lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Rimske številke

message: I, V, X... v resnici niso števke. Kako se jim reče pravilno? --193.2.69.128 16:55, 20 feb 2004 (CET)
Mislim, da se jim reče številke. Števke (cifre - ali kakor jih pač poimenujemo) so v pozicijskih sestavih z mestnimi vrednostnmi v bistvu tudi znaki za števila kot številke. V rimskem sestavu je znak (številka) za število 4 npr. IV, kar sta dva znaka (ali števki, čeprav jima ne moremo tako reči). Podobno je v drugih takšnih sestavih. Upam, da to malo razjasni stvari. V rimskem sestavu so tako I, V, X, preprosto črke in nič več, (oziroma le znaki) s katerimi s sestavljanjem po določenih pravilih pridelamo števila. V našem desetiškem sestavu je podobno, vendar mestne vrednosti (enice, desetice,) določajo neko število. Znakov (števk) pa je 'samo' deset. Številk pa toliko kot naravnih števil, torej vsaj števno neskončno 1, 10, 100, itd. V šestnajstiškem sestavu je isto. 'Črka' A (sedaj kot cifra/števka) pomeni število 10. Vendar tudi tukaj so mestne vrednosti, ki si sledijo namesto 10 kratnikom, 16-kratnikom. Za enočrkovnim znakom (številko) -  številom F, sledi naslednje, in to je naša desetica 10, ki sedaj predstavlja število 17, torej dvocifrno (dvočrkovno) številko. --XJam 17:41, 20 feb 2004 (CET)
Rekel bi, da so I, V, X itd. vseeno števke iz katerih so potem sestavljene (rimske) številke I, V, X, IV, IX, itd. SSKJ definira števko kot "posamezen znak v številki". Nič ne pravi o tem, da bi ta številka morala biti arabska. --romanm 22:18, 20 feb 2004 (CET)
thread_title:  Števke/številke 

message: Tole za 5.000 in 10.000 pa prvič slišim (se opravičujem svoji neizobraženosti). A je to bilo v konvencionalni uporabi, odnosno, kateri vir, poleg wp to navaja? --Ziga 15:43, 17 julij 2005 (CEST)
Znaka ↁ in ↂ sta del standarda Unicode, glej npr. Test for Unicode support in Web browsers. Poznaš ju pa zato ne, ker se danes rimske številke uporabljajo samo še za številčenje vladarjev in letnic. MMG, pravilno bi morali pisati tudi Ⅰ, Ⅱ in Ⅵ namesto I, II in VI, vendar tega nihče ne počne. --romanm (pogovor) 07:28, 20 julij 2005 (CEST)
thread_title:  5000 in 10.000 

message: Jaz vidim namesto znaka za 1000, 5000 in 10.000 samo kvadratek. Kako bi to neprijetnost odpravil Jurij 01:51, 20 julij 2005 (CEST)
Naloži si Unicode pisavo (če imaš CD Microsoft Office, je na njem recimo pisava Arial Unicode). MMG, če ti nečesa ne vidiš, še ne pomeni, da to velja za vse, zato v prihodnje takih stvari, prosim, ne briši. lp, --matijap | pogovor 02:07, 20 julij 2005 (CEST)
Hvala za odgovor in link. Sem brskal ampak nisem nasel nobenega primera za 5 in 10T. Jaz imam Unicode (UTF-8) in ostale pisave vendar znaka se vedno ne vidim. Se mucim s  tem ze dalj casa, ker mi tudi sumniki ne delajo cisto povsod, vendar ne morem ugotoviti, kje je problem. (Kaj pa je bilo narobe z mojim Wiki zapisom Fi. Tisto sem videl.) Jurij 17:28, 20 julij 2005 (CEST)
thread_title:  Kvadratek namesto znaka
Pogovor:Sovjetska zveza

message: Ne morem se odločiti ali naj uporabljam izraz Carska Rusija ali Imperialna Rusija. Slednji mi ne diši preveč, prvi bi pa znal biti kar zadovoljujoč. Še kakšen predlog, oziroma argument za odločitev pravega? --XJam 22:29, 21 feb 2004 (CET)
replies: text: Carska se mi zdi bolj udomačen izraz. --romanm 22:33, 21 feb 2004 (CET)

text: Zelo kul - meni tudi, čeprav ne bi bil rad v koži carjevih pregnancev v daljni Sibiriji ali kje že. Imam pa občutek, da če bi takrat živel, bi BIL pregnanec :-)
replies: text: :Enkrat je bil v Sobotni prilogi intervju z neko znanstvenico iz Sibirije in je izjavila, da je Sibirija raj za intelektualce, ker jim iz Rusije že skozi vso zgodovino pošiljajo svoje najboljše ljudi. :-) --romanm 23:08, 21 feb 2004 (CET)
Podobno je z Rimskim imperijem, oziroma z Rimskim cesarstvom. Nekatere imperije so vodili cesarji, druge carji - mogoče kdaj ali še kdaj kakšen imperator, ali pa veliki nagus (glej Quark)? Cesar Avgust je bil imperator, vsaj tako pravi SSKJ... --XJam 22:36, 21 feb 2004 (CET)

text: Rimski imperij pa se mi sliši bolj znano kot cesarstvo. Ne vem, no ... --romanm 23:08, 21 feb 2004 (CET)
thread_title:  Carska proti Imperialni Rusiji
Pogovor:Porazdelitev delta

message: Vmes se pojavlja odstavek v angleščini. --romanm 13:18, 23 feb 2004 (CET)
PMSM je najbolje, da obstoječ članek posodobimo z vsebino iz angleškega, ta odstavek pa odstranimo, oziroma ga prevedemo, če je smiseln. --XJam 16:56, 28 jun 2004 (CEST)
thread_title:  Japonsko-angleška definicija?
Pogovor:Brazilija

message: Veliko držav ima v nacionalnih geslih besede kot so prijateljstvo, tovarištvo, red in napredek, itd. Zakaj pa je potem toliko hudih stvari na svetu? Tudi, kot vemo, je imela podobno 'gonilo' Dravska banovina kot poje neka Predinova pesem (oaza miru in napredka (ali nekaj takšnega)). Izkaže se tudi, da se Slovenci 'res' držimo reda in napredka, čeprav sploh nimamo takšnega nacionalnega gesla. Vsaj v tem smislu - kar bodo rekli veliki - bomo tudi naredili - kot mravljice in Nemci... :-)
thread_title:  Red in napredek 

message: Predlagam, da ne uporabljamo kratic pri navajanju jezikov kot na primer: grš., lat., angl., nem., por., itd. S tem ne pridobimo kaj veliko prostora, wikipedija pa tudi ni nekak etimološki slovar. Če je na drugi strani kakšen drug razlog, potem le. --XJam 13:06, 24 feb 2004 (CET)
thread_title:  Slogi
Pogovor:Translacija

message: Ali je zadostno, če rečemo, da se deli togega telesa gibljejo po vzporednih krivuljah namesto po premicah. Takole na oko mogoče ne. Če pa malo premislim, lahko potegnem premice čez točke telesa v legi na začetku in na koncu gibanja. Po tej definiciji se tudi pri vrtenju deli gibljejo po vzporednih krivuljah, namreč krožnicah, vemo pa, da rotacija ni translacija. Verjetno se pri tem deli ne smejo vrteti okoli katerekoli od treh osi v prostoru.
Kako tudi dodati primer translacije za točkasto telo (- saj prav gotovo velja tudi zanj). Ja, saj - v tem primeru se točka giblje po premici (in verjetno nikakor drugače).
--XJam 15:49, 25 feb 2004 (CET)
replies: text: Ne. Kakršnokoli gibanje točkastega telesa je vedno translacija. Točkasto telo se sploh ne more gibati drugače kot translatorno. --Peterlin 09:25, 26 feb 2004 (CET)

text: Zanimivo. Če to veš, potem te malo zmede, ker točkasto telo lahko npr. kroži - kakor zgoraj. To se pravi, če je tir točkastega telesa krožnica (ali pač kakšna druga krivulja) telo vseeno opisuje translacijo. Iz definicije za togo telo (ker mora ostati ves čas vzporedno z začetno lego) sledi, da se ne sme tudi vrteti, itd. V bistvu se potem translacija nekako nanaša na 'notranje dele' togega telesa in manj na vrsto gibanja za zunanjega opazovalca. Translasijo npr. v 2R (2D) lahko potem sestavimo iz dveh premih gibanj - enega v x-smeri in drugega v y-smeri, ne. To je menda že manj nenavadno. --XJam 11:31, 26 feb 2004 (CET)

text: Pa tudi, če npr. točkasto telo 'pada' po vijačnici, enako opisuje translacijo ali eksplicitno ne?
Ali smo tudi pozabili na izraz premo gibanje in ali je premo gibanje v bistvu translacija? Mislim da. --XJam 16:00, 25 feb 2004 (CET)

text: Ne, saj že imamo članek o premem gibanju. Le to je zakoličeno vzdolž premice, tako, da iz obeh definicij sledi, da je translacija splošnejša od premega gibanja. --XJam 16:07, 25 feb 2004 (CET)
thread_title:  Definicija translacije 

message: Bom poskusil najti še kakšen zgled za translacijo ki ni npr. premo gibanje. --XJam 11:34, 26 feb 2004 (CET)
thread_title:  Zgledi
Pogovor:Centralno gibanje

message: Po tej definiciji je (na hitro rečeno) precesija centralno gibanje. Podpora vrtavke leži na njeni zveznici (ponavadi izven težišča)... Vendar je precesija gibanje togega telesa okoli nepomične/fiksne točke in še drugo - zanjo (verjetno) ne velja izrek o ploščinski hitrosti. Bom nekako preveril to. --XJam 11:51, 26 feb 2004 (CET)
thread_title:  Precesija
Pogovor:Kostarika

message: Predlagam, da se navajanje sosednjih držav ali drugih zemljepisnih tvorb začne na severu in gre v smeri urinih kazalcev na vzhod, proti jugu in zahodu. Do sedaj je navajanje naključno. Enkrat tako, drugič drugače. Pač eno od mojih 'bizarno/obskurnih' zapažanj :-) --XJam 22:26, 26 feb 2004 (CET)
replies: text: Lahko se tako zmenimo, da. Kostarika je pravzaprav prva država, kjer sem najprej omenil celinski sosedi, potem pa še obe morji. Pri ostalih sem se držal vsaj smeri; ali v smeri urinega kazalca ali proti njej. --romanm 09:35, 27 feb 2004 (CET)

text: Meni je tudi to uspelo nezavedno pri Angoli, s tem, da sem pozabil omeniti, da polovica države meji na Atlantik.
Drugače pa res lepo izgledajo že načeti članki. Zame že niso več škrbine. --XJam 22:31, 26 feb 2004 (CET)

text: To naredijo slikice ... :-) Iz angleščine jih tvorim polavtomatsko s sedom in ročnim urejanjem, tako da škrbino o novi državi lahko dodam v nekaj minutah. --romanm 09:35, 27 feb 2004 (CET)

text: Sam slikice najprej shranim na lasten računalnik, potem pa jih naložim na krajevni strežnik sl: wikipedije. Kakšen je postopek s 'sed-om' sploh ne vem. Razen, če jih je potrebno urediti. Da niso to več škrbine, je tudi zaradi tega, ker je v angleški različici v bistvu vse 'prepisano' (sicer z dovoljenjem, seveda) iz Ciine knjige faktov. Fino bi bilo tudi, če bi lahko človek dobil dovoljenje za 'skeniranje' kart (zemljevidov) s slovenskimi napisi. Kakšna DZS ali MK bi bili dobrodošli, samo kaj ko niso CIA-e in to (sl_.org) ni državna ustanova. (Mogoče pa le, če bi človek vprašal). Na roke urejati slovenske zemljevide je kar muka, kolikor ni človeku v veselje, ako ima dovolj časa. --XJam 09:47, 27 feb 2004 (CET)
replies: text: :Ah, s sed-om napol prevedem članke, ne slik. Sed je orodje za samodejno zamenjavo besedila. --romanm 10:21, 27 feb 2004 (CET)
thread_title:  Sosednje države
Pogovor:Wales

message: Jezik Valižanov je valižanščina, waleščina, valeščina ali tudi velščina (zgleda, da so vse te oblike dovoljene). Na seznamu jezikov imamo waleščina, tukaj je privzeto valižanščina. Za kaj se bomo odločili? Valižanščina je kar domača - podobno je s samo besedo wikipedija, ki bi jo lahko poslovenili v vikipedijo, če bi vedeli, da havajska imena pišemo poslovenjena ali pa preko angleščine. Roman je iznašel še eno obliko valižanščine in to valežanščino, verjetno pa se je po pomoti zatipkal ali pa je napisal prehitro :-) -Ta nepodpisani komentar je dodal/-a XJamRastafire (pogovor • prispevki).
replies: text: Ja, napisal sem prehitro, pa mislim, da sem že popravil. Zdaj uporabljam valižanščino, da se izognem W-ju. Diolch Yn Fawr za pregled! :-) --romanm 22:58, 2 mar 2004 (CET)
thread_title:  Valižanščina, waleščina, valeščina ali velščina?
Pogovor:Zlati rez

message: Davorin, ni ti treba posebej generirati matematičnih enačb, ker je zapis v TeXu že vgrajen v sistem Wikipedije. Če je enačba dovolj enostavna:
replies: text: E = mc^2 
se bo zgenerirala v preprosti obliki, brez *.png slikic, če pa je malo zahtevnejša:

text: E = mc^2 + [^{4zw}\Psi_{ilkm}]^{k2\mathbb{R}} + {1\over 2} Kc_{0}^n + \sum_{p\ge0}^{\infty} e^{1 / \eta(x-2k)} \Gamma_{ikj} \mu_{p}
bo sistem pridelal *.png slikico, ki jo bo brskljalnik prikazal samodejno. Lep pozdrav. --XJam 23:33, 2 mar 2004 (CET)
Enačba iz članka je pravilno zapisana kot:

text: AF : AC = AC : EF  ( :  AF : AC = AC : EF  ).
Ulomke lahko zapišemo na dva načina - na plainTeXov način:

text: {AF \over AC} = {AC \over EF } ( :  {AF \over AC} = {AC \over EF } )
ali na LATeXov način

text: \frac{AF}{AC} = \frac{AC}{EF}  ( :  \frac{AF}{AC} = \frac{AC}{EF}  ).
thread_title:  Generiranje matematičnih enačb
Pogovor:Letalo

message: Sta ti definiciji točni? Meni sta letalo in avion sinonima, ki mi oba pomensko ustrezata angleškima izrazoma »aeroplane« oziroma »airplaine«. Splošnejši pojem »aircraft« pa po mojem bolj ustreza slovenskemu pojmu »zrakoplov«. SSKJ definira letalo kot »motorno zračno vozilo, težje od zraka«, kar res izključuje balone, izključuje pa tudi jadralna letala, za katera morajo posebej dopolniti »brez lastnega pogona, ki leti z izkoriščanjem zračnih tokov.« Za zrakoplov pa SSKJ pravi, da je »naprava za letenje po zraku.« --Peterlin 13:08, 10 mar 2004 (CET)
Definiciji nista točni, seveda. Imaš popolnoma prav. Ta članek je potem v bistvu potrebno prestaviti na zlakoplov, čeprav se bo malce čudno slišalo, pa vendar, če se držimo angleškega izvirnika. Pri navajanju seznamov, ne navajajo samo letala in letalstev, temveč tudi helikopterje in druga zračna plovila - zrakoplove. Angleška inačica tudi preusmerja članke o letalih na zrakoplove. Bom ustrezno popravil. --XJam 11:31, 12 mar 2004 (CET)
Z zrakoplovi pridelamo tudi Russlov paradoks. Zrakoplov pomeni tudi angleško »airship«, oziroma znane cepeline. Kako potem res ločevati med »aircraft« (zrakoplov, zračno plovilo) in »airship« (zrakoplov, zračna ladja)? Podobna stvar je z angleškimi besedami, če »air« zamenjamo s »space«. »Spacecraft« (raketa, vesoljsko plovilo, vesoljska ladja, ...) in »spaceship« (vesoljska ladja, ...). Beseda »craft« sama pomeni ladjo in letalo (pa tudi plovilo), »ship« pa večinoma ladjo (in redko letalo ali zračno ladjo). Tako predlagam, da zrakoplov ostaja kot najsplošnejši pojem, cepeline pa imenujemo zračne ladje. Glede strojev/naprav pa še naslednjič, ko si osvežim spomin. --XJam 11:59, 12 mar 2004 (CET)
thread_title:  Definicija najsplošnejšega pojma za letalno napravo/stroj 

message: Že iz članka se vidi, da manjka del o zasnovi, testiranju in proizvodnji, o materialih ipd. Kakšna ideja, kje bi našel kakšno literaturo na to temo? Za ostalo sem si iz knjižnice prinesel literaturo, tukaj je pa bolj tema... Angleški članek je prosti spis in ni primeren :( lp --ModriDirkac (pogovor) 11:54, 19. avgust 2014 (CEST)
thread_title:  Zasnova in proizvodnja letal
Pogovor:Lev Nikolajevič Tolstoj

message: Copyright?
Ta stvar je bolj ali manj duplikat .  193.77.250.100, ali lahko potrdiš, da si avtor ti? --romanm 22:02, 11 mar 2004 (CET)
Predlagam, da se stran izbriše iz seznama za brisanje. Bom še napisal dela, pa o njegovem življenu malo več. --Avs3nik 22:39, 29 nov 2004 (CET)

message: Kljub temu, da je zdaj precej napisanega, je napisano večinoma o življenju in nauku, ne pa o čemer je najbolj znan - njegovih književnih delih. Z ohranjam status 'škrbine o književniku'. Hinko Gnito (pogovor) 22:19, 7. marec 2017 (CET)
thread_title: Nujnih 1000
Pogovor:Hitrost zvoka

message: Kar preseneča so zvočne hitrosti za gumo, PVC in pluto, ki so precej manjše od hitrosti zvoka v vodi. Zakaj je temu tako? Pozna kdo odgovor? Pa tudi hitrost v steklu je večja od večine hitrosti v kovinah. --XJam 18:53, 12 mar 2004 (CET)
thread_title:  Zvočne hitrosti manjše od hitrosti zvoka v vodi 

message: Uporabnik 217.230.254.80 je malo spremenil (priredil) zapis enačb in oznake. 
* Pike \cdot pri nas za množenje (skalarnih) količin ponavadi ne uporabljamo,
* Oznaka za frekvenco f tudi ni tako pogosta pri nas, saj večinoma označujemo to količino z grško črko ν.
217.230.254.80, če razumeš moja zapažanja, se prosim oglasi zakaj tako. LP. --XJam 15:20, 22 apr 2004 (CEST)
thread_title:  Slovenski zapisi enačb in oznake
Pogovor:Evropska unija

message: Kam v tej poplavi ustanov spada Council of Europe? To najbrž ni ustanova EU, ampak vseeno ... kako ga prevajamo? --romanm 00:27, 17 mar 2004 (CET)
replies: text: :Mislim, da je to Svèt Evrope --spiko-carpediem 01:39, 28 jun 2004 (CEST)
replies: text: :Svet Evrope vsekakor ni del Evropske unije. 153.5.62.201 17:44, 19 junij 2007 (CEST)
thread_title:  Council of Europe 

message: Kdo bi vedel, ali je prav Evropska skupnost, Evropska zveza, ali Evropska unija. Če želite začeti razpravo, kot sem jo hotel jaz, si poglejte Zakaj Evropska unija in ne Evropska zveza?
citat: Skratka, da bi se izognili terminološkemu podvajanju, nejasnostim in zamenjavam, so strokovnjaki na podlagi naštetih argumentov predlagali, da European Union prevajamo kot Evropska unija. Izraz je ustaljen, brez pomenske škode ali kakršnekoli možne dvoumnosti lahko uporabljamo tudi njegovo skrajšano obliko Unija (in ne morda Zveza, ki bi lahko pomenila marsikatero zvezo), enotno uporabljena pa je tudi kratica EU. 
--spiko-carpediem 01:39, 28 jun 2004 (CEST)
thread_title:  EU? EZ? ES? 

message: sedaj ji predseduje Finska
thread_title:  Predsedovanje EU 

message: Hi ! There is a modernized structure at the engl. EU article.
It is designed like a city- or country-article. Maybe this is a useful
inspiration for the article here. all the best en:Lear21
thread_title:  New [[en:EU|EU]] Design 

message: Pod rubriko glavno mesto bi morali uvrstiti tudi Strasbourg in Luksemburg, saj tudi ti mesti opravljata funkcijo g.m. Ob tem bi bilo lepo videti v kakšnem oklepaju institucije,ki imajo tam sedež (npr. Bruselj (Komisija, Svet EU, parlament sekundarno),Stra.(Parlament uradno), Luks.(Sodišče Evr.skupnosti) )
Bi to storil sam, pa ne znam urejat infopolja 153.5.62.201 17:50, 19 junij 2007 (CEST)
ali kdo ne ve da se billion v slovenščino prevede kot milijarda(infopolje)? tudi people/km2 bi se verjetno dalo prevest kot ljudi/km2
153.5.62.201 19:23, 20 junij 2007 (CEST)
se opravičujem za pripombo glede miljard, moja napaka.Rokpok 21:25, 21 junij 2007 (CEST)
thread_title:  Glavno mesto 

message: Predlagam, da se posamezne organizacije EU prestavi v samostojne članke. Tu naj bo opis različnih vidikov EU kot celote (politika, pravo, gospodarstvo, varnost ...). Tudi razdelek o širitvi je precej predolg za splošen članek o EU. (glej tudi en:European Union in ). --Eleassar pogovor 13:19, 11. januar 2008 (CET)
thread_title: Razdelitev članka

message: Z vsem spoštovanjem za skrb za slovenski jezik, a vendar opažam, da besedno zvezo "Evropska zveza" slišim govoriti izključno evropskega poslanca Peterleta. Po mojem je prav, da izraz omenimo, vendar ne kot istovreden izraz "Evropski uniji", torej ne v sami definiciji. --romanm (pogovor) 14:29, 26. junij 2015 (CEST)
thread_title:  Evropska zveza
Pogovor:Transcendentno število

message: Že kar nekaj časa imam na sumu naslednjo psevdometamatematično izjavo:
replies: text: Spoznanje transcendentnosti števil (za človeka) je »dozirano«  s pravšnjo mero. Kot Clarkov dvojični samodejni monolit v Tychojevi anomaliji na Luni. Ali je to še matematika ali so to le blodnje prerokov iz črvine sektorja Γ, oziroma čp - časovnih pohajkovalcev, :--)? --XJam 16:21, 18 mar 2004 (CET)
thread_title:  Transcendentnost števil 

message: Rekel bi, da je pravilna samo ena izmed obeh možnosti. Žal ne vem, katera. Se pa sedaj v članku pojavljata oba pojma. --Ales Casar 20:17, 13 apr. 2005 (CEST)
Kolikor vem, je eden izmed izrazov zastarel (ne spomnim se, kateri), a tudi pravilen. --Missmarple 21:29, 13 apr. 2005 (CEST)
replies: text: Kolikor vem zase, se trenutno na naši WP uporablja večinoma »algebrski«. Res je, da se v tem članku pojavljata oba pojma - vendar bolj za nalašč. Sicer pa so vse povezave vezane (tudi tukaj in npr. na seznamu matematičnih vsebin) na »algebrski«. Ne vem zakaj bi ne bila oba izraza dovoljena. SSKJ ima za enakovredne izraze, (ki se tudi vsi nanašajo na algebro), kar tri izraze: »algebraičen«, »algebrajski« in »algebrski«. Temu odličnemu slovarju v tem primeru dam kar prav. Če bo to še obveljalo, naj ostane po celotni WP »algebrski«, oba druga izraza pa zaradi slogovnih duš. MMG, Gorazd Lešnjak je pri svojem odličnem prevodu leksikona Matematika uporabil npr. »algebrska enačba« in »algebrska struktura«. To morda kaže na to, da smo tudi tukaj na dobri poti. --xJaM 01:31, 14 apr. 2005 (CEST)
thread_title:  Algebrska ali algebrajska števila
Pogovor:Številski sestav

message: Sistemi. Takšni ali drugačni. Zanimivo zakaj se je v slovenščini najbolj razširil izraz sistem. SSKJ dopušča oba pojma. Uporabljati le izraz sestav, je danes verjetno jalovo delo, ker smo se navadili na zveze kot so:
* koordinatni sistem,
* dvojiški, desetiški (decimalni) sistem,
* inercialni sistem,
* geografski koordinatni sistem (saj zemljepisni koordinatni sestav se mogoče za koga sliši starinsko - čeprav bi bilo potrebno 'izumiti' še \*izvirno*\ slovensko besedo za koordinato - (nimam idej :--))).
Tudi Davorin je, kakor zgleda, brez omahovanja začel ta članek iz nastavljene povezave - in po merilih wikipedije je izraz, katerega je najobsežno začel nek avtor, tudi najprimernejši - razen, če ga res na prošnjo več uporabnikov ne prestavijo na še primernejšega. Včasih sam res ne vem kaj naj uporabljam (čeprav v sebi vem kaj), vendar se bi lahko kdo smejal na ves glas, če bi bral »družbeni sestav«, itd. Velja menda tudi, da je slabo uporabljati skupaj eno domačo besedo in drugo tujo - geografski koordinatni sestav - potem je bolje gk sistem. Ali pa inercialni (opazovalni) sestav (oziroma nepospešeni (opazovalni) sistem) - ali inercialni (opazovalni) sistem ali pa (zelo redko) nepospešeni (opazovalni) sestav. Na strani o Galilejevi transformaciji je npr. prav neroden prvi primer.... Res je, da nekaj zvez zveni s »sestavom« kar v redu - samo ne vse. Katere pa so to - je tudi težko na hitro ugotoviti... --XJam 17:18, 19 mar 2004 (CET)
Roman, ker si ti prestavil to stran, ali bi lahko povedal še kaj o tem zakaj tako. Ali je »številski sistem« načeloma pravilneje, oziroma bolj razširjeno? --XJam 13:11, 22 mar 2004 (CET)
replies: text: Strani nisem prestavil, pač pa sem opazil, da je Davorin naredil novo z isto vsebino, zato sem eno (pač staro) ukinil. Številski sistem se mi zdi bolj pogosto, ampak govorim po občutku ... Kaj menite drugi? --romanm 13:44, 22 mar 2004 (CET)

text: Aja, oprosti. Potem velja vprašanje tudi za Davorina. Mogoče je tudi on po občutku uvidel, da je številski sistem pogosteje uporabljan. Tako je sedaj ena od tistih inačic, ki uporablja eno domačo in eno 'tujo' besedo. Meni je seveda prav - vendar raje vprašam, da bom mirneje spal :--) Lahko bi bilo tudi »numerični sistem«, če že uporabljamo tuje besede - ki pa so se seveda že uveljavile, tako, da včasih nekdo (v tem primeru jaz) mogoče po nepotrebnem vzdiguje prah. Ker pa je tudi on največ napisal - in tudi začel stran, velja načelo (vsaj iz angleške wikipedije), da je on najbolj 'odgovoren' za opredelitev pojmov - takšnih in drugačnih. Če se je tako odločil, mora tako veljati. Jaz pa samo sprašujem kakšni so argumenti za to. --XJam 13:52, 22 mar 2004 (CET)
thread_title:  Sistemi in sestavi (oziroma slovenski neologizmi)