lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskusia:Jednotný vyhľadávač prostriedku

message: Jednotný vyhľadávač zdrojov
je nesprávny názov článku, v ktorom sa píše o URL. --Starekolena (diskusia) 13:35, 23. november 2016 (UTC)
replies: text: Podľa môjho názoru: jednotný vyhľadávač zdrojov či prostriedku je nesprávny názov článku pre URL. URI a URL nie je to isté - URL nemá byť presmerované na URI. Citovaný zdroj (ETSI) nie je autoritatívny v tejto oblasti ale najma nie je autoritatívny preklad (bez uvedenia autora) s poznámkou: ETSI neskontroloval preklad a nepreberá žiadnu zodpovednosť za presnosť prekladu tohto dokumentu ETSI. Autoritatívnym zdrojom je: https://www.w3.org/ tam však nie je slovenská sekcia. Môj záver je, že zatiaľ nie je ustálený slovenský preklad URL (hľadal som v korpuse) ale použiť v preklade slovo vyhľadávač je nielen nesprávne ale zavádzajúce.--Starekolena (diskusia) 09:11, 29. november 2016 (UTC)

message: Stránka Jednotný vyhľadávač prostriedku pre článok URL má nesprávny názov.
— použitie všeobecného slova vyhľadávač, je nevhodné v súvislosti s URL a slovom „locator“. Slovenský preklad má byť „lokátor“, podobne, ako je v slove rádiolokátor;
— použitie slova prostriedok, je nezmysel v súvislosti s URL a slovom „resource“. Slovenský preklad má byť „zdroj“.
Plný názov stránky je potrebné upraviť na „jednotný lokátor zdroja“.
TibX (diskusia) 09:57, 30. marec 2022 (UTC)
replies: text: To sú bohužiaľ len vlastné úvahy, podstatné sú zdroje. Nejaké sú v čl. citované, ďalší sk tvar je podľa Výkladový terminologický slovník elektronických komunikácií  (kvalitou dosť neslávny zdroj, kde sa tvary aj takýchto elementárnych pojmov počas rokov opakovane menia, no je to slovenský IT slovník) momentálne „jednotný vyhľadávač prostriedka“. Za mňa je to všetko nestabilný, v reálnej praxi minimálne používaný (a významovo v mnohých prípadoch zbastardený) bizár, nechával by som v prípade IT pojmov ako primárne anglické tvary. --Teslaton (diskusia) 10:26, 30. marec 2022 (UTC)
replies: text: :IT terminológia by pokojne mohla byť v anglickom origináli, po slovensky sa beztak máločo používa a všetky tie preklady sú skôr z núdze potrebné záležitosti (napr. preklad kvôli právnej norme). Pri tomto výraze je aspoň citovaná telekomunikačná norma, čiže sa to dá uznať. Ten výkladový slovník by som vôbec nepoužíval, je to hrozne nekvalitný zdroj. Lišiak(diskusia) 10:44, 30. marec 2022 (UTC)
thread_title:  Premenovanie stránky
Diskusia:Volksstimme (ČSR)

message: Chcem sa spýtať, Sozialdemokratische Partei a Kommunistische Partei - jedná sa o Československá sociálnodemokratická strana robotnícka, resp o Komunistická strana Česko-Slovenska, alebo mali vtedy Nemci v ČSR vlastné soc-dem, resp. komunistické strany?--LacoR (diskusia) 14:03, 7. december 2016 (UTC)
thread_title:  Majitelia novín
Diskusia:Michal Miloslav Hodža

message: Ad úprava : V pôvodnej verzii to sice nebolo korektne uvedené (1 syn + 3 dcéry nie je 5), no podľa online zdrojov, vrátane nejakých heritage stránok, ktoré majú ale spoplatnený prístup k detailom, mal mať 5 (preživších) detí. Nemáte niekto po ruke zdroj, podľa ktorého by to šlo opraviť a dozdrojovať? --Teslaton (diskusia) 20:22, 11. december 2016 (UTC)
replies: text: Po zbežnom pozretí: Podľa Slovenského biografického slovníka mal syna (Cyril Hodža, * 15. september 1844, Liptovský Svätý Mikuláš – † 27. jún 1914, Trnava; právnik, publicista, organizátor divadelného ochotníctva) a štyri dcéry, medzi nimi boli: Marína Miloslava Hodžová (* 31. marec 1842, Liptovský Svätý Mikuláš – † 21. november 1921, Bratislava; divadelná ochotníčka, kultúrna pracovníčka, publicistka), Božena vyd. Kutlíková (* 2. október 1847, Liptovský Svätý Mikuláš – † 10. apríl 1936, Bratislava; kultúrna pracovníčka). Zdroj: Hodža, Michal Miroslav. In Slovenský biografický slovník : (od roku 833 do roku 1990). II. zväzok. E—J. Martin : Matica slovenská, 1987, s. 346.; Hodža, Cyril. In Ibid., s. 345.; Hodžová, Marína Miloslava. In Ibid., s. 349. Kutlíková, Božena. In Slovenský biografický slovník : (od roku 833 do roku 1990). III. zväzok. K—L. Martin : Matica slovenská, 1989, s. 319. O ďalších dvoch dcérach Slovenský biografický slovník neuvádza žiadne informácie.--Lišiak (diskusia) 20:31, 14. december 2016 (UTC)
thread_title:  Deti
Diskusia:Ján Stanislav (1904)

message: Určite je to tak? Pretože mám Životy slovanských apoštolov Cyrila a Metoda v legendách a listoch a tam je napísané, že to je tretie vydanie. Vasiľ (diskusia) 09:53, 21. december 2016 (UTC)
replies: text: Áno je to uvedené, ale rozdiel v obsahu je úplne zásadný. Vydanie 1933 a 1934 obsahuje iba Život Konštantína-Cyrila a Život Metoda, kým vydanie 1950 obsahuje: 
# 1.	Život Cyrilov (podľa rkp. Synodálnej knižnice)
# 2. Život Metodov (podľa Uspenského rkp.)
# 3.	Život Konštantína a Metoda (podľa Belehradského rkp.)
# 4.	Uspenie Cyrilovo alebo Krátky život Cyrilov
# 5.	Život Cyrilov (z moldavského rkp. 17. stor.)
# 6.	Z Nestorovej kroniky (rozprávanie o Konštantínovi a Metodovi)
# 7.	Pochvalné slovo sv. Cyrilovi a Metodovi
# 8.	Pochvala Cyrilovi Filozofovi
# 9.	Skazanie o písmenách mnícha Chrabra
# 10.	Prvý slovanský život Naumov
# 11.	Druhý slovanský život Naumov
# 12.	Tretí slovanský život Naumov
# 13.	Z predslovu k Teológii Jána Exarchu
# 14.	Slávoslovie v Borilovom synodiku
# 15.	O preložení kníh z gréckeho jazyka na sloviensky
# 16.	Rímska legenda (Latinský krátky život Konštantína-Cyrila)
# 17.	Moravská legenda
# 18.	Pápežské listy (16 listov).

text: Takisto, čo sa týka počtu strán, rozdiel je zásadný - 1933 a 1934 87 strán textu, 1950 233 strán textu.

text: -- Andreios (diskusia) 10:51, 21. december 2016 (UTC)
replies: text: :Sám autor tam uvádza: „Dve vydania moravsko-panónskych legiend sa rozpredali v dosť krátkom čase“ (s. 217). Plus tá kniha je 3. doplenené vydanie, takže to musí byť spolu. Vasiľ (diskusia) 13:19, 22. december 2016 (UTC)
replies: text: :: Názov nie je identický, obsah sa kryje na menej ako 50%. Podrobnejšie porovnanie pozri v ŠKOVIERA, Andrej: Slovenské preklady cyrilo-metodských prameňov. S osobitným zreteľom na dielo Jána Stanislava. In: Ján Stanislav a slovenská slavistika. Red. Ján Doruľa – Peter Žeňuch. Bratislava: Slavistický ústav Jána Stanislava SAV – Slovenský komitét slavistov, 2016, s. 93-97. Takže nevidím nielen dôvod, ale ani možnosť, aby to bolo spolu. -- Andreios (diskusia) 19:58, 22. december 2016 (UTC)
replies: text: :::Nikto netvrdil, že názov je identický (pri ďalších vydaniach mi nepríde ako nič vzácne, ak sa zmení aj názov) a rovnako je mi jasný značne väčší rozsah 3. vydania oproti prvým dvom.

text: :::Opieram sa o tom, čo napísal sám autor a ako sa to dá (a aj podľa ISO 690 má) citovať. Vasiľ (diskusia) 20:38, 22. december 2016 (UTC)
thread_title:  Životy slovanských apoštolov Cyrila a Metoda
Diskusia:Rajka (Maďarsko)

message: Dobrý den! Přijde mi, že článek nemá požadovaný encyklopedický styl a místy působí jako reklama na bydlení v Rajce. Formulace typu "V Rajke je ...bankomat, viacero potravín... niekoľko krčmičiek... pekne obnovený dedinský dom – kultúrny dom." nebo "Od marca 2012 sa v obci začala stavať optická sieť, ktorá by v budúcnosti mohla pokryť celú obec." podle mě na Wikipedii nepatří. Nechtěl jsem to ale přímo opravovat, protože neumím aktivně slovensky a mohl bych to nějak poškodit. --Mahaj (diskusia) 10:08, 21. december 2016 (UTC)
replies: text: Zmazané. --ILoveJuice (diskusia) 10:57, 21. december 2016 (UTC)
replies: text: : Děkuji. :-) --Mahaj (diskusia) 11:07, 21. december 2016 (UTC)
thread_title:  Encyklopedický styl
Diskusia:Ilumináti

message: :Súbor:Dollarnote siegel hq.jpg asi nebude symbol iluminátov:  uvádza: „Symbolom iluminátov bol hexagram, v ich erbe bola zobrazená sova rímskej bohyne múdrosti Minervy držiaca v pazúroch knihu s písmenami PMCV (per me caeci vident, skrze mňa vidia slepí).“
replies: text: Doplň do článku, bitte! :) --Jetam2 (diskusia) 21:28, 25. december 2016 (UTC)
thread_title:  Symbol
Diskusia:Apoštolský vikariát Severnej Arábie

message: Zdravím! Hneď v prvých slovách článku som narazil na zásadnú chybu, ktorej som si predtým nevšimol. Je tam napísané Apoštolský vikariát Severnej Arábia. Keď som ju však chcel opraviť, narazil som na problém. Mám tento apoštolský vikariát pomenovať s nominatívom „Apoštolský vikariát Severná Arábia“ alebo s genitívom „Apoštolský vikariát Severnej Arábie“? Článok je pôvodne prekladom z češtiny, tam sú rovnaké koncovky pre obidva pády (cs:Apoštolský vikariát Severní Arábie). Všetky externé odkazy sú v angličtine a dokonca aj referencia, ktorú uviedol kolega (časopis HISTORY revue) je, myslím, v češtine. Ako mám teda pomenovať tento článok? Skúsil som sa pozrieť aj do iných jazykových verzií. Napr. v poľskej Wikipédii majú článok nazvaný pl:Wikariat apostolski Arabii Północnej (Arabii, teda v genitíve (pozri aj wikt:pl:Arabia#pl)), no to ešte nič nemusí znamenať. Alebo, ak nenájdeme nejaký text, kde je vikariát pomenovaný v slovenčine, mám článok pomenovať v angličtine, arabčine, latinčine alebo pod.? --MDsmajlik (diskusia; príspevky) 10:26, 3. január 2017 (UTC)
replies: text: Našiel som referencie na slovenský názov (TK KBS a Vatikánsky rozhlas). --MDsmajlik (diskusia; príspevky) 11:48, 3. január 2017 (UTC)
thread_title:  Apoštolský vikariát Severná Arábia alebo Apoštolský vikariát Severnej Arábie
Diskusia:Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji hráčov do 20 rokov 2017

message: Nepôsobia veľmi dobre tie medzery medzi počtom gólov a dvojbodkami vo výsledkoch tretín. Takto (1:3, 1:3, 1:2) to síce tiež ideálne nie je, ale vždy lepšie ako takto (1 : 3, 1 : 3, 1 : 2). --redmir (diskusia) 14:46, 4. január 2017 (UTC)
replies: text: Súhlasím. Bez medzier to píšem už roky. Tak som to upravil aj v tomto článku. 321fire (diskusia) 13:17, 19. február 2017 (UTC)
thread_title:  Medzery vo výsledkoch tretín
Diskusia:Skrotenie čertice

message: Navrhujem zmeniť nadpis Skrotenie čertice na Skrotenie zlej ženy.
replies: text: Aký je teda správny preklad? Teraz tu máme tri názvy --Pe3kZA✉ 14:36, 5. január 2017 (UTC)

text: Tiež som za presun na „Skrotenie zlej ženy“ je to oveľa známejší a zaužívanejší názov. --BT✉ 14:37, 5. január 2017 (UTC)
Názov určite Skrotenie čertice, podľa Skrotenie čertice. In: , Skrotenie zlej ženy je starší názvo (aj starší preklad). Vasiľ (diskusia) 15:06, 5. január 2017 (UTC)
napísaná okolo rokov 1593 až 1594.
Vyzerá to tak, že Martin Hilský odkazuje na množstvo anglických zdrojov, ktoré sú bežnými smrteľníkmi neoveriteľné. Ale vydáva rozsiahle štúdie a kvantum odkazov. Navyše sa snaží byť objektívny a nerámuje povrchne osoby v samotnom diele, skôr sa snaží o auteticitu prostredia a nálad.
Predbežne by som dala názov Skrotenie zlej ženy a ak by sa časom objavili nové fakty, tak sa názov zmení. Každopádne keď chcete zvýšiť návštevnosť, tak opäť sa prikláňam k názvu Skrotenie zlej ženy. Overila som si pán Hilský tvrdí, že dobový preklad je "zlá žena". Je to na vás.

text: Ak citujete SHAKESPEARE, William. Dílo. Překlad Martin Hilský. Vyd. 1. Praha: Academia, 2011. 1677 s. ISBN 978-80-200-1903-5. (či druhé vyd. z roku 2016), tak je azda je azda jasné, že to je v češtine a tým pádom (čo sa týka názvov v češtine) platné pre český a nie pre slovenský jazyk. Vasiľ (diskusia) 15:34, 5. január 2017 (UTC)
Nikdy sa nebudem orientovať vo Wikipédii ako Vy, takže sa vopred ospravedlňujem za prešľapy a vopred Vám ďakujem za všetky  pripomienky. 
Nie som si istá, do akej miery môžem autisticky trvať na detailoch. Chcem Vás iba upozorniť na fakt, že mi ide iba o fakty, nie o vlastné interpretácie, ktoré neviem promtne zdokladovať.
príklad:
napísaná okolo rokov 1593 až 1594
Datovanie vzniku: 1590-1591
Pokojne to dajte na јednotný dátum a ideálne aj doplňte citáciu zo súborného vydania z vyd. Academia. Vasiľ (diskusia) 16:35, 5. január 2017 (UTC)
thread_title:  Zmena názvu
Diskusia:Jozef Kovalík (tenista)

message: Výslovnosť sa uvádza u cudzojazyčných mien.--Lalina (diskusia) 21:28, 5. január 2017 (UTC)
replies: text: Myslím, že hyperaktivita práve dosiahla nový level (ňjú level) ;-) --peko (diskusia) 21:42, 5. január 2017 (UTC)
replies: text: : Práve preto, že slovenské meno sa nečíta podľa slovenských fonetických pravidiel, preto je tam, aby upozornila čitateľa. --M ✈ 22:05, 5. január 2017 (UTC)
replies: text: :: Vyplýva to z niekade?--Jetam2 (diskusia) 05:19, 6. január 2017 (UTC)
replies: text: ::: Samozrejme, že vyplýva, ja som si tú informáciu nevymyslel. Uvádza to tak oficiálna stránka Asociácie profesionálnych tenistov - porovnaj - taký reproduktor vľavo hore. --M ✈ 11:38, 6. január 2017 (UTC)
replies: text: :::: Informácia nebola ozdrojovaná. Formulácia nejasná. Inak by som to možno uviedol v poznámke (nie text s poznámkou), že ATP uvádza takúto výslovnosť.--Jetam2 (diskusia) 14:49, 6. január 2017 (UTC)
Rovnako absurdné ako prepisy japonských firiem. --BT✉ 22:30, 5. január 2017 (UTC)
Ako sa vyslovujú neanglické mená v angličtine nie je pre nás podstatné.--Lalina (diskusia) 14:54, 6. január 2017 (UTC)
Sme na sk wiki, prečo práve angickú výslovnosť? Ja som za ruskú, dajme tu aj ruskú, alebo výslovnosť vo všetkých jazykoch.--Gepetito (diskusia) 15:05, 6. január 2017 (UTC)
A ešte by ma zaujímalo skadiaľ si zobral Džouzf ja tam počujem Džozef, dúfam že si túto úpravu myslel ako vtip. --Gepetito (diskusia) 15:09, 6. január 2017 (UTC)
* Nie je to anglická výslovnosť v tom zmysle, že ty chceš ruskú výslovnosť. Keď si pozrieš výslovnosti iných mien, sú správne a zhodujú sa s nimi (hráči si to nahrali sami svoje meno, dokonca zrejme aj Jozef Kovalík, ale nenašiel som k tomu zdroj, ale s najväčšou pravdepodobnosťou je tomu tak). No práve fonetický prepis mena je jediný problém, do ktorého sa dá oprieť. --M ✈ 21:06, 6. január 2017 (UTC)
thread_title:  Džouzf Kovalik?
Diskusia:Vrtuľník

message: Treba upraviť wikilinky v článkoch, ktoré teraz nesprávne smerujú na rozlišovačku. --BT✉ 10:31, 12. január 2017 (UTC)
replies: text: . Bitte uprav keď už teda nutne treba ďalšiu dvojcestnú rozlišovačku...--Jetam2 (diskusia) 11:09, 12. január 2017 (UTC)
Porobím, len to nebude hneď, článkov je dosť. Vasiľ (diskusia) 12:28, 12. január 2017 (UTC)

text: Nezabudni na  a množstvo ďalších , , , , keď už tak horlivo presúvaš. --BT✉ 14:50, 12. január 2017 (UTC)
thread_title:  Wikilinky 

message: Kedysi dávnejšie sme sa bavili o tom, že či majú byť v RS citácie. Vyvstalo, že áno, aby do RS nemohol pridávať ktokoľvek prakticky čokoľvek (keďže to nedokladá zdrojom). Ale proti tomu je redundantné, ak je citácia v RS a pritom aj v článku, na ktorý hneď ten význam odkazuje. Úplne zbytočne a nevidím dôvod, prečo by to tam malo ostať.--Lišiak (diskusia) 14:36, 18. január 2017 (UTC)
Články majú mať zdroje. V prípade nesamozrejmých vecí ako je toto, je to obzvlášť zrejmé. Preto článok má zdroj a preto mi na tom záleží. Nevidím príčinu to mazať. Vasiľ (diskusia) 14:38, 18. január 2017 (UTC)
replies: text: Ten zdroj je hneď v článku, na ktorý sa odkazuje. A navyše RS nie sú štandardné články, tam ide len o rozlíšenie významov, nie je to článok. Keď som vkladal etymológiu do jednotlivých článkov z RS, tak to bolo nevhodné, lebo je to redundantné (keď už je v RS), ale tu redundantné nie je, keď je citácia aj v RS aj v článku samotnom.--Lišiak (diskusia) 14:42, 18. január 2017 (UTC)

text: Ja viem, že je tam zdroj je. Nevidím príčinu, prečo by som mal odstraňovať zdroj z článkov, pretože sú to RS.

text: Vkladať opakovane tú istú informáciu mi príde zbytočné. Vkladať zdroj k nesamozrejmej informácii v RS a v príslušnom článku mi zbytočné nepríde. Ak by to bola súčasť konečnej revízie wiki, tak áno. Ale tu je to stále v zmene, časť ľudí je vyslovene nepozorná a ja nemám potrebu zakladať RS bez zdroja, osobitne, keď sú to takéto odborné záležitosti. Vasiľ (diskusia) 14:46, 18. január 2017 (UTC)
replies: text: : Citácie by som v RS nechal. Lepšie mať viacej ako menej, človek nemusí klikať na článok a aj tak nemusí byť jasné odkiaľ informácia je. Preto by som citáciu ponechal s informáciou aj v RS, ktorá nie je (štandardným) článkom.--Jetam2 (diskusia) 16:27, 18. január 2017 (UTC)
thread_title:  Citácie v RS
Diskusia:Grécki prabohovia

message: Ahoj! Náš kamarát z talianskej Wiki sa pýta či by sme tieto články nemohli zlúčiť. V oboch sa prakticky píše o gréckych prabohoch. Ja si myslím, že áno.--Luppus (diskusia) 17:45, 19. január 2017 (UTC)
replies: text: Počkáme na názory --Pe3kZA✉ 17:59, 19. január 2017 (UTC)
replies: text: :Ďakujem! Možno by sa mohol vymazať iba článok Praboh keďže sa v ňom píše len o gréckych prabohoch, počkáme.--Luppus (diskusia) 18:08, 19. január 2017 (UTC)
replies: text: :: Otázka je či je slovo "praboh" spojené len s gréckymi bohmi alebo aj inými. Bolo by dobré pri tejto príležitosti pridať aj referencie.--Jetam2 (diskusia) 18:21, 19. január 2017 (UTC)
Nespájal by som to. V podobnom postavení, ako božstvo, ktoré ustúpilo do pozadia bol Svarog u Slovanov. Možno sa dačo podobné nájde aj v iných mytológiach. Takže takýto koncept existoval minimálne u Slovanov a Grékov. Vasiľ (diskusia) 09:59, 20. január 2017 (UTC)

text: Dáva to zmysel, ale potom je potrebné článok Praboh preradiť z kategórie Grécki bohovia do vhodnejšej.  --Lolamarh (diskusia) 18:12, 1. marec 2024 (UTC)
thread_title: Praboh - Grécki prabohovia
Diskusia:Remeselná živnosť

message: "-podmienkou prevádzkovania živnosti je odborná spôsobilosť získaná vyučením v odbore (zámočníctvo, kovoobrábanie, tesárstvo, kaderníctvo atď.). Odborná spôsobilosť sa preukazuje výučným listom alebo iným dokladom o riadnom ukončení príslušného učebného alebo študijného odboru." Toto má byť urgent? 2 vety v katastrofálnej úprave od IP? Všimla som si znižovanie latky, ale toto je už fakt silná káva.--Lalina (diskusia) 11:46, 20. január 2017 (UTC)
Kolegovia, ale tú latku pekne znižujeme.--Lalina (diskusia) 19:43, 20. január 2017 (UTC)
thread_title:  Prosím?
Diskusia:Irodalom és Művészet

message: Je v názve správne Müveszet? Nemá byť :hu:Művészet? Ďakujem. Vasiľ (diskusia) 12:15, 20. január 2017 (UTC)
replies: text: Joj, to je preklep, ano ma to byť s dlznom. Dakujem... a prosiim o opravu.--Jaroslava.dollerova (diskusia) 12:33, 20. január 2017 (UTC)
thread_title:  Názov
Diskusia:Revolta

message: Tak toto snáď nie! Ani tá referencia nie je správna.--Lalina (diskusia) 22:05, 21. január 2017 (UTC)
replies: text: Nie je, ale aspoň tam je (veľavýznamný pohľad na Lalinu) a keď článok vymažmene ani nebude.--Jetam2 (diskusia) 22:21, 21. január 2017 (UTC)
replies: text: : Po pravde neviem čo chcel básnik tým pohľadom povedať. Ale pohľad sem, pohľad tam, stále je ten článok od veci.--Lalina (diskusia) 00:46, 22. január 2017 (UTC)
replies: text: :: Chcel som na okraj poznamenať, že si so zdrojmi hlavu nelámeš. Ale k veci: Doko nie je začiatočník, treba mu dať šancu veci zmeniť. Nič závažné sa nestane.--Jetam2 (diskusia) 09:38, 22. január 2017 (UTC)
replies: text: ::: Určite nedávam nesprávne referencie.--Lalina (diskusia) 11:40, 22. január 2017 (UTC)
replies: text: :::: Skôr žiadne a tvoje články nejdú na výmaz. Je dobré dať šancu na nápravu nie hneď mazať.--Jetam2 (diskusia) 12:15, 22. január 2017 (UTC)

text: :::: Teraz mi krivdíš, lebo som sa polepšila. Pozri si moje posledné články, napr. Caroline Herschelová.--Lalina (diskusia) 13:32, 22. január 2017 (UTC)
replies: text: :::::{{re|Lalina} V tom prípade sorry a teší ma, že si sa polepšila {{Úsmev}--Jetam2 (diskusia) 14:16, 23. január 2017 (UTC)
thread_title:  Vážne? 

message: Možno som tom technicky nezvládol, iba som chcel, že ak už niekto použije jedno zo spomínaných slov napríklad vzbura a klikol by si naň, tak aby sa dozvedel, že existujú aj iné slovné výrazy, ktoré znamenajú tú istú alebo skoro tú istú udalosť. V tom stave ako je to teraz po vašich zásahoch sa to tak urobiť nedá. Ja sa radšej držím príslovia, že "Kto chce, hľadá spôsoby, kto nechce, hľadá dôvody." Odkaz som opravil. Ďakujem za upozornenie.--Doko (diskusia) 12:52, 22. január 2017 (UTC)
replies: text: Neber to osobne, ale v podstate všetky tie významy na ktorej odkazuješ sú to isté.--Lalina (diskusia) 13:33, 22. január 2017 (UTC)
thread_title:  Vážne !
Diskusia:Peer review

message: Mňa by teda náramne zaujímalo, či existujú zdroje, ktoré by potvrdzovali rozdiel medzi "peer review" a recenziou (v zmysle posudzovacie konanie). Podľa mňa majú tieto dva termíny v slovenčine rovnaký význam.--Pelex (diskusia) 14:29, 25. január 2017 (UTC)
...Len "peer review" je dnes viac "cool".--Pelex (diskusia) 17:53, 13. september 2017 (UTC)
thread_title:  Rozdiel medzi Peer review a recneziou
Diskusia:Osobnosť televíznej obrazovky

message: @Teslaton, až sa kurzíva používa na názvy diel, zaujímalo by ma, čo je podľa teba názov denníka? To už nie je názov diela? Každopádne to podstatnejšie je, že až sa niekto rozhodne zbytočne meniť typografiu, tak nech ju aktualizuje v celom článku (čo si medzičasom doladil). 
A ešte faktická poznámka k uvedenému redaktorovi. Podľa jeho vlastnej editácie spred 5 dní, sa tento rozhodol neprispievať pre Wikipédiu a zároveň vymazal históriu svojej diskusnej stránky. Predpokladám teda, že by sa v prípade jeho návratu mali v prvom rade dať doporiadku jeho redaktorské stránky. Alebo tie sa mažú tiež podľa jeho rozmaru?  S pozdravom Gustont (diskusia) 18:34, 28. január 2017 (UTC)
thread_title: Kurzíva
Diskusia:Metro

message: To má byť vtip? --Lalina (diskusia) 01:18, 29. január 2017 (UTC)
Ak narážaš na význam ako zložené slovo, tak som doplnil citáciu. Plus je to aj v SCS(a). Vasiľ (diskusia) 01:27, 29. január 2017 (UTC)
replies: text: Ak chceš niečo kritizovať/zmeniť, buď, prosím, konkrétna a vecná. Vďaka.--Jetam2 (diskusia) 08:06, 29. január 2017 (UTC)
replies: text: :Mám na mysli, že pod pojmom metro si absolútna väčšina predstaví dopravu, takže RS by mala byť so zátvorkou. Sorry, zdalo sa mi to úplne jasné.--Lalina (diskusia) 19:03, 3. február 2017 (UTC)
thread_title:  ???
Diskusia:Maďarsko-česko-slovenská vojna

message: V šablone sa píše že, proti Československu stála aj SĽR ale v článku sa vôbec nepíše ako  prispela k vojne.--Dr. Ivan Kučera (diskusia) 16:33, 29. január 2017 (UTC)
thread_title: [[Slovenská ľudová republika]](SĽR)

message: Tento článok má viaceré problémy:
V prvom rade, boje o Slovensko nie je žiaden alternatívny názov a odkazovaná kniha ho nedokladá – iba má v podnadpise výraz boje o Slovensko, čo však automaticky neznamená, že ide o alternatívne pomenovanie. Alternatívou by bol výraz vojna o Slovensko alebo poťažne prvá vojna o Slovensko.
Casus belli je nesprávny. Prvotnou príčinou konfliktu nebola „maďarská snaha získať späť stratené územia, ktoré Maďari ovládli ako súčasť Uhorska“ (to je mimochodom zvláštna formulácia), ale československý postup na územie za vytýčenou demarkačnou líniou, z ktorého sa maďarská armáda stiahla. Udialo sa tak na základe operačných rozkazov ministra národnej obrany Václava Klofáča č. 13.062 a č. 13.070 z 27. apríla 1919, nariaďujúcich obsadiť maďarským vojskom evakuované územia „ať je to na kterékoli části dosavadní demarkační čáry“, v Čope nadviazať spojenie s Rumunmi a dohodnúť sa s nimi na obsadení a využívaní železnice Sátoraljaújhely – Čop – Užhorod. čo ešte v ten deň začala realizovať 3. divízia gen. Edmonda Hennocquea. Tento postup bol svojvoľným rozhodnutím, bez opory v spojeneckom velení (vrchný veliteľ spojeneckých vojsk gen. Ferdinand Foch zakázal útočné aktivity, minister zahraničných vecí Edvard Beneš dokonca o tomto postupe ani nebol informovaný).
O snahe budapeštianskej vlády získať pod svoju kontrolu Slovensko, resp. územie na sever od vytýčenej demarkačnej línie možno hovoriť až zhruba od 30. mája 1919, kedy maďarské vojsko vstúpilo na územie Slovenska. Avšak casus belli v pravom zmysle slova bol postup Československa za demarkačnú líniu a okupácia maďarského územia. To napokon konštatovalo aj historicko inštruktívne oddelenie ministerstva národnej obrany 14. mája 1920 („MNO rozhodlo se k postupu za demarkační čáru bez souhlasu Dohody, pouze na návrh gen. Piccioneho podaný v zájmu lidskosti.“ – deklarovaným cieľom bolo zabrániť rabovaniu a ničeniu majetku na území opustenom maďarským vojskom).
Zvyšok článku (celá kapitola Obsadenie Slovenska československým vojskom v rokoch 1918 a 1919) opisuje obsadzovanie Slovenska po vyhlásení vzniku Československa, nie vojnu, ktorá prebiehala až od 27. apríla 1919. 213.81.225.94 07:44, 7. september 2022 (UTC)
thread_title:  Mnohé problémy článku