lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Šahist

message: Takšne slovarske definicije pojma bi PMSM kazalo pisati v glavne članke; za šahista konkretno kar v šah. Tudi seznam šahistov sodi tja. --romanm 14:53, 10 avg 2004 (CEST)
replies: text: Drži, ampak poglej koliko strani kaže na šahist!? Naredimo samo REDIRECT? --andrejj 14:57, 10 avg 2004 (CEST)
To je uporabljeno po vzoru matematik.--Igor 15:10, 10 avg 2004 (CEST)

text: Ne bi bilo slabo, da to poenotimo. Sam sem zato, da imajo takšni pojmi samostojen članek, pa ne zato, da bi se hvalili kako veliko člankov ima slovenska wikipedija, temveč v tem smislu, da se navedejo vse (no, veliko - seveda ne vse) dejavnosti raznoraznih oseb, osebnosti, ljudi v današnjem ali preteklem (pa seveda tudi v prihodnjem času) npr. kralj, častnik (ne vem npr. če potem še stotnik, polkovnik - PMSM to ne), cesar, car, negus negasti, predsednik, državnik, matematik, šahist, učenjak (??), fizik, patolog, zdravnik, ...., raziskovalec, itn podobno. Nekako tako kot imajo na primer reševalci/sestavljalci križank, ki morajo v skandinavkah včasih tlačiti pojme v tiste male kvadratke. Saj se da o šahistu, neodvisno od šaha, verjetno povedati še zelo veliko. No, ne vem - le izrazil sem svoje mnenje. --XJam 03:52, 11 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Združevanje
Pogovor:5555 (število)

message: Andrej, če misliš število 5555, moraš to prestaviti na 5555 (število), drugače pa so strani s številkami brez dodatnih oznak namenjene letom. Torej leto 5555 - ko nas več ne bo. 
Sicer pa zanimiva opomba glede 5555. članka. Torej čakamo na 6666. članek, oziroma 11111. članek. 
--XJam 21:18, 10 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Število ali leto
Pogovor:Zrakoplov

message: Klemen ali imaš kakšen poseben razlog, da si dal vojaška letala v članek z naslovom v množini. Po mojem bi bilo v ednini v redu, enako kot letalo. Če še nisi pogledal v dogovere o poimenovanjih, je zdaj pravi čas - se mi zdi, da si naredil veliko člankov na ta način. Seveda, le brez skrbi, ni to nič narobe, le dobro je, da se vsi držimo tega, kar smo se/se bomo dogovorili. --XJam 23:59, 10 avg 2004 (CEST)
replies: text: Smo pa rekli, da obstajajo tudi posebnosti. Npr. vse vojaške knjige omenjajo bojne ladje, vojaška letala, tanki, vse v množini. Sam se tega držim. Ni mi pa problem, to prestaviti. LP, --Klemen Kocjancic 00:02, 11 avg 2004 (CEST)

text: Ne, seveda, če tako meniš, je tako tudi prav. Se bomo potem tudi ostali tega držali. Le dobro premisli, in to je tudi vse. Nihče te ne bo silil prestavljati po nepotrebnem. Verjemi mi. Mogoče sem tudi sam kje kakšen pogovor spregledal, pa se ne oziraj toliko na moje pisanje. --XJam 00:05, 11 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Ednina 

message: Naslov članka ustreza hrvškemu pomenu besede "zrakoplov". V hrvaščini je namreč ta beseda nadpomenka za vsa zračna vozila. V slovenščini pa smo še do nedavnega uporabljali besedo "zrakoplov" samo za "cepeline" - tj. balone, ki s pomočjo vzgona plujejo po zraku, tako kot ladje po morju. V zadnjem času sem sicer na TV nekajkrat zasledil uporabo besede "zrakoplov" za letalo, vendar je šlo v vseh primerih za napačen prevod iz hrvaščine. Naj nesposobnost prevajalca ne postane pravilo. Slovenskega jezika ne bogatimo s prevzemanjem hrvaških besed. Ali naj letališče postane "zrakoplovna luka"?
Morda bi bil ustreznejši naslov članka "Zračna vozila"...
thread_title: Kaj je zrakoplov

message: Novejši slovenski izraz za to je letalnik, mnogi pozivajo tudi k spremembi izraza zrakoplov v letalnik tudi v uradnih dokumentih. Obstaja celo debata na to temo na SAZU. Zupi (pogovor) 21:25, 1. januar 2023 (CET)
thread_title: Letalnik
Pogovor o Wikipediji:Pod lipo/Arhiv-2004-08-30

message: Ali je mišljeno, da bi ta stran opisovala koncept pogovarjanja o straneh na Wikipediji? Torej - na njen ne bi smel biti pravi pogovor ampak članek o pogovoru in navadah. Se motim? --romanm 23:27, 12 avg 2004 (CEST)
Ne, v bistvu je to relikt starejše dobe naše Wikipedije, ko še ni bilo toliko izkušenj s tvorbo člankov. Mišljen je bil 'čisti pogovor', podobno kot je sedaj Wikipedija:Pod lipo. Le to. --XJam 01:18, 13 avg 2004 (CEST)
A, tako. A ga bomo zdaj zarhivirali nekje na Wikipedija:Pod lipo in ukinili članek? Sicer je sama zmeda - že tako je v :Category:Wikipedija skoraj 40 strani... --romanm 01:21, 13 avg 2004 (CEST)
Da romanm se strinjam, zmeda z eno in isto temo ter različnimi imeni ni zaželjena.--Igor 01:25, 13 avg 2004 (CEST)
Ja, dobro - vendar moramo arhivirati - reda radi. --XJam 01:27, 13 avg 2004 (CEST)
Seveda, pogovori imajo posebno vrednost. Že nekaj časa si želim vprašati kako najti vse pogovore? Na vprašanje kako najti vse članke mi je Roman takoj serviral rešitev, upam, da tokratno vprašanje ni težje.--Igor 01:33, 13 avg 2004 (CEST)
Uh, to pa ne vem. Morda bi uporabil interni iskalnik za besedo "Pogovor" in izbral samo pogovorne strani? --romanm 13:58, 13 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Kaj je to?
Pogovor:TI-58 C

message: Na podobnega Texasa sem pred davnimi leti naprogramiral primitivno igrico, o kako sem bil ponosen. :)--Igor 18:29, 13 avg 2004 (CEST)
Kdo ve: kakšna je razlika med TI-58 C in TI-59. Verjetno ne velika. Dejan Ristanović, npr. pravi, da ob prihodu HP-41C ni hotel priznati, da je HP-jev kalkulator boljši od TI-59. Ko je kasneje začel uporabljati HP-ja, je videl, da je kalkulator (ki ga uporablja še danes) za generacijo boljši. Ristanovič pravi: 
 (TI-58...) isto što i TI-59, ali uz duplo manje memorije, bez magnetnih 
 kartica i, pogađate, jeftinije ...
--XJam 15:00, 17 avg 2004 (CEST)
replies: text: XJaM, beri članek, citiram:
Zato tudi ima oznako C (constant - nespremenljiv). Kljub temu, da je TI 59 sicer imel čitalnik magnetnih kartic in dvakrat več pomnilnika, je bil (ravno zaradi trajnega pomnilnika) verjetno boljši model.
--AndrejJ 15:56, 17 avg 2004 (CEST)
Ahah. Hvala, nisem bil pozoren. Pa tudi po slikah sodeč sta bila kalkulatorja, vsaj kar se tiče funkcionalnosti, identična.
	http://www.ti59.com/ti59.jpg

text: Povsem enaka! Vizualno pa na tipkovnici spodaj levo opaziš ukaz Write, ki ga je imel TI-59 pisanje na za magnetne katrice.

text: Ja, dobro se vidi. Iz citiranega stavka ni čisto natančno razbrati kateri model je sedaj imel stalni pomnilnik. Menda sem pravilno razbral, da TI-58 C, TI-59 pa je 'moral' brati s kartic. Jaz bi dodal:
replies: text: : je bil TI-58 C (ravno zaradi trajnega pomnilnika) verjetno ...

text: : --XJam 16:05, 17 avg 2004 (CEST)
thread_title: TI-58 C in TI-59

message: Martin Sverber je po Ristanovićevih besedah napisal zgleden program za TI-59, ki je znal vsa šahovska pravila in, sicer ni bil velik nasprotnik kakšnemu 'paceru', vendar je dokaj logično igral šah. Ne spomnem se takšnega programa za HP-41C, vendar brez dvoma tudi za ta revolucionarni kalkulator obstaja šahovski program. Je pa tudi še vedno čas, da ga kdo napiše. Jaz že nekaj časa razmišljam, da bi uporabniki Wikipedije spisali kakšen program - v kakšnem izbranem jeziku {RPN; RPL, C, pascal, ...} --XJam 15:43, 17 avg 2004 (CEST)
replies: text: Misliš program na splošno ali program za šah? --AndrejJ 15:56, 17 avg 2004 (CEST)

text: Ne vem, 'krneki' - sicer kaj uporabnega. Lahko tudi šah, program o univerzalnem koledarju (majevskemu, ...), res ne vem. Nekdo je nekje zapisal, da je vsekakor to prehuda reč - no, pa vendar. Bolj se mi zdi zanimivo skupno delo - kakor je wikipedija. Saj je človeku dovoljeno sanjati, mar ne. I have a dream... ali kako že... --XJam 16:10, 17 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Šah
Pogovor:Šahovska olimpijada

message: Andrej, morda bi tu lahko uporabili zastavice, ki jih uporabljamo tu: Nobelova nagrada za fiziko. Kaj meniš?
replies: text: Ja, zastavice so zanimiva ideja. --AndrejJ 11:15, 14 avg 2004 (CEST)

text: Ali je kje dosegljiv seznam držav v obliki  , za enostavno uporabo zsstav(ic), ali pa morda celo kaka predloga (template)? --AndrejJ 20:21, 14 avg 2004 (CEST)

text: Hm, a nimajo vse zastave enakega razmerja stranic 2:1 ali 3:2? Madžarska in Jugoslovanska že ne:  . Če zastavim še eno vprašanje: ali ni del zastave obroba? Če je del zastave bel, izgleda precej neobičajno. --AndrejJ 20:42, 14 avg 2004 (CEST)
replies: text: : Ne verjamem, da so vse zastave na svetu v istih razmerjih. Obroba pa ni del zastave.--Igor 21:17, 14 avg 2004 (CEST)

text: : Bolje bi bilo, če bi bile po višini enake in ne po širini, ne vem pa, če se to da urediti z enim ukazom ...--Igor 21:21, 14 avg 2004 (CEST)
Po moje je dovolj, če bi zastavice označevale samo državo, ki je organizirala olimpiado.--Igor 21:25, 14 avg 2004 (CEST)
Kategorija:Pogovor (šah)
thread_title:  Zastavice
Pogovor:Gradec

message: Mislim da ne potrebujemo preusmeritvenih strani za tuja imena. Takšnih strani se lahko nabere malo morje. Ali ste vedeli, da v madžarščini Celju rečejo Cille. Ali naj potem sedaj delam preusmeritveno stran za vsak jezik posebej? --XJam 01:11, 15 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Tuja imena (tujih) mest
Pogovor:Mnemotehnika

message: Zanimivo, da pa še vedno krepko premišljam kdaj je mlaj in kdaj ščip. Bolj bi mi bilo včeč: polna in prazna luna!. --AndrejJ 02:43, 15 avg 2004 (CEST)
replies: text: Ja, imaš prav. Če pa si zapomniva, da nas ob ščipu (polna) Luna 'ščipne', potem se mi zdi, da ni problema. Ob mlaju je pa 'etaq' mlaj. --XJam 02:51, 15 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Luna 

message: Tole z jugo zastavo je pa čisto mimo. Predvsem zato, ker "rdeča bela plava" ne pove, katera je zgoraj, katera spodaj. Poleg tega: komu je mar ex-jugo ex-zastava? Nostalgikom, okej.
Če se že gre za zapomnit zastavo naj si zapomni slovensko - bela je zgoraj, zaradi gor.
194.249.74.175 09:03, 10. januar 2008 (CET)
Rdeča, bela, plava je pravzaprav hrvaška zastava, ker se barve naštevajo od zgoraj navzdol. Za jugo-zastavo bi lahko, denimo, rekli, da je modro nebo na vrhu, na tleh pa je prelita kri, ali kaj takega. --romanm 10:10, 15 avg 2004 (CEST)
replies: text: Drži, ampak jaz imam v spominu ta verz. Ne spomnim pa se, da bi si kdaj skušal zapomniti hrvaško zastavo, čeprav (mnemonika :-) sem nehote vedel, da je na glavo obrnjena jugoslovanska, ter da sta srbska in slovenska obrnjeni. Hm, če pomislim: šest bivših republik bi lahko imelo za zastave ravno 3!=6 premutacij redeče, bele in plave, zvezna zastava pa bi bila enaka republiški, glede na to kateri član predsedstva je bil predsednik države... --AndrejJ 21:46, 15 avg 2004 (CEST)
replies: text: :Saj, tega verza se spomnim tudi sam, ampak je narobe. Zastave republik pa so bile seveda drugačne od tvojega predloga. :-) --romanm 22:18, 15 avg 2004 (CEST)
replies: text: :: Ne povsem, štiri permutacije so bile uporabljene! Barve v pesmici pa so tako razporejene zaradi rime, kaj pa naj rimaš na "Plava, bela, modra, .....". Ups, tega pa nisem vedel da sta (bili) srbska in črnogorska zastava enaki! --AndrejJ 22:33, 15 avg 2004 (CEST)
No, da se še mlajša generacija not (v vse) vtakne. Mat' je kot pionirka vpila: "Rdeča, bela, plava, je Titova zastava". LP, --Klemen Kocjancic 22:20, 15 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Zastava 

message: Če komu pride prav, sem ravno naložil :Slika:Klaviatura-koledar-mnomonika.JPG, ker sem se spomnil nanjo, ko sem gledal sliko roka-meseci. lp,--Ziga 19:22, 20 jun. 2005 (CEST)
Zelo zanimivo! Le imena mesecev bi bilo treba PMM napisati z malo. Kaj pa je to mnomonika? Narobe napisana mnemonika ali kaj drugega? --romanm (pogovor) 19:27, 20 jun. 2005 (CEST)
jep, lapsus lingue, mnemoniko sem hotel. bom popravil mesece takoj, ne še izbrisat tele slikce, dokler ne pride nova., lp, --Ziga 19:29, 20 jun. 2005 (CEST)
thread_title:  Klaviatura
Pogovor:Jedrska vojna

message: Ta vojna bi pomenila konec človeštva, ali še bolje: konec človeške civilizacije. Ščurki, podgane in takšna zalega bi utegnili jedrski holokavst celo preživeti. Pa nekje bi kazalo napisati, da je bilo jedrsko orožje že v praksi uporabljeno za množično pobijanje ljudi in kje da je to bilo. --romanm 10:40, 15 avg 2004 (CEST)
* Se strinjam glede žuželk, insektov. Npr. osiromašen uran je sedaj v množični rabi -> še pomnite balkanski sindrom? Pozabil sem omeniti Nagasaki in Hirošimo. LP, --Klemen Kocjancic 10:43, 15 avg 2004 (CEST)
Si prepričan, da bi vse rastline res pobralo? Rastline znajo biti zelo trpežne ... --romanm 18:05, 15 avg 2004 (CEST)
* Kolikor jaz vem, naj bi samo bakterije preživele. ČSPS, radiakcija vpliva na celično zgradbo, ki nato popusti oz. se uniči celična membrana; poleg tega so opekline, če si dosti blizu. Npr. že zdaj so bakterije, ki preživijo v termalnih vodah v kraterjih ugaslih vulkanov, kjer voda vre (100+ °C). Imamo kakšnega biologa tu? LP, --Klemen Kocjancic 18:40, 15 avg 2004 (CEST)
* Sem pogledal v knjigo. Že pri 1 Gy so opazne spremembe v krvi, rabiš 7 dni da vzdraviš. Če je 10+ Gy-jev v telesu, je 100% smrtnost v nekaj urah (smrtna doza je že pri 8 gyih). Piše, da "poškudujejo molekularo zgradbo živih tkiv" - torej so tudi rastline kaput. LP, --Klemen Kocjancic 19:17, 15 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Konec česa? 

message: Angleži, Nemci, Švedi v svojih člankih pravijo:
* Nuclear war, or atomic war, is war in which nuclear weapons are used.
* Als Atomkrieg bezeichnet man einen Krieg, der mit Atomwaffen geführt wird.
* Kärnvapenkrig är ett krig med kärnvapen.
Nizozemci in Japonci, po drugi strani, pravijo:
* Een kernoorlog is een oorlog waarbij de twee strijdende partijen kernwapens tegen elkaar inzetten. Er is tot 2004 geen kernoorlog geweest.
* 核戦争とは、核兵器を両勢力が主要な兵器として使用して戦われる戦争のこと
Je kak razlog, da uporabljamo nizozemsko-japonsko definicijo namesto ostalih treh? (Dobro, pomagal sem si z Babelfish.)--romanm (pogovor) 23:24, 17 okt 2004 (CEST)
Če pogledamo predlagane definicije (en, de, nl) so PMSM zgrešene, saj potem lahko že drugo svetovno vojno razglasimo za jedrsko. Jedrska vojna bo bila, ko bodo uporabljene medcelinske jedrske rakete, ki bodo povzročile obširno uničenje. V sedanjih vojnah se uporabljajo jedrska orožja za taktične potrebe (oz. derivati takih orožij - osiromašen uran v strelivu). LP, --Klemen Kocjancic 23:34, 17 okt 2004 (CEST)
replies: text: Si upaš to napisati v angleški članek? Sliši se, kot da bi nas nekdo skušal prepričati, da enostranski jedrski napad ni jedrska vojna. --romanm (pogovor) 23:46, 17 okt 2004 (CEST)
thread_title:  Definicija 

message: Predlagam, da se ta članek združi s člankom Jedrsko vojskovanje. Zupi 20:01, 24. maj 2011 (CEST)
thread_title: Predlog za združitev
Pogovor:Lockheed Martin F-16 Fighting Falcon

message: Ups, zgleda je to slika od F-16C... Zgleda pa fancy :)--Igor 18:16, 15 avg 2004 (CEST)
* Ne morem urediti tabele. Ko dam "Uredi", se prikaže drugačna oblika tabele kot pri Templete in tako ne morem vstaviti podatkov za višino (4.8m) in hitrost vzpona (15.249 km/h). Kako to da se zapisa tabele razlikuja in še boljše, kako to narediti? LP, --Klemen Kocjancic 21:39, 16 avg 2004 (CEST)
replies: text: Ne razumem te natančno kaj je narobe. Ali lahko, prosim, še malo poveš o težavi. --XJam 21:43, 16 avg 2004 (CEST)
* Ko odprem urejanje strani, da bi dodal nove podatke v kategorije, ki so zdaj prazne, se le-te ne pojavijo na strani; pri "Templete" orig. verziji pa so vidne. Upam, da je zdaj bolj razumljivo. LP; --Klemen Kocjancic 22:00, 16 avg 2004 (CEST)
replies: text: : Ne vem, če te prav razumem, pa bom vseeno skušal odgovoriti. Za vsako novo polje si moraš izmisliti neko ime - sam sem si izmišljal kar angleška, npr. in_service ali plane ipd. Če dodaš, npr., civilians_killed, potem moraš v Template: dodati na ustrezno mesto , v samo uporabo predloge na strani o letalu pa nekaj kot civilians_killed=1234. Upam, da je to odgovor na to za kar upam, da je bilo vprašanje. --romanm 01:58, 17 avg 2004 (CEST)

text: Verjetno si medtem popravil predlogo (template) - če prav razumem. Vedno ko popraviš template, jo moraš tudi na vseh straneh, ker tam vedno ostanejo tiste, ki si jih skopiral pred časom. Torej, če te razumem, moraš sedaj spet skopirati iz template-a in dopolniti (oziroma še vse enkrat) izpolniti na F-16. Žal je to tako. Bodo pa članki imeli potem hitro vsaj približno enake in primerljive podatke. Ne vem če gre tako, da bi popravil template, pa bi se podatki sami izpolnili. Pa še ena je - če si popravljal template, se mi zdi, da moraš stran še osvežiti - pri MS IE je to CTRL+F5 - za druge brskalnike pa ne vem. I hope this is the answer.

text: Sedaj ko imamo še malo člankov o letalih bi PMSM bilo tudi dobro, da pustimo predlogo nekaj časa - npr. 1. do 2. tedna na razpravi in končnih urejanjih - potem pa jo do nadaljnega zapečatimo 'magari' s pečatom Celjskih in, da si potem kdo ne bi še kaj upal 'dol jemat ali gor devat'. Menim, da je to najboljša pot - ker bomo drugače vedno nekaj popravljali, dodajali ipd. --XJam 22:24, 16 avg 2004 (CEST)

message: Če praviš, da podoben članek že obstaja, predlagam, da ga dopolniš še z vsebino tega članka, potem pa naredimo tako, da bo ta članek preusmeritev na tistega, ki ga misliš.--Heretik 08:03, 23 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Brisanje
Pogovor:Geografski koordinatni sistem

message: Prestavljeno na Pogovor:Ničelni poldnevnik. --TadejM pogovor 09:42, 29. maj 2023 (CEST)
thread_title:  Greenwiški poldnevnik 

message: Če je to članek o koordinatnih sistemih spadajo v članek še vsi drugi najpogostejši koordinatni sistemi. Vseh je "malo morje", moj GPS (satelitska navigacija) spreejemnik jih ima približno 50, pa za večino kljub temu da sem iskal po internetu ne vem kje se uporabljajo ali kašne pretvorbe imajo za stopinjski sistem. Sem (med obdelave potrebne) spada sigurno Gauss-Kruegerjev sistem (se še spomnite predvojaške vzgoje in JLA) in UTM (prevedeno Univerzalni transverzalni Mercali). Tudi pravokotni. Pa ko sem kupil GPS aparat in z njim začel potovati, nisem nešel dovolj podatkov (NA ŽALOST)  da bi znal članek (kar bi se spodobilo) dopolniti. Janez Novak 19:19, 23 nov 2004 (CET)
thread_title: Različni geografski sistemi
Pogovor:Uvrstitve slovenskih olimpijcev

message: Če je človek šesti, pač ni olimpionik. Olimpionik je samo olimpijski zmagovalec. --romanm 20:34, 16 avg 2004 (CEST)
* Kateri pa je potem pravi izraz, kar sem vprašal že na krovni strani o OI? LP, --Klemen Kocjancic 20:49, 16 avg 2004 (CEST)
replies: text: PMSM se nista prav razumela. Načeloma je tam tudi že Roman odgovoril. Oboje je prav. Vendar kaj oboje? Olimpijec je po SSKJ žargonski izraz za olimpijskega tekmovalca, olimpionik pa redko (in tudi malce starejše) olimpijski zmagovalec. 'Pravi olimpionik' je potem bil v bistvu Štukelj, kasneje pa Cerar, Pušnik, Cudermanova, Debevec, Čop, Špik. --XJam 21:05, 16 avg 2004 (CEST)
* Nisem opazil, da mi je odgovoril že na OI. Se opravičujem. Zdaj sem prestavil na olimpijce -> če bi kgo zbrisal olimpionike, bi bilo krasno. LP, --Klemen Kocjancic 21:10, 16 avg 2004 (CEST)

text: Sem to storil. Hecno, ker, če veš, da olimpionik (kar tudi sam nisem vedel) pomeni zmagovalca, potem izraz »uvrstitev slovenskih olimpionikov« zveni kot lapsus. Katero mesto le lahko zasede zmagovalec :-)? Ni problema - vse se da urediti. --XJam 21:14, 16 avg 2004 (CEST)
thread_title:  Olimpionik 

message: Kakšna disciplina je vrsta? V članku piše, da so na OI 1924 Leon Štukelj, Janez Porenta, Stane Žilič, Mihael Oswald, Stane Derganc, Stane Hlastan, Rastko Poljšak in Jože Primožič v njej in/ali v gimnastiki dosegli 4. mesto? --romanm (pogovor) 02:21, 2 oktober 2005 (CEST)
thread_title:  Vrsta 

message: Mar ni Rajmond Debevec ustrelil 1. mesto na OI? odnosno, imamo OI zapisane (zimske/letne) ločeno (2000 manjka)--Ziga 23:43, 11 januar 2006 (CET)
thread_title:  Streljanje
Pogovor:Mikojan-Gurevič

message: Mojih 5 dramov na to temo:
Vem, da z Artjomom misliš na znano rusko "nemarnost" glede pikic nad ejem, ampak Mikojanu se že po priimku vidi, da je bil Armenec in slučajno se je rodil blizu enega samostana (se bom že ob priliki razpisal), kjer so sorodniki uredili en manjši muzej o njem in njegovem bratu politiku. Skratka, tam ime dosledno izgovarjajo kot Artem. Njun oče je bil Hovanes (ali kakorkoli že to napišejo) in tam pravijo, da so Rusi iz tega naredili Ivanoviča.
Razumem. Artem torej. Prej (čas SZ) v bistvu sploh nisem pomislil, da je bil lahko eden največjih 'sovjetskih' letalskih inženirjev in konstrukterjev Armenec. Ali so bili sicer tudi Armenci res tako dobro zapisani v sovjetskih krogih? --XJam 10:55, 17 avg 2004 (CEST)
Mogoče bo pa res Artjom. V pogovoru na en: pod Artem Mikoyan-om in tudi pod bratom Anastasom smo malo porazpredali o tem, na koncu je nekdo še po armensko napisal ime, ki se zares prebere kot Artjom. Še vedno pa pri polni zavesti trdim, da je tista sorodnica izgovarjala kot Artem. Zdaj pa vedi, kdo ima prav --Heretik 14:41, 25 avg 2004 (CEST)
thread_title: Artem
Pogovor:Vagaršapat

message: Da malo razčistimo glede "božjih" prevodov.
Ima kdo kakšen boljši prevod za "descent of the only begotten" od "spusta edinega spočetega"?
replies: text: Hm, Amebisov slovar pravi, da je "first begotten" prvorojenec. "Only begotten" bi bil potem edinec. Za frazo pa ne vem. --romanm 09:27, 17 avg 2004 (CEST)
seminary == semenišče?

text: Pa že. --romanm 09:27, 17 avg 2004 (CEST)
Kako se pravzaprav reče, da ima nekdo vizijo (tisto, ko je Gregor videl Kristusa s kladivom)?
Naložil sem še tri slike, pa nekako nimam pravega občutka, kako naj jih razmečem po članku, da bo kolikor toliko videti lepo.

text: Tri slike iste stavbe? Poglej npr. Slovenske Konjice, kjer je Plp po mojem kar lepo zadel videz. --romanm 09:27, 17 avg 2004 (CEST)

message: , od kod takšen zapis? Če prečrkujem Էջմիածին, dobim "Edžmiacin" po pravilih vzhodne armenščine oziroma "Ečmiadzin" po pravilih zahodne. —Upwinxp ✉ 18:57, 7. oktober 2023 (CEST)
replies: text: Sem popravil. Ustrezneje je seveda po pravilih zahodne armenščine, ker je mesto v zahodni Armeniji. --TadejM pogovor 19:06, 7. oktober 2023 (CEST)
replies: text: :Aha, hvala. Sicer kolikor vem, se v Armeniji v glavnem uporablja vzhodni standard, medtem ko je zahodna armenščina bolj jezik diaspore. Nisem pa natančno poučen. —Upwinxp ✉ 19:19, 7. oktober 2023 (CEST)
thread_title:  Ehmiadzin