še najbolj avtoritativni vir za to področje bili letalski modelarji. --Peterlin 16:07, 18 avg 2004 (CEST)
thread_title:  »Baricenter« in še kakšna točka
Pogovor:Dejan Ristanović

message: Mislim, da so se Računari sprva imenovali Računari u vašoj kući. --romanm (pogovor) 16:26, 18 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Računari 

message: 'Hecno' je to. Nekako pred kakšnim slabim poldrugim letom je začela na angleš. straneh potekati razprava o srbščini, hrvaščini, srbohrvaščini in bosanščini (bošnjaščini) - torej o glavnem/najbolj razširjenem jeziku/(ih) v nekdanji SFRJ. Sedaj, ko je država razdružena, noče več nihče slišati o jeziku z imenom srbohrvaščina. Konstrukt gor ali dol, Dejanovo spletno stran (DRVO - beri: dam roko v ogenj) razumejo tako Hrvat, Srb in Bošnjak! Zakaj potem te delitve jezikov - tudi te delitve so konstrukti. No, toliko - ne me takoj za 'kravatlc'. Asociacije (drug nivo): plain C, Kernighanov in Ritchiejev C, ANSI C, ISO C, splošen zapis algoritmov, ... --XJam 17:13, 18 avg 2004 (CEST)
replies: text: Mislim da lahko (fiktivno?) srbohrvaščino štejemo med izumirajoče jezike, ker sedaj (razumljivo) govorijo o srbščini, hrvaščini in bosanščini. Lahko pa bi jih vzeli tudi kot različice oz. naslednike, ki izhajajo iz srbohrvaščine, čeprav so kot jeziki obstajali že prej. V vsakem primeru bi bilo fino videti kako elektronsko izdajo Bosansko-hrvatsko-srbsko-srpskohrvatskog r(ij)ečnika. (Jeziki so navedeni po abecedi; oops, morda bi morali biti po azbuki?)

text: Ali si še pozabil crnogorskog? Tiste izjave razumijem ja slovenački pa so seveda bose, čeprav, da se takoj negiram, je sedaj res, da je hrvaščina vse manj razumljiva. Veliko bolj razumljiv jezik je npr. Dejanov: besede kot so  bušena kartica, jeres, »aždaja«, ..., so prava poslastica, ki bi si tudi zaslužile lasten rečnik (slovar).

text: Sumim, da je npr. »aždaja« turcizem in je verjetno danes precej domač v bošnjaščini. Bom preveril v rečniku stranih r(ij)eči.

text: --XJam 17:42, 18 avg 2004 (CEST)
Torej Bosansko-crnogorsko-hrvatsko-hrvatskosrpsko-srpsko-srpskohrvatski r(ij)ečnik!. Sem še kaj pozabil? --AndrejJ 17:48, 18 avg 2004 (CEST)

text: Ne, to je zakon. --XJam 17:51, 18 avg 2004 (CEST)
Sem preveril. (prevajam, razen izvirnikov, brez naglasov)
 aždaja, 5. aždajo, 2. mn. aždaja, (turško aždaha, zmaj); 
 pridevniik aždajin, aždajski; pomanjševalnica aždajica
V bistvu šele sedaj razumem pojem. Dejan je verjetno mislil v sotvarju .. to je pa bil pravi zmaj.. in ne toliko ..ženska, to je pravi zmaj.. Hmh, sicer pa, sedaj moram preveriti še Dejana, kaj je sploh povedal v stavku. Medtem pa en sintetični stavek: XJam je po kineskom horoskopu pravi aždaja. --XJam 03:09, 19 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Južnoslovanski jeziki
Pogovor:ISO 8859-2

message: Ali bomo tu komplicirali, da sta v hrvaščini lj in nj ena črka, ki pa je ISO 8859-2 ne podpira? --romanm (pogovor) 14:10, 19 avg 2004 (CEST)
Podvprašanje: rusko kombinacijo »ЛЮ«, ki predstavlja 'lju' (po naše '3 črke') ta standard verjetno podpira. Če reverzno parafraziram Einsteina - zakaj bi bilo enostavno, če je lahko zakomplicirano.. --XJam 14:27, 19 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Nj/lj/dž 

message: Naslednji stavek:
replies: text: Ti znaki so bili v prvi različici standarda Unicode združeni, kar pomeni, da so obravnavali razliko med vejico in sedijem kot tipografska različek in ne kot ločeno črko.
se mi zdi, da je slovnično nepravilen (tipografska - kateri sklon, ..?), vendar ga ne znam popraviti, ker ne vem smisla, oziroma kaj je Primož v bistvu mislil. Drugače pa, za moje pojme, izredno zanimiv in poučen članek. Zanimivo bi bilo vedeti (oziroma tudi kje napisati) o zvezanosti takšnih standardov in tipkovnicah zanje.. --XJam 14:37, 19 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Tipkarska ? (<tt>TN</tt>) 

message: Kaj naredimo s povezavami:
replies: text: ničla, enka, dvojka, trojka, štirica, petica, šestica, sedmica, osmica, devetica, ...
Imamo že naslednje:
* leta -- 0 (?), 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, ...
* števke -- 
* števila -- 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, ...
* imena števil -- nič, ena, dva, tri, štiri, pet, šest, sedem, osem, devet, ...
SSKJ pozna le izraze kot so (za enico v smislu vrednosti znaka desetiške številke (desetica, stotica), za enko, dvojko, .. le pogovorne pomene za številko ena, dve, .. šolske ocene, za dvojko še skupino dveh oseb in za ostale igralno karto pripadajoče vrednosti). Ali lahko zgornje povezave preusmerimo kam, ali bodo to posebni članki? --XJam 02:27, 20 avg 2004 (CEST)

text: Sam ne bi enačil števil, številk in števk, saj je že tako precej zmede na tem področju. Pač naredimo 0 (števka) in se tam razpišemo o njej kot o znaku. --romanm (pogovor) 15:33, 20 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Števke, števila, števniki
Pogovor:Seznam vojaških kratic

message: Če bodo članki o kraticah le našteli pomen teh kratic, je morda bolje, da narediš po eno stran na vsako črko abecede kot Vojaške kratice na A ipd. in tam razložiš vse kratice na A. (Če pa bodo daljši, pa to ne velja.) --romanm (pogovor) 22:13, 19 avg 2004 (CEST)
* Nekatere kratice so le povezave na druge članke, nekatere imajo več besedila, nekatere pa le eno poved opisa. Tako, da ne vem, če je smiselno vse zdaj spreminjati. LP, --Klemen Kocjancic 22:16, 19 avg 2004 (CEST)
Seveda je smiselno. Na strani, ki bo ponujala enostavčno razlago kratic, lahko še vedno narediš povezave na morebitne prave članke. Bom naredil poskusno za kakšno črko, pa boš videl. --romanm (pogovor) 18:43, 20 avg 2004 (CEST)
No, za črko A sem to naredil: Vojaške kratice na A. Predlog je, da vse kratice, ki na tej strani nimajo svoje povezave, postanejo preusmeritve nanjo, ker niso pravi članki ampak slovarske definicije. --romanm (pogovor) 19:12, 20 avg 2004 (CEST)
* Zdaj sem samo razbil ta glavni seznam na črke, preobrazba bo sledila - sčasoma. Dodal bom še druge, ki jih do sedaj še nisem uspel vključiti. LP, --Klemen Kocjancic 13:36, 21 avg 2004 (CEST)
Aha, prav. Ali naj preusmeritve s prejšnjih definicij na novi seznam naredim jaz ali jih boš ti? --romanm (pogovor) 14:37, 22 avg 2004 (CEST)
* Če imaš kaj odveč časa, bi te prosil, da to storiš ti. Malo sem brskal okrog po knjigah in sem našel še dosti novih (ang.) kratic, ki jih nisem vključil (da ne govoril o slov. in nem.). LP, --Klemen Kocjancic 15:39, 22 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Predlog: kratice na eni strani
Pogovor:Erevan

message: XJam, mislil sem na vice v slogu: vprašanje radiu Erevan: ali lahko sovjetski državljan kupi volgo? Radio Erevan: načelno lahko, samo kaj mu bo toliko vode.
in še cel kup v takem stilu, o čemer so se razpisali Nemci. Pred leti sem dobil v roke eno knjižico s temi vici, kjer uporabljajo še ime Erivan, ki se je, če prav razumem Poljake, uporabljalo do leta 1936. Sem mislil, da poznaš te šale o socializmu. --Heretik 08:01, 20 avg 2004 (CEST)
Poznam neke šale v zvezi z Jerevanom, vendar njih takšne vsebine, kot si ti zapisal, ne. Radio Jerevan, bolgarska industrija, albanska podmornica, pa takšne in sorodne. Vidiš tu bi te skoraj vprašal, če je pravilneje zapisano Jerevan, ker so tako pisali sovjeti, pa si mi pri Mikojanu odgovoril, da sem popravil iz Artjom na Artem. Verjetno je tukaj podobno, Erevan je ja armenski izraz, ne pa ruski, ne. Ali to ime tudi kaj pomeni. Če me vprašaš za moj rodni kraj (Celje), ti ne bi znal odgovoriti, razen, če se ne razpišem o tem. Vem to, da ga Madžari imenujejo Cille - PMSM (PMSSZZ - beri: po mojem skromnem (en s preveč) zgodovinskem znanju), ga imenujejo tako po Nemcih - Cilli, Cill+x. tako, da se ti ni potrebno preveč utrujati če 1. ne veš iz glave in 2., če je že s Celjem tak problem - kaj šele z Jerivanom. 
Aja, da ne pozabim. Izredno lepe in zanimive slike si v zadnjem času naložil na Wikipedijo. Vsaka čast! Več kot preveč si upravičil status administratorja in to je tudi čast.. --XJam 08:13, 20 avg 2004 (CEST)
thread_title:  radio Erevan ([[Jeri]]van)
Pogovor:Glasoslovje

message: Nisem sicer strokovnjak, vseeno pa nisem prepričan, ali drži v članku implicirana enakost glasoslovje = fonetika = fonologija. Po drugi strani pa nisem niti, da ne drži. J. Toporišič, Enciklopedija slovenskega jezika, CZ, Ljubljana 1992, pravi naslednje:
# fonétika -e ž Jezikoslovna veda, ki preučuje zvočno stran jezika od glasu in naglasa do besedila. Preučuje jo s stališča izgovorjave, tj. tvorbe z govornimi organi (artikulacijska ali izgovorna fonetika) ali s stališča slušnosti (akustična ali slušna fonetika). [...] Sopom. glasoslovje.
# fonologíja -e ž Del fonetike, ki proučuje pomenskorazločevalno vlogo pojavov zvočne strani jezika. Njene osnovne enote so t.i. emične (po končaju -em), npr. fonem, kronem, tonem, intonem, dinamem, silabem ipd. [...]
# glasoslôvje -e s 1. Jezikoslovna veja, ki preučuje slušno stran jezika bodisi tako, da opazuje nastajanje glasov, tonov in pojavov stavčne fonetike (izgovorna ali artikulacijska fonetika), ali pa da opisuje slušne značilnosti teh glasov, tonov itd. na podlagi ušesa ali zapisov naprav (slušna ali  akustična fonetika). 2. Jezikoslovna veja, ki preučuje pomenskorazločevalne lastnosti jezikovnih slušnih danosti in njihovo stilnorazločevalno moč, pa tudi likovna razmerja med slušnimi prvinami, ali njihove razvrstitvene značilnosti (fonologija).
Fonologija je torej podpanoga fonetike, fonetika pa je sopomenka za glasoslovje. Glasoslovje pa je po eni strani sopomenka za fonetiko, po drugi pa za fonologijo. S tem postane fonologija podpanoga same sebe, kar ni presenetljivo, saj vemo, da je vsaka množica tudi podmnožica same sebe, je pa vseeno definicija nekoliko šepava. --Peterlin 10:18, 20 avg 2004 (CEST)
replies: text: Gotovo se da določitev (definicijo) še izboljšati - sklepam, vsaj na podlagi te enciklopedije (ESJ) (hmh, ta publikacija mi sicer ni znana - se pa zanimivo sliši), in tudi same določitve (definicije) v njej, bi lahko rekli, da so šepave, vsaj zaradi nekaterih pojasnjenih (eksplicitnih) tujk, katere bi se dalo zamenjati s pripadajočimi domačimi. Že sam nabor -emov bi veljalo podomačiti, če še/že niso, seveda pred mejo neologizmov. Bistveno se mi PMSM zdi, da 'čitavec' spozna pojem fonemov, glasov (razlike med temi pojmi) in ved, ki se z njimi ukvarjajo, tako ali drugače. Seveda pa se bodo tudi ob izboljšavah običajnih wikipedijantov jezikoslovci nasmihali (REDKO nasmihavali).. --XJam 11:06, 20 avg 2004 (CEST)
V angleški rabi sta fonetika in jezikoslovje obe t. i. jezikoslovni vedi oz. znanosti (linguistic sciences), fonologija pa del jezikoslovja. No, slovenski izraz glasoslovje je izjemno nejasen pojem, tudi za nas, jezikoslovce. Lahko pomeni fonologijo, fonetiko oz. oboje hkrati, lahko pa je tudi nadpomenka za oboje. No, jaz priporočam, da se ga zaradi tega ne rabi. --Frik 22:32, 5. januar 2006
thread_title:  ˘$ glasoslovje = fonetika = fonologija
Pogovor:Malta

message: Nina je namesto prejšnje vsebine napisala naslednje:
----
replies: text: Državo Malta sestavlja majhno otočje v osrednjem delu Sredozemskega morja, ki se imenuje tudi malteški ahipelag. Malta je le eden in sicer največji izmed petih otokov, sledi ji Gozo, manjši so Comino ter nenaseljena Kemmunett in Filfa. Celotna površina malteškega arhipelaga meri 316 kvadratnih kilometrov, od teh jih Malta meri 264, Gozo pa 67 kvadratnih kilometrov, Ostala površina pripada že prej naštetim trem manjšim otokom. Otočje je večji del ravno, z nižjimi vzpetinami, le na jugozahodu glavnega otoka Malta leži nizko hribovje, visoko do 253 metrov. Malta je od severno afriškega ozemlja, konkretno Tunizije, oddaljena 288 kilometrov. Razdalja do morske ožine Gibraltar je 1826, do Aleksandrije na vzhodu pa 1510 kilometrov.

text: Večina turistov si otok najprej ogleda iz zraka, saj je prihod na otok najlažji in najpogostejši z letalom. Presenetinas prvi pogled na majhen otok, katerega petino površja pokriva letališče. Vendar malta kljub svoji majhnosti skriva v sebi števlne znamenitosti, katerih začetki segajo daleč v čas pred Kristusom.

text: Najstarejša dediščina otoka so megalitski templji Ggantija, Hagar Qim, Tarxien, Mnajdra, ki segajo v daljno obdobje 3800 let pred Kristusom. Otanke teh kamnitih struktur najdemo na otoku Malta in Gozo.

text: Prve poselitve na otoku Gozo segajo v čas 5000 let pred Kristusom. Ti naseljenci naj bi po mnenju arheologov prišli s Sicilije. V jami Ghar Dalam so bili najdeni fosili pritlikavih konj in jelenov iz Afrike, kar dokazuje tudi povezanost s sosednjo celino Afriko.

text: Prvotni naseljenci Malte so bili kmetje, ki so se ukvarjali s poljedelstvom in živinorejo. Gojili so ječmen in pšenico, imeli so tudi prašiče, govedo, ovce in koze. Na civilizacijo tistega časa nas spominja lončenina, ki je razstavljena v arheološkem muzeju v Valeti. Populacija prvotnih naseljencev se ni ohranila. Ljudje, ki sedaj živijo na otoku, so se nanj naselili pozneje. S pogosto menjavo nase3ljencev se je spreminjala tudi kulturna dediščina tega otoka. Nekateri elementi že davno izumrlih kultur in ljudi, ki so naseljevali otok, je na njem pustila izredno bogato kulturno dediščino.
----
Ker je stara vsebina s tem izginila, sem stran zaenkrat povrnil na prejšnje stanje, pa naj potem doda to noter. --romanm (pogovor) 19:09, 20 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Ninin članek
Pogovor:Seznam terorističnih skupin

message: Ali na ta seznam spada tudi TIGR? Italijani jo smatrajo za teroristično skupino. sto OF? Še nekaj; rabim predloge, kako naj poimenujem članke, ki bi opisovali najbolj znane teroristične napade (ali npr. Enajsti september ali Teroristični napadi 11. septembra 2001? LP, --Klemen Kocjancic 19:17, 22 avg 2004 (CEST)
Poglej še na en:TIGR, tam sem zapisal -- TIGR - antifascist national-defensive organization. Če definicija ne ustreza, jo popravi, drugače je ogromna razlika med TS in narodnoobrambno organizacijo. Upoštevaj, da je bil TIGR leta 1997, ob 50. letnici priključitve Primorja k matični domovini, odlikovan s Zlatim častnim znakom svobode republike Slovenije. Jamajčani poznajo termin narodni heroj (Marcus Mosiah Garvey), Slovenci ga ne smemo imeti, kot to 'zahtevajo' 'veliki' in 'močni'. --xJaM (p) 22:33, 23 avg 2004 (CEST)
Kakšno mnenje glede naslovo člankov? LP; --Klemen Kocjancic 17:25, 25 avg 2004 (CEST)
Kje je tista skupina (Princip je bil član), ki je poskrbela za atentat na Ferdinanda? Pa vse anarhistične skupine ne tako daleč nazaj? Janez Novak 19:22, 7 dec 2004 (CET)
thread_title:  Kdo spada na seznam? 

message: Napomenuo bih da sam kod teroristickih grupa koje su delovale ili deluju na podrucju Kosova, Kosovo zamenio sa SCG, jer je na svim ostalim mestima pisalo ime drzave u kojoj je data grupa delovala, a ne pokrajine. Posto sam video da za cecenske gupe pise Cecenija-Rusija, mislio sam da ovde stavim Kosovo-Srbija in Črna gora, ali sam se predomislio kada sam video da na pocetku clanka pise Opomba: Za imenom teroristične skupine je v oklepaju država izvora oziroma delovanja. - Kosovo nije drzava (za razliku od Cecenije), vec pokrajina... ako neko ipak smastra da u zagradi treba da stoji Kosovo-Srbija in Črna gora, ja se necu buniti.
Jos jedna napomena.. tzv. Osvobodilna vojska Preševa, Medveđe in Bujanovca nije delovala na podrucju Kosova, vec na teritoriji ove tri opstine (Preševa, Medveđe in Bujanovca), koje ne nalaze na Kosovu, vec u juznom delu Centralne Srbije. 
Teroristicke skupine sa prostora Kosova i okoline su u spisku navedene vise puta (kratica, srpsko ime, albansko ime).. ne znam da li postoji neki razlog za ovo, ili kao i u slucaju ostalih teroristickih skupina ovo moze da se sredi preko redirekata.
N.B. If someone needs English translation of my comment, feel free to ask me for it! -- Obradovic Goran  (pogovor) 23:11, 23 september 2005 (CEST)
thread_title:  Kosovo 

message: Update of the list of terrorist organisations, 21 December 2006 --Mandavi --89.0.130.133 16:56, 10 april 2007 (CEST)
thread_title:  Update
Pogovor o predlogi:Projekti Fundacije Wikimedia

message: Hm, namesto Wikipediasister sem na hitro prebral: Wikipedisaster... --AndrejJ 12:29, 23 avg 2004 (CEST)
replies: text: Naj nekdo popravi povezavo na Wikinews: namesto na sl:, ki še ne obstaja, predlagam da kaže na en:. --Eleassar  pogovor 5 julij 2005 16:43 (CEST)

text: To lahko storiš tudi sam. Sestrski oziroma sorodni projekti so navedeni v Predloga:Sorodni projekti. --xJaM 5 julij 2005 17:06 (CEST)

message: Can you change the link of wikiversity to betawikiversity.Crochet.david 19:10, 20. november 2011 (CET)
replies: text: Done. -- ℳ₪Zaplotnik  20:09, 20. november 2011 (CET)
thread_title:  wikiversity 

message: *programska oprema wiki spletišč > programje wikispletišč
*vodič za potovanja > vodnik za potovanja
*menim, da bi bilo pri opisih slogovno bolje uporabiti male začetnice
Hvala, lp. --Eleassar pogovor 12:06, 19. julij 2013 (CEST)
replies: text: Vneseno. Popravil sem še zapis Wikimedijina Zbirka (glede na tole debato), ker je prav bodisi Wikimedijina zbirka ali le Zbirka. M♦Zaplotnikprispevki 12:55, 19. julij 2013 (CEST)
replies: text: :Hvala. Pmm bi bilo smiselno zamenjati še besedo 'večpredstavnostno' s 'predstavnostno', ker večina gradiva ni 'multimedija', ampak slike. --Eleassar pogovor 13:48, 19. julij 2013 (CEST)
replies: text: ::Tule, tule,  tule in tule je Zbirka opisana kot media file repository, a common resource to house different media oz. online repository of free-use images, sound, and other media files. Zbirka si vsekakor prizadeva biti multimedijska in mislim, da bi morali pri našem opisu to željo upoštevati. — M♦Zaplotnikprispevki 18:56, 19. julij 2013 (CEST)

text: :Vprašanje je, ali se 'večpredstavnostno' nanaša na Zbirko ali na gradivo. Glede na dikcijo '...večpredstavnostnega gradiva' menim, da na slednje. Zbirka torej je večpredstavnostna, gradivo (večinoma so to slike) pa večidel samo vizuelno - predstavnostno. --Eleassar pogovor 15:34, 20. julij 2013 (CEST)
Ali lahko nekdo tako uskladi/naloži vsebino? Hvala vnaprej. Lep pozdrav. -- Nesmir Kudilovič (pogovor) 14:22, sobota, 24. avgusta 2019. (SEČ)

text: . MZaplotnik(sporočilo) 14:33, 24. avgust 2019 (CEST)
replies: text: :Hvala lepa še enkrat!  -- Nesmir Kudilovič (pogovor) 14:39, sobota, 24. avgust 2019. (SEČ)
thread_title: Slogovni popravki

message: Prosim nekoga za popravek Fabrikant v Fabrikator (angleški naziv projekta je Phabricator). --TadejM pogovor 13:41, 20. marec 2021 (CET)
replies: text: --A09090091|(pogovor) 13:57, 20. marec 2021 (CET)
thread_title: Fabrikant > Fabrikator

message: Prosim za popravek pri Meta-Wikiju: Usklajevanje projektov Wikimedije > Usklajevanje projektov Wikimedie. Hvala. --TadejM pogovor 13:52, 30. januar 2023 (CET)
replies: text: --A09|(pogovor) 15:33, 30. januar 2023 (CET)
thread_title: Wikimedije > Wikimedie

message: Predlagam, da se popravi povezavo na species:Glavna stran. Sedaj povezava kaže na verzijo v angleškem jeziku. -- Miha 21:55, 29. februar 2024 (CET)
replies: text: , --  Janezdrilc 22:28, 29. februar 2024 (CET)
thread_title:  Wikivrste