lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Pogovor:Denis Diderot

message: This image of Denis Diderot is under copyright and cannot be published.
Please remove it 83.99.69.191 18:56, 1 dec 2004 (CET)
On French page it is written that it is under public domain. If it is under copyright we shall wait until it is also removed from other wikipedias. --xJaM 22:02, 1 dec 2004 (CET)

message: Dodal sem samo nekaj bistvenih podatkov o Diderotu. Gre za moj prvi Wiki in se še moram marsikaj naučiti, v nadalje pa se bom loteval tudi teh manjših gesel, preden preden bom prešel na ključne filotofe in filozofsko terminologijo. 
Hinko Gnito 17:18, 5. oktober 2007 (CEST)
replies: text: Kar pogumno. Drobna pripomba: povezave morajo po možnosti kazati na celo ime, ne samo na priimek. Recimo: Janez Novak in ne samo Novak. Če želiš, da se v besedilu pokaže samo priimek, napiši "dvodelno" povezavo: Novak, kaže na Janeza Novaka, vidi pa se samo Novak. --IP 213 17:34, 5. oktober 2007 (CEST)
thread_title:  Diderot
Pogovor:Grška mitologija

message: Afrodita ne more biti istočasno bog in "druga oseba". Janez Novak 11:41, 5 dec 2004 (CET)
Po mojih informacijah je bila (naj bi bila) boginja. Janez Novak 11:43, 5 dec 2004 (CET)

message: Kolikor Jaz vem, je bila tudi Xena pomembna v Grški mitologiji in mislim, da bi jo lahko dodali pod druge osebe 
Jaz pa na internetu nikjer nisen našla Xena. Ali mi lahko kaj več o njej poveš? Dsmol3 (pogovor) 18:09, 12. januar 2017 (CET)
replies: text: Mislim, da je kolega Centalex nekaj pomešal, nobena Xena (Ksena) v grški mitologiji ne nastopa, kolikor jaz vem. — Yerpo Ha? 18:17, 12. januar 2017 (CET)
Oprostite, ampak kdo pa je sploh Xena? Izmišljena oseba, ali je v zgodovini pomembna? Dsmol3 (pogovor) 18:21, 12. januar 2017 (CET)

text: Ne morem vedeti, koga je on mislil, ampak edina oseba (resnična ali mitološka) s tem imenom, ki jo najdem, je češka igralka Xena Longenová. Razen seveda lika iz nadaljevanke Ksena: Bojevniška princesa. — Yerpo Ha? 18:35, 12. januar 2017 (CET)
Hvala lepa za informacijo. Dsmol3 (pogovor) 18:36, 12. januar 2017 (CET)

text: Mogoče Teoksenija (Xenia)? --xJaM (pogovor) 02:08, 13. januar 2017 (CET)
Ja z se s tabo strinjam. Pogledala sem po spletu in našla sem jo😆 Di-es😎 (pogovor) 14:30, 13. januar 2017 (CET)
replies: text: : Nisem tebe direktno vprašal.  Vprašal sem na splošno. Katera je potem, če si jo našla? Lahko narediš škbino, ali pa tudi pravi članek. --xJaM (pogovor) 17:12, 14. januar 2017 (CET)
Če na splet vtipkaš TEOKSENIJA boš videl. In kdo je rekel, da si ti mene vprašal? Di-es😎 (pogovor) 20:08, 14. januar 2017 (CET)

text: Sklepal sem iz tukaj pobrisanega, da sem bil vprašan jaz koga sem vprašal 😎 Pa tudi nisem razrešil tipkarskega škrata (glej zgoraj bi moralo verjetno biti Jaz se s tabo ...) in še naprej nisem vedel s kom se strinjaš. Zdaj je jasno. Ali ne gre, vsaj kolikor sem na hitro prebral v angleškem članku, pri Teokseniji bolj za kategorijo (oziroma za koncept, besedo, ki jo osebno sploh zelo ne črtim, če verjameš) kot za neko osebnost? --xJaM (pogovor) 00:57, 15. januar 2017 (CET)
Jaz sem imela tekst v hrvaščini. Di-es😎 (pogovor) 18:02, 15. januar 2017 (CET)
Naj bi one opazovala "smrtnike". Di-es😎 (pogovor) 18:05, 15. januar 2017 (CET)
thread_title:  Predlog
Pogovor:Winston Churchill

message: Da ti ne bom hodil v zelje med urejanjem, pri 24. januarju (datum smrti) dodaj še presledek med piko in januarjem. Poleg tega naj bo Churchill razločitvena stvar, saj se tako imenuje neko kanadsko mesto in en vojvoda iz 17. ali 18. stoletja. --Heretik 15:17, 5 dec 2004 (CET)
Pa tank in vrsta cigaret - je že razločitvena stran pa ne vem če je tudi mesto. Prosto dodaj, jaz mom še garal z tipkarskimi napakami in povezavami. Janez Novak 15:36, 5 dec 2004 (CET)

message: To bi PMSM moralo biti pod Winston Churchill. Polno ime ne, ker ga večina pozna pod tem imenom (Wikipedija:Dogovori o poimenovanjih), plemiških nazivov pa ne postavljamo v imena. --xJaM 18:50, 5 dec 2004 (CET)
== Sedaj so redirecti iz: vsa 3 imena + priimek, brez sir, iz Winson Churchill in razločitvena stran za Churchil. Če želiš ga prestavi tja (brez sir). Jaz ga imam za danes več kot dovolj. Janez Novak 18:57, 5 dec 2004 (CET)
V redu. Bom potem prestavil na Winston Churchill. --xJaM 19:22, 5 dec 2004 (CET)
Če komu uspe prebrati celoten članek do konca, lahko umakne oznako o pomanjkljivem slogu.Hinko Gnito 21:23, 11. januar 2010 (CET)
thread_title:  Naslov članka
Pogovor:Lied der Deutschen

message: Zakaj je ta stran predlagana za brisanje? --romanm (pogovor) 16:47, 5 dec 2004 (CET)
Besedilo potrebuje prevod. LP, --Klemen Kocjancic 13:32, 18 dec 2004 (CET)

message: Ker pri sebi nimam nobenega atlasa: Kako Slovenci prevajamo sledeča imena:
* francoska reka Meuse (najbrž se ne spremeni)
* litvijska reka Neman
* morska ožina "mali Belt" med Jutlandijo in Funenom na Danskem
?
replies: text: Pogledal sem v Atlas sveta za OŠ in SŠ:

text: * francoska reka »Meuse« je pri nas znana pod nizozemskim imenom Maas (Maastricht je dobil ime po njej),

text: * litovska reka »Neman« je naš Njemen.

text: * na Danskem res obstaja morska ožina Mali Belt (obstaja tudi Veliki Belt)

text: --romanm (pogovor) 17:15, 18 december 2005 (CET)
Je po vašem mnenju bolje ohraniti besede iz izvirnika ali žrtvovati kakšen manjši jezikovni spodrsljaj na račun ujemanja ritma in rime? "ganzes Leben lang" sem npr. prevedla v "život cel" namesto v "celo življenje", saj bi slednje podrlo tako rimo kot ritem.
Malo hujši primer je "Deutschland, Deutschland über alles" se lahko prevede v nekaj podobnega kot

text: Nemška, Nemška nad vsemi
vendar je "Nemška" slovnično nekoliko (pre?)šibko, če sploh sprejemljivo. "Nemčija, Nemčija", edini možen preostali prevod, povsem pokvari takt iz originalnega verza, čeprav - roko na srce - noben drugi wiki ni prevajal tako, da bi se rima in ritem ujemala.
Samo ena od možnih interpretacij 3., že prevedene kitice. Mimogrede (o "tastarem prevodu"): "lasst uns streben" ne pomeni "pustite se nam gnati", temveč "ženimo se, prizadevajmo si". "blühen" pomeni bolj cveteti kot rasti, in mislim, da ima v slovenščini cveteti tudi podoben prenesen pomen kot v nemščini, tako da je najbrž bolj primeren. Spodnja interpretacija je sicer vsebinsko slabša, rima je samo napol to, kar bi morala biti, ritem pa recimoda štima.

text: Enost, pravo in svoboda

text: naj na nemški zemlji bo!

text: Prizadevajmo si zanje

text: bratsko s srcem in rokó! <- tega verza v originalu ne razumem najbolj

text: Enost, pravo in svoboda

text: temelji za srečo so;

text: Cvèti v soju večne sreče

text: cvet nad nemško zemljico. <- to je treba popravit
Hvala, --Mojca Miklavec 03:31, 18 december 2005 (CET)
===nad vsem - nad vse===
Dobesedni prevod za
Deutschland, Deutschland über alles (s tožilnikom)
je
Nemčija, Nemčija nad vse (s tožilnikom)
medtem ko
Nemčija, Nemčija nad vsem (z orodnikom)
bi bil prevod od
Deutschland, Deutschland über allem (z dajalnikom).
PhJ 11:46, 20 julij 2006 (CEST)
thread_title:  Prevajanje: nekaj imen; ohraniti besede ali takt/rimo? 

message: Dobesedni prevod za
Deutschland, Deutschland über alles (s tožilnikom)
je
Nemčija, Nemčija nad vse (s tožilnikom)
medtem ko
Nemčija, Nemčija nad vsem (z orodnikom)
bi bil prevod od
Deutschland, Deutschland über allem (z dajalnikom).
PhJ 11:46, 20 julij 2006 (CEST)
thread_title: nad vsem - nad vse
Pogovor:Ajnštajnij

message: SSKJ imenuje ta element »einsteinij«. Kako je s tem? --xJaM 16:53, 5 dec 2004 (CET)
Naravoslovna Sovica pravi "ajnštajnij". Naravoslovcem bi verjel bolj. --romanm (pogovor) 16:59, 5 dec 2004 (CET)
replies: text: To se mi zdi čudno. Saj tudi priimkov običajno ne slovenimo. Saj nimamo Albert Ajnštajn. Zakaj bi potem tudi element po sili slovenili? Kemijska in fizikalna sovica pravita »einsteinij«, Oxfordova enciklopedija nežive narave »ajnštajnij«. Katero naravoslovno sovico si gledal? --xJaM 18:43, 5 dec 2004 (CET)
replies: text: : Vidim, da je tudi moja prevod oxfordske zadeve:
 ODGOVORNOST............. : Erjavec, Igor - prevajalec //
 Kamarič, Ljubica - prevajalec // Konjajev, Maja - prevajalec //
 Konjajev, Andrej - prevajalec // Paulin, Andrej - prireditelj -
 prevajalec // Pavlin, Rudi - prevajalec // Pirc, Simon -
 prevajalec // Šmalc, Andrej - prevajalec // Štrus, Jasna -
 prevajalec // Ziherl, Primož - prevajalec
  NASLOV.................. : Naravoslovje
  IMPRESUM................ : Ljubljana : Cankarjeva založba, 1996
  FIZIČNI OPIS............ : 700 str., [8] str. pril. : ilustr. , 21 cm
  ZBIRKA.................. : ( Zbirka  Sopotnik), (Leksikoni / Cankarjeva založba)
  ISBN.................... : 86-361-0928-0
  OSTALI NASLOVI.......... : Concise science dictionary
  PREDMETNE OZNAKE........ : Naravoslovje - Leksikoni
  PREDMETNE OZNAKE........ :  // naravoslovje // leksikoni
  UDK..................... : 50(031)
  UDK ZA STATISTIKO....... : 5
  VRSTA GRADIVA........... : monografska publikacija, tekstovno gradivo,
    tiskano, 2.02 - Strokovna monografija
  COBISS.SI-ID............ :

text: Pozna tudi kirij in kurčatovij (ne "rutherfordij"). --romanm (pogovor) 21:39, 5 dec 2004 (CET)
thread_title:  Einsteinij
Pogovor:Seznam filmskih režiserjev

message: Na tem seznamu je cel kup (verjetno) japonskih režiserjev - ne vem pa zakaj so transkribirana po (verjetno) angleškem vzorcu. Japonska imena načeloma zapisujemo le s slovenskim naborom črk, torej Kurosava (Kurosawa), Ošima (Oshima), Jasudžiro ~ (Yasujiro Ozu) - če so vsi japonskega rodu. Če so slučajno živeli zunaj Japonske in si nadeli ime po tamkajnšjem zgledu, je drugače - ali pa ne (zgled Leo Esaki sicer ni najboljši). Spodobi se, da slovenščina pokaže svojo moč tudi na takšnih (za nekoga 'obskurnih') področjih. Lepi zgledi kako se zapiše so fiziki Hideki Jukava, Masatoši Košiba, Jošio Nišina, Šiničiro Tomonaga (朝永 振一郎). Če so fiziki zapisani po slovensko, ne vem zakaj ne bi bili tudi njihovi režiserji. Pa, da ne bo kdo spet rekel, da bi poslovenjene izraze našel le še v Pionirskem listu..  Podobno je potrebno narediti 'red' še v članku o japonščini, kjer so sem in tja nametani poangleženi izrazi.. Včeraj in danes Janezi robantijo..  --xJaM 21:26, 7 dec 2004 (CET)
thread_title:  Japonska imena
Pogovor:Amazonka

message: Zakaj navajamo špansko ime (če ga res: mislim, da bi v španščini bilo pravilno río z ostrivcem na I), če pa teče skoraj izključno po Braziliji, kjer govorijo portugalsko? --Peterlin
Res je, da bi bilo treba najti tudi portugalsko (ali celo brazilsko portugalsko) ime. S španskim pa tudi ni nič narobe, saj vsaj en krak izvira v Peruju. Je pa res, da se kraka do združitve pri Manausu imenujeta drugače. --Heretik 11:42, 8 dec 2004 (CET)
Mimogrede, sčasoma bo verjetno več povezav kazalo na reko, zato bi bilo pmm skoraj bolje, če Amazonka kaže na reko, na ženske pa Amazonka (ženska) ali karkoli že --Heretik 11:50, 8 dec 2004 (CET)
replies: text: Tudi sam sem razmišljal v tem smislu. Danes je Amazonka, kot reka verjetno res največkrat uporabljana in ne amazonke. --xJaM 13:36, 8 dec 2004 (CET)

message: Tu piše, da je Amazonka druga najdaljša reka. Pri Nilu tudi. Katera je potem prva? --84.255.254.147 15:26, 13. maj 2008 (CEST)
replies: text: Baje da je kljub vsemu Amazonka najdaljša (klik), samo vprašanje je, koliko so bili objektivni Perujci pri tej raziskavi. Na angleški wikipediji jim verjamejo, a jim čmo še mi? --Yerpo Ha? 16:19, 13. maj 2008 (CEST)
thread_title: Dolžina
Pogovor:Rolkanje

message: Hm, rolkanje in deskanje na snegu v osnovi nista ekstremna športa. Seveda pa se da precej športov pripeljati v ekstremne oblike, recimo plezanje, kolesarjenje, ... --AndrejJ 20:52, 9 dec 2004 (CET)
replies: text: V članku nikjer ne piše, da sta. Spodaj je le povezava na kategorijo, ker sta oba športa zelo znana po "ekstremnih podvigih". --KoRnholio8 21:05, 9 dec 2004 (CET)
Pač: Podobni ekstremni športi so deskanje na snegu, BMX in surfanje. --AndrejJ 21:12, 9 dec 2004 (CET)

text: Ekstremni sem sedaj dal v oklepaje, upam da je to pomensko razumljivo.--KoRnholio8 21:30, 9 dec 2004 (CET)
thread_title:  Ekstremni šport 

message: Pristojne vprašujem, mar je rolkar enako skejter? -Ferdi 11:06, 5 september 2006 (CEST)
replies: text: Po mojem menju ja. Zakaj pa ne bi bilo?--KoRnholio8 13:45, 5 september 2006 (CEST)
replies: text: :Hotel sem se samo prepričati. --Ferdi 18:44, 5 september 2006 (CEST)
thread_title:  Skejter
Pogovor:Seznam vojnih zločincev

message: Pa obsojeni na Nürnebrškem procesu, pa Mussolini (?pisava), pa še marsikdo.
Janez, kot kaže ti še ni povsem jasen princip Wikipedije. Če imaš nove podatke, jih preprosto dodaj in ti ni treba za vsako tako stvar odpirati pogovorne strani: Zakaj ni tega, takaj ni onega,... Pač dodaj. Jaz jih dodaj sproti s članki. Poleg tega Mussolini ni bil uradno obtožen vojnih zločinov, kakor Hitler in še kakšen drugi voditelj (Tito, Tuđman, ...), kar pa ne pomeni, da nso krivi. LP, --Klemen Kocjancic 18:15, 10 dec 2004 (CET)
replies: text: Halo, kdaj pa so bili "uradno" obtoženi Tito, Tuđman,...)? Razen tega je človek nedolžen, dokler mu ne dokažeš nasprotno (celo Milošević in Sadam).
Sam sem napisali isto, da Mussolini kakor (tudi) Tito,... niso bili obtoženi.  LP, --Klemen Kocjancic 19:04, 10 dec 2004 (CET)

text: Sori ni isto Poglej spodnja stavka, morda si mislil drugega, napisal pa si prvega!

text: 1.) Poleg tega Mussolini ni bil uradno obtožen vojnih zločinov, kakor Hitler in še kakšen drugi voditelj (Tito, Tuđman, ...).

text: 2.) Poleg tega Mussolini ni bil uradno obtožen vojnih zločinov, kakor tudi ni bil Hitler in še kakšen drugi voditelj (Tito, Tuđman, ...)

message: V članek sem dodal določilo, da spadajo sem samo osebe, ki so bile uradno obsojene zaradi vojnih zločinov. Sicer bi se lahko prerekali, ali sem spadajo npr. George Bush, Clinton, zgoraj omenjeni Tuđman .. kar bi bilo tako  izvirno raziskovanje kot tudi v nasprotju s pravnimi določili o tem, kdo je vojni zločinec. --Eleassar pogovor 10:36, 6 april 2007 (CEST)
thread_title: Kdo spada sem in kdo ne
Pogovor:Fraktal Ljapunova

message: Hm, zakaj naj bi bilo tole dobro:
replies: text: Naj bo   f  funkcija dveh spremenljivk x in r ??
--AndrejJ 13:30, 12 dec 2004 (CET)
replies: text: : Ne vem zakaj bi bilo dobro, škodi pa tudi ne. Poudaril sem le zapis funkcije, nič drugega. Lahko se barvna oznaka tudi odstrani, če moti. --xJaM 21:37, 12 dec 2004 (CET)
thread_title:  <font color=#6666FF> Font color </font>
Pogovor:Waffen-SS

message: Tu je podobno kot pri obritoglavcih. Zakaj je »Waffen-SS« pravilneje od »Oborožena SS«? Takih in podobnih je še mnogo, kot sem že omenil. Že kratica SS je načeloma sporna. Če je izraz še daljši, npr. pet do šest besed, ali ga moramo potem uporabljati. 'Vafn-SS' si človek še nekako zapomni, čeprav ni nujno, da ve kaj pomeni. Vem sicer kaj bo Klemen odgovoril - da ta izraz uporablja slovenska vojaška terminologija. Ali morda izraz »skinhead« uporablja slovenska terminologija subkulture? --xJaM 12:16, 13 dec 2004 (CET)
Vsekakor je Waffen-SS pravilen izraz. Tudi ostale enote (tiste za koncebtracijska taborišča, ... in podobne za nasprotnike "prijtne" zadeve) so bile oborožene. Wafenn-SS pomeni elitne enote, v sestavi(?) oboroženih sil, borili so se na fronti in na veliko trdijo, da s tistim kar se jim je dogajalo "ZA HRBTOM" biso imeli nobene povezave in da o tem niso nič vedeli. Pa verjemite če hočete. Tudi Mojca Pokraculja trdi, da ne ve kje in kdaj je izgubila "krancelj". 
 n-wA-w-a-k       i-i-a-n-z 
Janez Novak 17:43, 25 dec. 2004 (CET)
thread_title:  Poimenovanje 

message: Ne vem, če je oznaka najprimernejša, ampak nekatere formulacije v geslu so popolnoma nesprejemljive. Na primer: "so bile te nove generacije SS-rekrutov dobre, saj so sprejemali zahodne prostovoljce in rasno ustrezne vzhodne prostovoljce, ki so zadostili kriterijem" ali "Takrat se je organizacije W-SS popolnila z (večino neustreznih in vojaško slabih) vzhodnimi prostovoljci". Takšno nekritično prevzemanje tedanjega izrazoslovja in pavšalno vrednotenje "zahodnih" in "vzhodnih" pmm v WP nimata mesta. --IP 213 21:18, 16. april 2009 (CEST)
thread_title:  Pristranskost
Pogovor:Sistematika

message: Mogoče bi začeli z delom na celotnem sistemu; mislim vsaj na glavne skupine (recimo do razreda) z vsaj osnovnimi podatki in kasneje bolj podrobno. Po mojem mnenju bi bilo treba postaviti nekakšno ogrodje, da bi se vanj potem vnašale enote, vendar si nekako ne predstavljam najbolje, kako bi to izgledalo, oziroma se začelo ;) Vaša mnenja? --matijap 21:16, 14 dec 2004 (CET)

message: Angleži in Nemci npr. ločijo med deblom v zoologiji (Phylum, Stamm, lat. Phylum) in v botaniki (Division, Abteilung, lat. Divisio)? Ali pri nas obakrat uporabljamo izraz »deblo«? Kakor zgleda da. Če pa ne, kako narediti članka? Ali naj bo le eden, ali dva »deblo (~)«? --xJaM 23:41, 3 maj 2005 (CEST)
replies: text: Sicer ti ne morem pomagati, me je pa pri delu na Wikipediji močno presenetila razlika med našim - Hadžijevim sistemom, po katerem delamo v šoli, in tistim na angleški Wikipediji. PMSM zelo nadležno, ker je ob pisanju člankov težko preveriti, kaj je prav. Premalo znam, da bi se lahko opredelil za enega ali drugega, ne vem, kateri je pravilnejši. Naš mi izgleda bolj poenostavljen ... --matijap | pogovor 15:06, 5 maj 2005 (CEST)

text: Večino kategorij naravnega sistema sem iz angleške različice dešifriral in poistovetil, le »deblo« mi hoče delati težave. Ali ni naravni sistem in njegova razvrstitev mednarodno poenotena? Sicer je pa vsakršna pomoč dobrodošla. Jaz nisem dober za postavljanje ogrodij (kot si zgoraj zapisal), ker pač vedno nekaj 'kompliciram' pri podrobnostih, torej sem nagnjen bolj od specifičnega k splošnemu in ne obratno, kot je verjetno bolj 'normalno'.

text: Zaenkrat bom v predlogah  in  ločeno zapisal »deblo (zoologija)« in »deblo (botanika)«. MMG v novi slovenski različici Dudnovega leksikona Biologija je obakrat navedeno deblo, čeprav potem definicija samega debla pravi, da jo uporabljajo v botaniki. Zagotovo pa vem, da jo uporabljajo tudi pri živalih. --xJaM 16:06, 5 maj 2005 (CEST)
replies: text: : Glede na to, da so vsi moji biološki prispevki plod bližajočih se kontrolk, lahko povem le, da pri pouku med deblom v zoologiji in botaniki nismo razlikovali. Bom pogledala, kako imajo to urejeno na drugih Wikipedijah... Mislim, da bi, tudi če bi dejansko ločili dvoje izrazov, lahko oba obdelali v istem članku. --Missmarple 17:55, 5 maj 2005 (CEST)
thread_title:  Deblo 

message: Aristotel ni nikdar napisal dela "O živalih". "De anima" ali grško "Peri psyches" govori "O duši". Delo je tudi prevedeno v slovenščino.  : )
--Lynxmb 19:03, 15 januar 2007 (CET)
thread_title:  De anima...
Pogovor:Češkoslovaška

message: Kako se pravzaprav pravilno reče: Češko- ali Čehoslovaška? Sam sem sicer zaupal tistemu, ki je pod Češko in Slovaško naredil povezavo Češkoslovaška.
In pa v tistem elu, kjer sem pisal, kako so državo poimenovali v določenih obdobjih: tam kjer se entiteti piše narazen (ločeni z -), ali se 'slovaška' piše z malo ali veliko? --Heretik 12:08, 16 dec 2004 (CET)
replies: text: SSKJ za pridevnik čehoslovaški pravi, da je to pogovorna oblika češkoslovaški. --romanm (pogovor) 12:12, 16 dec 2004 (CET)
thread_title:  Poimenovanje
Pogovor:Inercialni opazovalni sistem

message: Ali lahko inercialnemu opazovalnemu sistemu preprosto rečemo tudi nepospešeni opazovalni sistem, ali se v imenu skriva še kaj? Po definiciji nanj ne deluje nobena sistemska sila. Verjetno zaradi tega tak sistem ne pospešuje. Sicer je še malo naprej rečeno, da se tak sistem ne vrti. --xJaM 12:48, 17 dec 2004 (CET)
replies: text: Vsaj dokler ostanemo izven meja, kjer se zahteva splošna teorija relativnosti, je po mojem »nepospešen opazovalni sistem« povsem primerno poimenovanje. Na STR pa se spoznam premalo, da bi si upal kaj reči. :) --Peterlin 13:00, 17 dec 2004 (CET)
thread_title:  Ime
Pogovor:Jezus Kristus

message: Ali Jezusa res izgovarjate Jêzus (dolg širok E, kot recimo »metla«)? Sam ga namreč izgovarjam Jézus (ozki E, kot v »teden«). --Peterlin 13:04, 17 dec 2004 (CET)
Imaš prav. Moja napaka. Bom popravil. --xJaM 13:09, 17 dec 2004 (CET)
thread_title: Naglaševanje

message: Ali new-ageovsko besedilo o Angležinji, Maitreji in Share International res sodi neposredno v ta članek? --romanm (pogovor) 23:28, 1 jun. 2005 (CEST)
Sam sem ga že enkrat odstranil, drugič pa sem spregledal. PMM to besedilo ne sodi v ta članek. LP, --Klemen Kocjančič 23:29, 1 jun. 2005 (CEST)
thread_title: Maitreja

message: Nekdo je dodal:
Nekateri zgodovinarji trdijo, da je bil Jezusov pravi oče eden izmed rimskih vojakov, saj so v takratni družbi za nezakonske otroke uporabljali izraz "božji sin" (ker je bilo ime očeta neznano, imeti nezakonitega otroka je bilo sramno).
Ta del sem izbrisal. V več knjigah sem že bral, da je bil izraz "božji sin" ali "polbog" častni naziv za največje junake (znan primer je Herkules), da bi bil to naziv za nezakonskega otroka, pa prvič slišim. Če si prepričan, da je res tako, prosim, da poveš več o tem, navedeš vir oz. kateri zgodovinar to trdi. Marino 09:29, 8. april 2008 (CEST)
thread_title: Sin rimskega vojaka

message: V strokovni skupnosti obstajajo različna prepričanja o tem, kdaj je umrl Jezus. 
Tukaj npr. piše:
"O datumu križanja se razpravlja že več let, vendar ni soglasja ne o letu ne o dnevu Jezusove smrti. V tem pregledu so astronomski izračuni uporabljeni za rekonstrukcijo prvega stoletja našega štetja. judovskega koledarja in za določitev datuma luninega mrka, ki je po svetopisemskih in drugih virih sledil križanju. Dokazi jasno kažejo, da je Kristus umrl v petek, 3. aprila leta 33 n. št."
Medtem ko tukaj piše: "Znano je, da je Newton preferiral petek, 23. aprila 34 našega štetja, vendar so bili njegovi razlogi očitno pozabljeni." [...] "Skratka, velik del Newtonove izpeljave datuma križanja ni le še vedno zanesljiv, temveč je temeljil na rekonstrukciji judovskega koledarja, kar je sodobna tehnika. Le v zadnjem Newtonovem koraku, ko je dal prednost letu 34 pred letom 33, se zdi, da ni več pravilen."
Še en vir, ki navaja 23. april, je  
De Caro, L. , La Greca, F. and Matricciani, E. (2023) Chronology of Jesus’ and John the Baptist’ Births, and Jesus’ Epiphany and Death in Maria Valtorta’s Writings. Open Journal of Social Sciences, 11, 174-196. doi: 10.4236/jss.2023.111015. 
V "France Rozman, Velika noč: Po pričevanju evangelijev, Državna založba Slovenije, Ljubljana 1991, stran 127." pa je naveden 7. april.
Skratka, datumi v virih se razhajajo, zato se mi zdi v biografski vrstici najprimerneje navesti samo ok. 30. --TadejM pogovor 14:42, 6. april 2023 (CEST)
replies: text: Predlagam april 30 in dodatek oz. opombo, zakaj samo mesec in povezavo do odstavka, kjer bi to pojasnili. A09|(pogovor) 19:04, 6. april 2023 (CEST)
Mislim, da bi z navedbo meseca šlo, za letnico pa v .en navajajo 30 in 33, tako da bi pustil tako, kot je zdaj. --TadejM pogovor 23:31, 6. april 2023 (CEST)
thread_title: Datum smrti
Pogovor:Ludvik Mrzel

message: Avs3nik, založbe pri delih bi PMSM lahko pustil. Si imel kakšen poseben razlog, da si jih 'eliminiral'? --xЯM 15:52, 17 dec 2004 (CET)
replies: text: V bistvu nisem imel kakšnega posebnega razloga, je pa tako da ta dela niso tako znana in so bila izdana po njegovi smrti (tako sem razumel).--Avs3nik 16:55, 17 dec 2004 (CET)

text: Aha, razumem. Kaj pa je z navedenimi viri? Jih vrnemo nazaj? --xЯM 17:50, 17 dec 2004 (CET)
Sicer sem pretipkal vse, tako da ne vem, če bi sploh bila potreba. --Avs3nik 11:28, 18 dec 2004 (CET)
thread_title:  Založbe