lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Aluminij

message: * Odstavek Uporaba je začasno prenesen v pogovor
Količina aluminija v svetu je 80 kg na osebo, več v razvitih državah. Aluminij se uporablja kot lahko gradivo, za zlitine, čist v kemični industriji in za električne vodnike, dezoksidacijsko sredstvo za jeklo, folije. Največkrat ga uporabljamo čistega ali pa v zlitinah. Ima gostoto 2700 kg/m³, le tretjino gostote železa. Pod vplivom zraka se na površini ustvari tenka, vendar trdna oksidna plast, ki varuje kovino pred nadaljno oksidacijo. Odpornost proti koroziji lahko povečamo, če odebelimo oksidno plast z 0,01 nm na 100 nm. Pri tem uporabimo postopek eloksiranja (anodna oksidacija). Aluminij je odporen na morsko vodo in veliko drugih kemikalij in tudi ne rjavi.
Njegova akutna toksičnost za žive organizme je izredno majhna in nima znane biološke funkcije, prav tako ne škoduje mikroorganizmom, zato ga lahko uporabljamo v biokemiji. V velikih količinah pa ima nekatere nevrotoksične učinke, zato je njegov vpliv na človeka predmet raziskav.
Aluminij ima veliko električno upornost, vendar ga kljub temu uporabljajo na letalih za električne vodnike, saj ima le tretjino teže bakra.
Obdelava zlitine: taljenje, razplinjanje varjenje itd. Aluminij lahko tudi lakiramo in emajliramo. Glavni in najbolj moteč nekovinski vključek je Al2O3. Aluminijevo zlitino z magnezijem AL-Mg lahko s toplotno obdelavo močno utrdimo in dobimo duraluminij.
Topnost vodika v aluminiju je do 660 °C zelo majhna (0,39 cm³/kg) pri tej temperaturi pa skokovito naraste skoraj za 20 krat (6,9 cm³/kg). Zlitinski elementi zelo spreminjajo topnost.
Največji porabnik energije na svetu je gradbeništvo (52 %, konec 2008) in sicer:
1.proizvodnja železa in jekla, sledijo
2.proizvodnja cementa
3.aluminija
4.mineralne/kamene volne
5.transport gradiv
6.gradnja objektov. --Octopus (pogovor) 08:38, 26. april 2015 (CEST)

message: Z aluminijevim infopoljem je nekaj narobe, ker se ne prikazuje na strani. Piše, da je bila odkrita nekakšna zanka.--Melaleuca alternifolia | pogovor 17:54, 4. marec 2021 (CET)
replies: text: Nisem prepričan, kajti meni se pokaže čisto normalno. --A09090091|(pogovor) 17:57, 4. marec 2021 (CET)
replies: text: :V članku se vidi normalno? Če kliknem na stran od predloge, ga sicer vidim, v članku pa izpiše: V predlogi je bila odkrita zanka: Predloga:Infopolje aluminij, samo infopolje pa se ne pokaže. --Melaleuca alternifolia | pogovor 18:00, 4. marec 2021 (CET)

text: : Infopolje se že prikazuje.--Melaleuca alternifolia | pogovor 18:16, 4. marec 2021 (CET)

text: : začetniške napake pri prvih nekaj infopoljih elementov;) Hvala za pozornost! Lahko pogledaš fluor, žveplo ... po nekaj elementih je že počasi dolgočasno ;)Vitosmo (pogovor) 16:50, 5. marec 2021 (CET)
thread_title:  Infopolje
Pogovor:Vodik

message: 4H,  5H, 6H in 7H so umetno proizvedeni izotopi, ki imajo v jedru poleg protona še tri do šest nevtronov. Vsi so radioaktivni z razpolovnimi časi 139, 910, 300 oziroma 23 let. Produkt radioaktivnega razpada je tricij.
Ti podatki so mi kot fiziku zelo vprašljivi, če je temu res tako, prosim sklic v članek. Tole iz literature  ocene 7H width and lower decay energy
The obtained cross section limit corresponds to a 7H lifetime less than 1 ns, which allows us to estimate a lower limit of 50–100 keV for the 7H energy above the 3H+4n breakup threshold.
Vitosmo (pogovor) 16:21, 23. februar 2021 (CET)
thread_title:  decay times
Pogovor:Veter

message: Spoštovani,
mnenja sem, da bi bilo treba geslo Veter izboljšati. 
Predvsem je potrebno bolje napisati vzroke za veter. Res je, da so vzrok za veter razlike v zračnem tlaku na isti višini, kar povzroči silo v smeri proti nižjemu tlaku. Ni pa res, da v to smer potem tudi piha veter (razen nad ekvatorjem), saj na Zemlji zaradi vrtenja obstaja tim. Coriolisov pospešek oz. sistemska Coriolisova sila. Tako v višinah, kjer ni skoraj nič trenja, veter piha pravokotno na obe sili: na silo zaradi tlačnih razlik in njej nasprotno sistemsko Coriolisovo silo. Torej ne proti nizkemu tlaku, kot piše v geslu, ampak PRAVOKOTNO na to smer (razen nad ekvatorjem). Zato tudi ni prav, če piše, da je pa "pri tleh ravno obratno - proti visokemu tlaku."
Mislim tudi, da je bolje ne povezovati tlačnih razlik z razlikami v temperaturi - te so lahko ravno obratne, kot nakazuje geslo, ali pa so tlačne razlike lahko velike, pri čemer je vsepovsod po horizontali temperatura enaka...
Predlagam, da se razlago napiše ali podobno, kot je napisana npr. v angleški ali kaki drugi verziji, ali pa se jo povsem izpusti.
Npr. tudi v nemški wikipediji je razlaga napisana narobe: "Hauptursache für Wind sind räumliche Unterschiede der Luftdruckverteilung. Dabei bewegen sich Luftteilchen aus dem Gebiet bewegen sich Luftteilchen aus dem Gebiet – dem Hochdruckgebiet – solange in das Gebiet mit dem niedrigeren Luftdruck – dem Tiefdruckgebiet –, bis der Luftdruck ausgeglichen ist...."
Ni res, da "bewegen sich Luftteilchen aus dem Gebiet..." - premikajo se namreč ne PROČ OD OBMOČJA (aus dem Gebiet) ampak OKROG območij z  visokim in z nizkim tlakom "kakor mačka okrog vrele kaše" in zato tako območja sploh obstajajo dalj časa - če bi veter kar pihnil proti nizkemu tlaku, bi se razlike kaj hitro izravnale in veter bi ponehal. Pa ni tako - življenski cikel ciklonov in anticiklonov je cel teden ali morda dva tedna - včasih še več...
Pri francoski verziji se tudi začne razlaga malce "nevarno" usmerjati proti morebitni napačni razlagi, a takoj sledi opozorilo ČE: "SI la Terre NE TOURNAIT PAS sur son axe, la circulation serait rectiligne entre les régions de haute et les régions de basse pression." Pri nemškem geslu je šele pri razlagi smeri vetrov nekaj opozorila: "Dabei wird sie aber durch die Corioliskraft abgelenkt: ...", a tako nejasno, da ne popravi prvotne napačne trditve "bewegen sich Luftteilchen aus dem Gebiet...".
Če bi poznal elektronski naslov avtorice "pinky", bi ji tole napisal kar po el pošti - tako pa sem poiskal tole možnost preko pogovora (sam sicer v Wiki ne pišem, jo pa dosti uporabljam). Upam, da sporočilo pride do nje.
Lep pozdrav
JR 
replies: text: Označim . --  Janezdrilc 19:11, 12. februar 2020 (CET)

text: Sicer pa Wikipedija deluje po načelu "če veš, da je narobe, popravi". Pritoževanje na pogovornih straneh običajno ni preveč plodno. — Yerpo Ha? 19:53, 12. februar 2020 (CET)

text: Jaz nisem avtorica omenjenih trditev. Ta članek je nastal leta 2004. Lahko preverite zgodovino. --Pinky sl (pogovor) 13:51, 13. februar 2020 (CET)
thread_title:  Popravek članka
Pogovor:Svetloba

message: Novejša različica članka je v izdelavi (projektno delo pri predmetu Fotonika) in bo najverjetneje objavljena do 15. 6. 2015.
Marko Petek (pogovor) 14:58, 5. junij 2015 (CEST)
replies: text: V trenutnem stanju je moj prispevek prezapleten in nedokončan. Poskusil ga bom izboljšati. Se javim čez dva tedna. Marko Petek (pogovor) 01:49, 14. junij 2015 (CEST)
thread_title: Novejša različica
Pogovor:Termodinamika

message: Kot sem se jaz spomnil, je bil Papinov lonec in tudi povezava na Slo  Wikipedia je Denis Papin in en Wikipedia Denis Papin. V tem prispevku je pisec dosledno pisal Pupin - in jaz sem še prenov, da bi šel to rutinsko spreminjati. Naj prosim to še kdo prej pogleda...  --Marjan Tomki SI (pogovor) 20:55, 13. maj 2020 (CEST)Potrjeno z več virov, pravilno je Denis Papin. Popravim v prispevku, morda tudi dodam povezavo na prispevek o njem, če v Slo wikipediji že obstaja; če še ne, ga pa trenutno ne utegnem narediti (razen morda če naredim samo 'štor'). --Marjan Tomki SI (pogovor) 09:28, 29. oktober 2020 (CET)
replies: text: Imamo Denis Papin. — Yerpo Ha? 09:29, 29. oktober 2020 (CET)

text: No, jaz sem zdaj popravil Pupin v tem prispevku v Papin (kot je tudi na Slo povezavi, ki si jo dal - hvala), in zdaj dodam še to povezavo v prispevek. Poleg tega pa sem popravil tudi priimek Hook v Hooke (kar je pravilno). Bom pa še malo pregledal, če še kaj najdem (v splošnem je pa prispevek o termodinamiki razen teh zdrsov/lapsusov bogat z info in ga sploh ni dolgčas še enkrat prebrati) --Marjan Tomki SI (pogovor) 09:56, 29. oktober 2020 (CET)
replies: text: : V tem prispevku - o termodinamiki - manjka še kar nekaj reči (ali pa niso dobro opisane), recimo masa se spreminja z energijo (malo, a vedno) in je torej na primer definicija razlike med odprtim in zaprtim sistemom že malo šepava. V prispevku tudi večinoma jemlje termodinamoiko kot vedo o toplotnih pojaih, pa je med tem časom skoraj gotovo postala veda o energetskih pojavih na splošno (torej bi morali biti zajeti tudi elektromagnetni, nuklearni in skoraj gotovo še kakšni subnuklearni pojavi - dober del tega je najbrž vsaj do neke mere zajel že Maxwell - ampak jaz se trenutno ukvarjam z jadranjem in vadbo in šolanjem ljudi pri tem, tako da tu nisem čisto doma v podrobnostih). --Marjan Tomki SI (pogovor) 10:29, 29. oktober 2020 (CET)
thread_title:  Denis Pupin ali Denis Papin?
Pogovor:Površina

message: Predlagam, da se Ploščina združi s člankom Površina. Menim, da je vsebina članka Ploščina v kontekstu članka Površina. Razlike ni obe količini izražamo v cm2, m2, km2, a, ha… Besedo PLOŠČINA: uporabljamo za geometrijske like (kvadrat, krog, pravokotnik..) Besedo POVRŠINA: uporabljamo za predmete ( tla, nogometno igrišče, kvader, travnik...)  -Pinky sl (pogovor) 16:17, 25. oktober 2022 (CEST)
*Za - mislim, da nima smisla podvajanja informacij. Pinky sl (pogovor) 16:23, 25. oktober 2022 (CEST)
replies: text: A09|(pogovor) 18:11, 25. oktober 2022 (CEST)

text: . Mislim, da je treba ustvariti dva članka z različno vsebino. Tudi angleščina ima članka :en:area in :en:surface. --TadejM pogovor 18:36, 25. oktober 2022 (CEST)

text: Zaenkrat . PMM je stvar v obeh člankih v redu razložena. Nekoliko podvajanja sicer je, ampak ne gre za popolnoma isto stvar. Globokivisoki (pogovor) 21:09, 25. oktober 2022 (CEST)
replies: text: : Zaenkrat: . Se strinjam s jem. Sam sem že nekajkrat poskušal to urediti, pa priznam, da je kar problematično. Ne vem kdo je za to kriv  ali angleščina, ali slovenščina (za katero sicer res zelo močno dvomim), saj je geometrija pri slovensko govorečih pmsm zelo prisotna in razdelana. Zato je velikokrat treba dobro premislit glede pomena(ov). Sicer gre (navidezno) res za dva preprosta/osnovna/elementarna pojma, pa vendar. Pred časom je bila debata npr. o poslovenjenem zapisu enot, pa se nam je oglasil eden od mlajših nadarjenih slovenskih fizikov (iz akademske sfere), za katerega je jasno, da ima zelo raščiščene pojme  pa pmsm ni kaj dosti zaleglo. Dober primer terminologije iz ene stroke, so, kot že parkrat rečeno, mali leksikoni CZ  sovice. Težji oreh so pmm npr. (predvsem fizikalne) količine za svetlobo. Dvomim, da imajo trenutno slovenski fiziki vse raščiščeno o tem kaj je napisano na največjih wikipedijah. Na drugi strani je tudi na eni strani standardna angleščina in ameriška angleščina, ki se je od 1850-ih gotovo malo po svoje razvijala od otoške. Večkrat zasledim dvojne, trojne preusmeritve in uporabniki se niti ne potrudijo, da puščajo za seboj PNP. Mogoče bi veljalo pri tem vprašati kakšnega matematika, saj gre predvsem pri ploščini za bplj matematično predstavo.  ali imaš morda ti v žepu kakšno pametno razsodbo?     in  mislim da, niso več dejavni.  xJa M 00:57, 6. junij 2023 (CEST)
thread_title:  Predlog za združitev
Pogovor:Umetna inteligenca

message: Kolikor se še spomnim študentskih dni, pri predmetu "Ekspertni sistemi" nismo omenjali besedne zveze "strojno učenje". Odkrivanje pravil v podatkih je bilo izključno v človeški pristojnosti. Po mojem mneju ekspertni sistemi niso inteligentni.Bojan PLOJ (pogovor) 19:45, 23. februar 2019 (CET)
thread_title:  Ekspertni sistemi 

message: Vsebina poglavja "metode umetne inteligence" mi ni niti malo razumljiva. Predlagam izbris tega poglavja.Bojan PLOJ (pogovor) 20:08, 23. februar 2019 (CET)
thread_title:  Metode umetne inteligence 

message: Izražam odločno nestrinjanje s citatom:" Tako je optično prepoznavanje znakov pogosto črtano iz seznama tem "umetne inteligence", saj je postalo rutinska tehnologija ".
 
Razlaga: Naravna inteligenca oziroma inteligenca je lastnost živih bitij, umetna inteligenca pa je lastnost neživih naprav oziroma modelov. Z rutino to nima nikakršne  povezave. 
Slovar slovenskega knjižnega jezika pravi:
Inteligenca
1. nadarjenost za umske dejavnosti: za tako delo je potrebna velika inteligenca; s hitro rešitvijo problema je izpričala svojo inteligenco; izredna, naravna inteligenca; pomanjkanje, preizkus inteligence / s svojo inteligenco je takoj dojel, za kaj gre bistroumnostjo, bistrostjo
2. sloj inteligentov, inteligenti: nove ideje so se med inteligenco hitro razširile; napredna inteligenca; velik del inteligence se je pridružil nastajajočemu gibanju / humanistična in tehnična inteligenca.
Umetna inteligenca
interdisciplinarna veda, ki proučuje naprave, sposobne posnemati človekovo razmišljanje in vključuje npr. sklepanje, planiranje, učenje, znanje, komuniciranje, percepcijo
--Bojan PLOJ (pogovor) 10:53, 30. januar 2023 (CET)
thread_title:  Nestrinjanje
Pogovor:Kolo (prevozno sredstvo)

message: Trenutni naslov Dvokolo se mi zdi čisto neživljenjski, zato predlagam, da se članek raje imenuje Kolo (bicikel). --Janezdrilc (pogovor) 20:13, 18. avgust 2015 (CEST)
thread_title:  Naslov 

message: V članku je v prvi opombi za zračni upor naveden zračni tlak kot [... 1.293 kg/m3 pri 0 °C oziroma 1 atmosfera ] kg/m3 je enota za gostoto. Kako je s tem, in ali gre za decimalno piko ali vejico? Gre verjetno za kvadratni zakon upora, kjer je gostota (le) del tlačne razlike. Sicer je označba v redu – \rho\,  in gre verjetno dejansko za gostoto tekočine – zraka (air density), tako da bi bila enota potem v redu. Ja, pa vrednost je verjetno 1000× prevelika in mora biti 1,293 ... --xJaM (pogovor) 15:12, 5. september 2015 (CEST)
replies: text: Sem popravil, vendar ne vem za vir od kod je stvar (po)vzeta. --xJaM (pogovor) 11:34, 13. september 2015 (CEST)
thread_title:  Zračni tlak
Pogovor:Park Tivoli (razločitev)

message: Tivoli bi moralo voditi na razločitveno stran. Šele na razločitveni strani bi lahko prišli to Park Tivoli. Na razločitveni strani mora vsekakor biti omenjeno tudi italijansko mesto Tivoli, (ali tudi tamkajšnji park). Morda pa obstaja še kak Tivoli? Nedosledno in enostransko je, da Tivoli pelje direktno na Park Tivoli. Znano je namreč, da je dobil ljubljanski park ime po italijanskem mestu (oziroma parku), ki se imenuje Tivoli. --Stebunik 22:19, 21. marec 2014 (CET)
thread_title:  Tivoli
Pogovor:Hoacin

message: Na  piše, da mu v slovenščini pravimo hoacin ali tudi ciganska kura. --romanm (pogovor) 18:12, 25. marec 2014 (CET)
replies: text: Čeprav tale spletna stran ni neka avtoriteta, je res. Sem prestavil. — Yerpo Ha? 20:14, 29. marec 2014 (CET)
thread_title:  Slovensko ime
Pogovor:Poliptih iz cerkve sv. Ane v Kopru

message: Zakaj mi Eleassar briše sliko, ki je na CC v italijanski wikipediji? https://it.wikipedia.org/wiki/File:Polittico_della_chiesa_di_Sant%27Anna_di_Capodistria.jpg --Lyonski (pogovor) 22:35, 26. marec 2014 (CET)
replies: text: Oznaka v italijanski Wikipediji je napačna. Glede na to, da gre za tridimenzionalno delo, je slika neprosta (iz podatkov exif na dnu opisne strani slike je jasno razvidno, da gre za sken in ne za lastno fotografijo naložnika). Proste so le reprodukcije dvodimenzionalnih del. --Eleassar pogovor 00:15, 27. marec 2014 (CET)
thread_title: Slika z it.wikipedia.org ?
Pogovor:Upravna delitev Srbije

message: * seznam občin (še) ni članek o upravni delitvi Srbije
* ... temveč lokalizirana stran oz. razpredelnica - na srečo v latinici
Dodati torej kakšen uvod, zgodovino, konkretno o Kosovskih enotah.Olajševalna okoliščina: ena stran manj, ki jo vsi rabijo, pa nihče ni pripravljen pripraviti 
SmozBleda (pogovor) 20:49, 27. marec 2014 (CET)
thread_title: Kritika
Pogovor:Apače, Koroška

message: Od kod je prišlo iz angleškega gesla Abbaye (opatija) slovensko geslo Apače, Koroška? Angleškemu geslu gotovo ne ustreza. Tudi v drugih slovanskh jezikih vidim, da prevajajo z "opatstvo", "opatija", tj. redovna ustanova ali samostan, ki jo vodi "opat". Prosim nekoga, da Apače postavi v pravo povezavo, glede "opatije" (redovniške ustanove) pa torej slovenska Wikipedija še nima ustreznega članka. Ker vidim, da slovenskemu imenu Apače ustreza nemška oblika Abtei (kar pomeni v nemščini tudi opatija), bi to veljalo kot enako le za nemško Wikipedijo, ne pa za slovensko (saj ni podružnica namške). Pa še v nemški Wikipediji bi bila potrebna ustrezna "razločitev".--Stebunik 22:24, 28. marec 2014 (CET)
thread_title:  Napaka
Pogovor:Opatija (razločitev)

message: S to razločitvijo nekaj ni v redu. Če kliknemo na "opatija" (religiozna ustanova), se nam odpre letoviško mesto Opatija v Istri. Pri tistih nadaljnjih določitvah pa se nam ne odpre ničesar. Označitev bi bila verjetno boljša brez tistih županij, ki so nam nepoznane, kakor tudi brez dolgoveznih opisov, ampak nekako takole ali podobno na kratko: 
*opatija - skupnost menihov, ki jo vodi predstojnik z imenom opat.
*Opatija - letoviško mesto v Istri v Kvarnerskem zalivu pod goro Učko.
*Opatija - mesto pri Zagreba na Hrvaškem.
--Stebunik 22:41, 28. marec 2014 (CET)
thread_title:  Napaka
Pogovor:Cluny (opatija)

message: Članek-škrbina je posnet po Wikipediji v angleščini, francoščini, italijanščini, namščini, madžarščini, srbohrvaščini, drugi viri pa so omenjeni v besedilu.--Stebunik 23:24, 28. marec 2014 (CET)
thread_title:  Viri
Pogovor:Šmarca

message: Šmarca ni na Gorenjskem, ampak spada v Osrednjeslovensko regijo! 
replies: text: Popravljeno (po 8 letih). --Sporti (pogovor) 09:11, 6. februar 2022 (CET)

text: Šmarca je bila in je na Gorenjskem! 163.159.1.150 10:12, 2. avgust 2023 (CEST)
replies: text: : Ja, zgodovinsko/geografsko. Ampak tu je verjetno govora o Osrednjeslovenski statistični regiji, kjer je Šmarca skupaj s celotno Občino Kamnik. --romanm (pogovor) 20:24, 13. avgust 2023 (CEST)
replies: text: ::Pravzaprav je to primer podoben Litiji in pripadajoči občini ... Vsekakor se ravnamo po uradnih virih (ki pa tudi niso včasih najboljši) A09|(pogovor) 22:29, 13. avgust 2023 (CEST)
thread_title:  Uvrstitev v regije
Pogovor:Štraßburg, Avstrija

message: Trenutno se to mesto pri nas imenuje Strasbourg, drugi jeziki pravijo, da je Straßburg (ali Strassburg), v angleškem članku piše, da se mu slovensko reče tudi Cestna Gora. Ve kdo, kako je torej prav? --romanm (pogovor) 21:51, 2. april 2014 (CEST)
replies: text: Dvomim, da se mu po slovensko reče 'Cestna Gora' - ker za ta podatek nisem mogel najti vira, sem ga odstranil. Kvečjemu bi lahko bilo slovensko ime Straža, vendar tudi zanj manjka vir. --Eleassar pogovor 01:29, 3. april 2014 (CEST)
replies: text: : trenutno stanje je idotija in ni jasno od kod in na kateri znanstveni podlagi sploh lahko izvira izmišljotinsko oblikovanje krajevnih imen. Kar se tiče slovenskih krajevnih imen na avstrijskem Koroškem, je Zdvovc prva referenca, potem lahko drugi, kot Kukovica ali Vouk, Zerzer, Kronsteiner, Pohl, Schnabl. In čeprav je na tem severnem koncu Koroške kar nekaj izvirnih slovenskih imenskih oblik za razne kraje, ostane Straßburg (ev. lahko tudi Strassburg) pač kar je. Vsekakor so oblike Strasbourg, Cestna gora ali Straža povsem nesmislene in brez vsakršne podlage. Vsekakor je treba že samo geslo prosim pravilno poimenovati, ker je sedanje ime, ime francoskega mesta v Alzasiji, sedež Evropsega parlamenta (nem. Strassburg/Straßburg). V nemščini ni oblike ...bourg ampak vedno samo ...burg.  In ker niti Kukovica nima izvirne slovenske oblike, ostaja po slovenskem pravopisu le prevzemanje izvirne (tuje) imenske oblike, v tem primeru torej Strassburg ali Straßburg. Potem pa je treba v samem besedilu popraviti vse izmišljene pravopisne oblike, ki se razlikujejo med seboj od stavka do stavka. hvala lp Bojan2005, 11.1.2015, 23.19 CET
thread_title:  Ime
Pogovor:Sostolnica Marijinega vnebovzetja, Krka

message: Cerkev dejansko nima statusa bazilike, ampak konkatedrale (sostolnice). Nekoč je bila stolnica, ko pa so sedež prestavili v Celovec, je postala sostolnica. --Janezdrilc (pogovor) 15:04, 5. april 2014 (CEST)
replies: text: V nekaj člankih je dejansko omenjena kot Sostolnica Marijinega vnebovzetja, Krka. Sem naredil zaenkrat preusmeritev s tega naziva, ampak kar prestavi, če meniš, da je bolj prav. — Yerpo Ha? 15:17, 5. april 2014 (CEST)
Kjer je tako omenjena, sem jo pravzaprav sam tako imenoval. Težava je edino, ker v slovenščini izraz sostolnica nekako ni udomačen (je zelo redek), zato je mogoče primernejše konkatedrala. Od poimenovanj cerkva pa sem žal do nadaljnega dvignil roke, saj se nimam več energije s tem ukvarjat. --Janezdrilc (pogovor) 15:29, 5. april 2014 (CEST)
thread_title:  Naziv cerkve
Pogovor:Cerkev sv. Kancijana (Britof, Ukanje)

message: Spoštovani kolegi, cerkev ni v Ukanju ampak, če smo že natančni, v Britofu pri Ukanju. Prosim popravite!!
--Ljuba brank (pogovor) 14:50, 15. april 2014 (CEST)
replies: text: Doslej smo cerkve razločevali po naseljih, ne po zaselkih (glej tudi npr. predlogo Cerkve v Ljubljani). Tolikšna natančnost pmm zadostuje. --Eleassar pogovor 15:34, 15. april 2014 (CEST)
replies: text: :Lokacija je praktično v vseh virih zapisana kot "Britof pri Ukanju". Kar je PMM koristno, sicer bo kdo sklepal, da se nahaja v Ukanju samem, ne v precej oddaljenem zaselku (kljub temu, da potem v tekstu piše, kje je). — Yerpo Ha? 15:37, 15. april 2014 (CEST)

text: Predvsem se mi zdi smiselno, da smo pri razločevanju dosledni. Poleg cerkva v Ljubljani verjetno obstaja še kar nekaj člankov, ki smo jih razločili po naseljih, ne po zaselkih. Kot praviš, kje natanko v Ukanju stoji cerkev, je razvidno iz samega besedila. Poleg tega, ob razločitvi 'Britof pri Ukanju' bi lahko kdo sklepal tudi, da je 'Britof pri Ukanju' samostojno naselje. --Eleassar pogovor 15:43, 15. april 2014 (CEST)
replies: text: :Iz razločitve cerkve povprečen bralec gotovo ne bo sklepal o statusu Britofa, to bi lahko pomislil kvečjemu kdo, ki ima pregled nad vsebino o sakralnih objektih (torej aktivni wikipedisti, pa še to ne vsi). Glede doslednosti se strinjam, ampak tu se potem takoj zastavi vprašanje, pri čem naj bomo dosledni: sledenju poimenovanja v zanesljivih virih ali pri internih dogovorih o razločevanju? — Yerpo Ha? 16:45, 15. april 2014 (CEST)

text: V osnovi gre pri besedi v oklepaju za to, da jasno in nedvoumno opredeli predhodno ime članka oz. kategorizira članek. Pri razločitvi Britof pri Ukanju bi povprečen bralec lahko napačno sklepal, da gre za ločeno vas/naselje, zaradi besedice pri v imenu (drugače bi bilo, če bi se zaselek imenoval Britof v Ukanju). Sicer pa dvomim, da je Britof pri Ukanju res standarden del imena cerkve; druzina.si pravi samo 'Britof', poleg tega tudi geopedia.si ničesar ne najde za ta iskalni pojem (najde pa Britof, Ukanje). Podobno zavajajoče je npr. tudi ime Cerkev sv. Trojice v Prneku, človek bi sklepal, da spada cerkev pod naselje Prnek, v resnici pa spada pod naselje Rogaška Slatina. Skratka, najbolje se mi zdi, da ostanem pri naseljih, ker se v tem primeru izognemo dvoumnosti. Morda bi lahko razločili kvečjemu z '(Britof, Ukanje)'. --Eleassar pogovor 21:41, 15. april 2014 (CEST)
replies: text: :Kot rečeno, opredelitev "Britof pri Ukanju" je jasna in nedvoumna in še vedno resno dvomim, da bo nepoznavalec Wikipedije iz tistega v oklepaju sklepal, da je Britof samostojno naselje. Ampak če že vztrajaš, se mi '(Britof, Ukanje)' zdi kar ok kompromis. — Yerpo Ha? 17:43, 19. april 2014 (CEST)
A se ne bi držali poimenovanja kot je zapisano v  opredelitvi spomenika v uradnem listu ? --Ljuba brank (pogovor) 16:10, 19. april 2014 (CEST)

text: :V redu, sem prestavil na 'Britof pri Ukanju'. Po virih sodeč je to uveljavljeno poimenovanje. --Eleassar pogovor 09:48, 2. julij 2015 (CEST)
thread_title: Lokacija