Pogovor:Baročna glasba

message: --193.77.225.160 15:49, 9 april 2006 (CEST)== baročna glasba ==
V Baroku pričnemo govoriti o koncertu: Je tipična baročna instrumentalna 
glasbena oblika. Imamo dve skupini tuti (vsi) in soli (manjša skupina).
- Solistova vloga: pokazati virtuoznost.
Glasba v baroku dobi nove značilnosti: veličastna, razkošna, številni okraski, 
veličastje povdarjajo mogočni zbori, instrumentalne skupine in zlasti orkestri. 
Kastrati - znameniti pevci na področju opere.
Skladatelji:
Bach (Johan Sebastian): Njegova zbirka je ogromna, pisal je kantate, oratorije, 
koncerte, maše, sonate, suite, fuge. WTK - zbirka preludijev za klavir 48 
preludijev in  fuga. (Brandenburški koncert). Umrl je 1750 leta.
Händel: Nekaj let je vodil Londonsko narodno gledališče, pisal je oratorije, 
suite, koncerte, sonate, opere .
A. Corelli: Prvi koncertni violinist
B. Monteverdi: Italijanski skladatelj in dirigent.
A. Vivaldi: Štirje letni časi.
G. Tartini: Vražji trilče
- Razvije se komorna glasba.
- Konec baroka: Bachova smrt (1750)
 Klasicizem  (od 1/3 19. stol.)
Prestolnica je Dunaj → meščanski razred: bogat družbeni razred. Klasicizem dobi 
trdna tla, saj je podprt z raznih  strani: meceni!
Človek se obrača k čutni naravi in v njej išče rešitve življenskih vprašanj.
Glasba "se dogaja" po cerkvah, gradovih, salonih.
- Zelo je popularna salonska glasba, saloni so namenjeni samo njej.
- Koncert se razbohoti, nastanek velikega simfoničnega orkestra in simfonije.
Začne nastajati literatura (za manjše zasedbe) 1. Vadnica: Leopold Mozart (oče 
Amadeusa).
-     Rojstvo glasbenih šol!
-     Položaj umetnika je odvisen od publike, rodi se kritika. Glasbeniki se 
preživljajo kot domači učitelji.
- Živi opera.
Mozart
Višek klasike pomeni njegova glasba. Pristno klasične so njegove simfonije (41 
- 50), klavirski koncerti (25), kvinteti, godalni kvinteti, violinske, 
klavirske sonate, .Requiem!
  
  Haydn - 105 simfonij.
  
  Beethoven - Oda radosti
  Boccherini
Paganini - violinist
Krištof Vilibald Gluck - opera Orfej in Evridika
Mozartova smrt 1792.
Romantika (celo 19. stol.)
Pomlad narodov: Rusi, Čehi, Norvežani.
Vzhodni narodi: Ruska peterica.
Romantična doba je dala glasbi prednost pred ostalimi zvrstmi umetnosti.
Govorimo o paleti razpoloženj, dinamičnih razponih; razmahne se samospev; 
glasba zahteva ogromen orkester.
Skladatelji:
Verdi - opera
Schönberg
Mahler (samospevi - za umrlo deco)
Chopen
Liszt, Brahms, Schubert, Schumann, Puccini, Saint - Saens, Strauss, Grieg, 
Sibelius, Glinka, Tshajkovski, Korsakov, Smetana, Dvořak, De Bussy, Wagner.
Konec romantike zaznamuje razpad dur - mol sistema.Tonalna glasba: dur + mol
Atonalna glasba: ton je samostojen.
 
  Najnovejši vek
Iskanja z novim glasbenim izražanjem, ki so posledica vedno bolj stvarne 
neosebne miselne dejavnosti. Človeku postane prva življenjska vrednotarazum, 
iskanje resnice sveta in zakonitosti narave.Glasba sledi sodobnim stilnim 
zvrstem, kot so impresionizem, ekspresionizem, novi klasicizem in 
konstruktivizem. 
Najpmembnejši impresionist v glasbi je 
Claude Debussy, poleg tega pa še
Maurice Ravel in drugi.
Ekspresionizem je stilna zvrst ob koncu prve svetovne vojne, najpomembnejši 
predstavnik je ameriški skladatelj
Charles Ives, najbolje pa je ta stil izpovedoval 
Arnold Schönberg. Med Slovenskimi skladatelji to smer zastopa 
Marij Kogo, ki je avtor opere Črne maske.
Konstruktivizem pa že predstavlja moderno zvrst glasbe, ki se danes uresničuje 
v različnih smereh, kot v elektronski glasbi, ki s pomočjo aparatov preobraža 
tone v presunljivo zvočne vtise.
Sklep
Razvoj in zgodovina glasbe sta tesno povezana z razvojem civilizacije in 
človeštva. Človek je svojo glasbeno dejavnost prilagajal številnim dejavnikom, 
kot na primer splošnemu občutju in čutenju sveta, razvoju materialov in orodij, 
s katerimi je ustvarjal zvok.