lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskusia:Železná opona

message: Inak pojem železná opona sa používa aj v divadle - ide vlastne o poslednú oponu, ktorá sa spúšťa po predstavení a býva spustená počas dňa na scéne, keď sa neskúša ani nestavia... Ide vlastne o bezpečnostný prvok, ktorý má zabrániť tomu, aby sa požiar, ktorý by vznikol na javisku preniesol do hľadiska alebo vice versa. I keď neviem, že či sa o tom oplatí písať nejaký článok. I keď to môže byť zaujímavé... --norway.today 15:02, 17 júl 2006 (UTC)

message: Tvrzení, že termín poprvé použil Goebbels, je účelová komunistická propaganda, která se kupodivu dost rozšířila. Skutečnost je ovšem taková, že minimálně ruský bílý exil mluvil o železné oponě coby hranicích sovětského vlivu už v roce 1920. --Cinik 21:49, 11. január 2008 (UTC) Označení použil např.  Ethel Snowden v knize Through Bolshevik Russia, vydané v roce 1920. Jeho i Goebbelsovo prohlášení však byly spíše "metafory", teprve Churchillovo použití mělo význam toho, co je v článku. --Cinik 21:57, 11. január 2008 (UTC)
replies: text: Teraz je to upravené tak, že Goebbels aj divadelná železná opona sú (relatívne správne a stručne) spomenuté. Zaujímal by ma (ozaj) zdroj na komunistickú propagandu a Goebbelsa.--Starekolena (diskusia) 3. 10. 2016, 11:46 (UTC)
thread_title:  První použití termínu 

message: Článok obsahuje dve protichodné tvrdenia:
Hraničné pásmo tiež určoval veliteľ PS a vyhlasoval okresný národný výbor. Jeho vnútorná hranica miestami siahala až 12 – 15 km do vnútrozemia. Vstup do tohto pásma bol len na zvláštne povolenie a povolenie na trvalý alebo prechodný pobyt, ktoré vydával oddiel Štátnej bezpečnosti v príslušnom pohraničnom okrese. 
Režim v hraničnom pásme
Vstup do hraničného pásma (za zátarasy) bol vstup povolený len držiteľom priepustky. Tie sa vydávali na plnenie pracovných úloh v hraničnom pásme a vydávali ich oddelenia Verejnej bezpečnosti. 
Navrhujem opraviť a skrátiť tú druhú časť (režim). POsledná veta tam je napríklad duplicitná. --Starekolena (diskusia) 3. 10. 2016, 11:46 (UTC)
thread_title:  Kto ozaj povoľoval? ŠTb alebo VB alebo veliteľ?
Diskusia:Septimius Severus

message: Bronto pozri sa prosím na túto vetu:O niekoľko týždňov neskôr ho ale zavraždili kvôli jeho šetrnosti. Pôvodná bola takto: O několik týdnů později jej ale zavraždili kvůli jeho spořivosti. Nepreložila som to zle? Je to hneď na začiatku v odseku Cisárov život. Ďakujem:)--Bubamara 16:11, 18 júl 2006 (UTC)

message: kde mala Partská ríša pobrežie v stredomorí?
thread_title:  pobrežie
Diskusia:Karol IV. (Svätá rímska ríša)

message: Co je za divnu skratku SRR (Slovenska republika rád). Ja viem, ze ste mysleli Svatu rimsku risu naroda nemeckeho, ale to nikoho nenapadne. Navrhujem Karol IV. Čechy.
* Tak s tým súhlasím, tiež som dlho premýšľala, čo to asi je :-) Po otcovi mal prívlastok Luxemburský, tak to sa tiež môže použiť... rozhodne to bude zrozumiteľnejšie, ak nič iné :-) Lady Rowena 10:48, 20 júl 2006 (UTC)
Osobne si myslím, že vhodný nazov článku by mohol byť Karol IV. Luxemburský alebo Karol IV., Luxemburský--192.108.125.11 11:22, 20 júl 2006 (UTC)
Takto píšeme tu aj v iných wiki všetkých rímskych cisárov; je to potrebné z technických dôvodov. Okrem toho je to presmerované, takže problémy nemôžu byť. Bronto 17:06, 20 júl 2006 (UTC)
replies: text: Nazdar, nemam nic proti obsiahnutiu cisara v nazve clanku (aj ked clanok ... Luxembursky maju 3 ine wikipedie, ale ak je to vec systematiky tak suhlas). V tom pripade vsak navrhujem, aby sa clanok volal plnym znenim, napr. "karol IV., panovník svätej rímskej ríše".  Nazov clanku ... (SSR) je z hladiska uzivatela zly a encykolpedia ma existovat pre uzivatelov.  A nakoniec ako hovoris redirecty pre potrebu redaktorov existuju. --Julo 19:57, 20 júl 2006 (UTC) Takze navrh znie Karol IV., panovník Svätej rímskej ríše. Súhlas? nech sa to velakrat nepremenovava, ostavaju po tom dvojite redirekty --Julo 20:11, 20 júl 2006 (UTC)

text: Súhlas nie je jednoducho preto, že tento nie je jediný a tých panovníkov je 100 a vyskytujú sa tu všade možne a ja to už meniť nebudem. A pre používateľa je to úplne jedno, lebo z ostatných mien sú urobené redirecty. A okrem toho si naozaj myslíš, že niekto bude do textu písať napr. "Alfred IV. (rímskonemecký cisár)|Alfred IV."? Nebude. Ak si ten dotyčný zistí, že tam písať toto, tak si zistí takisto, že má písať "SRR". Ale výhoda SRR je pre mňa a ostatných, že sa to do textov rýchlo píše, čo sa teba asi nezdá, ale je to dôležité. Bronto 21:14, 20 júl 2006 (UTC)
replies: text: :ja si naopak myslim ze zmysluplne nazvy clankov maju zmysel. A naopak pre redaktorov by existoval redirect Karol IV. (SRR). Ale az tak po tom netuzim, idem radsej chrapat, chel som voalaco napisat ako akosi sa motam. Dobru noc. Nech teda zije "Karol IV. (SRR)". --Julo 21:31, 20 júl 2006 (UTC)

message: POZOR! ZLÝ DÁTUM Karol IV. sa narodil 14. MÁJA 1316, NIE V APRÍLI! 
replies: text: Opravené, vďaka. --Amonet ✉ 17:34, 17. apríl 2011 (UTC)
thread_title:  Zlý dátum
Diskusia:Prepis z japonského písma do latinky

message: Poraďte niekto ako to zjednodušiť zvlášť tú poslednú časť.
replies: text: Akú poslednú časť? --Wizzard 09:22, 21 júl 2006 (UTC)
Ten koniec so zdvojovanim spoluhlasok

message: by sa malo písať krátke o
thread_title:  romaji
Diskusia:Coriolisova sila

message: Kapitola Názorné vysvetlenie je zavádzajúca. Coriolisova sila vzniká iba ak sa bod pohybuje rýchlosťou v a zároveň je unášaný uhlovou rýchlosťou ω. V tomto prípade by musela vážka liezť po platni, aby na ňu pôsobilo zrýchlenie. Touto úpravou však príklad prestane byť názorný. 
V príklade ide iba o zdanlivý pohyb ktorý vznikne skladaním rýchlostí. Dôkaz: ak by vážka preletela 2x rýchlejšie, videli by sme 2x menšiu odchýlku, ale Coriolisova sila a teda zrýchlenie a teda odchýlka by podľa vzorca mala byť 2x väčšia. 
Navrhujem nahradiť iným príkladom (žial nepoznám) alebo zmazať.
Rios 21:20, 25 júl 2006 (UTC)
thread_title:  Názorné vysvetlenie 

message: Ja by som navrhoval článok z názvu Coriolisova sila presunúť na názov Coriolisov efekt, lebo sa jedná iba o zdanlivú silu.--Pelex (diskusia) 08:25, 27. marec 2023 (UTC)
Námatkovo  či  vyslovene píšu Coriolisova sila. Rovnako by potom musela byť odstredivá sila presunutá, ako neinerciálna sila. Takže ja som proti presunu na názov „Coriolisov efekt“. Vasiľ (diskusia) 10:57, 27. marec 2023 (UTC)
thread_title:  Názov, navrhovaný presun
Diskusia:Škoda Auto

message: no neviem, to mensie logo bolo krajsie--stefi 13:20, 26 júl 2006 (UTC)
hmmm :( Je pravda, ze to male bolo take male zlatucke (pritulne :D ), ale tak... noo... hmm... ?--Seymour 13:23, 26 júl 2006 (UTC)
**jasne, ina chut, no ja by som to prilis neznasilnoval--stefi 13:29, 26 júl 2006 (UTC)

message: Je pravda ze favorit je este "komunisticky", ale vyrabal sa aj uz ako Volkswagen Group, hmmm...
replies: text: Tak to nechám na teba, mohli by sme tie súčasné modely premenovať na posledné modely a dať tam trebárs aj Favorit. --Wizzard 13:47, 26 júl 2006 (UTC)
replies: text: :Jeeeeeeeej... Forman, na ten som zabudol (asi aj zamerne :D ) K "Posledné modely" - ok.  --Seymour 13:54, 26 júl 2006 (UTC)
thread_title:  Favorit 

message: Ak budete mat niekto cas (a samozrjeme ze aj znalosti :) ), tak prosim spracujte modely od 1203 dalej. Mohol by som to sice spravit (viem o tom toho dost), ale ja take wehikle velmi nemusi a pisat o nich clanok, to je nieco ako trest smrti umucenim. Vsetko od 1921 az po eMBéčko + studie a prototypy spravim :) --Seymour 18:46, 1 august 2006 (UTC)
Ahoj, vďaka za skvelé články, škoda, že ŤA nebaví práve moje najobľúbenejšie obdobie. Sám si o ňom písať netrúfam z dôvodu absolútneho technického antitalentu :) Dúfam, že Ti nevadí moje rozdelenie  menovcov do dvoch článkov, zdalo sa mi nesprávne aby boli v jednom len kvôli rovnakému názvu, keďže ide o celkom odlišné automobily. Pekný deň a teším sa na ďalšie škodovkárske príspevky. --Kelovy 17:44, 2 august 2006 (UTC)
thread_title:  Novsie modely 

message: Na strankach www.skodaklub.sk >>  najdete Skoda klub Slovensko.
Na adrese www.skodaforum.sk >>  najdete forum zamerane na auta zancky Skoda.
thread_title:  Skoda komunita
Diskusia:Guľomet

message: Tento článok je veľmi neodborne napísaný, ak ho chce niekto zveľadiť, podľa môjho názoru musí celý článok celý prerobiť. --Pelex 14:16, 26 júl 2006 (UTC)

message: pokúsil somsa to trochu napraviť, zmenená definícia a pridané rozdelenie podľa určenia Alchymista 01:53, 5. február 2007 (UTC)
thread_title:  pridané rozdelenie
Diskusia:Simpsonovci – 1. séria

message: 1. mail:
 > >2006/7/26, Maros Baus <matros@atlas.sk>:
 > >>
 > >> dobry den,
 > >>
 > >> som adminom na slovenskej wikipedii
 > >>
 > >> -http://sk.wikipedia.org/wiki/Redaktor:Matros
 > >>
 > >> a chcel by som vytvorit zoznam epizod simpsonovcov (podobne ako napr.
 > na
 > >> anglickej wiki -http://en.wikipedia.org/wiki/The_Simpsons_season_1), a
 > >> chcel som Vas poziadat ci by som mohol pouzit informacie o obsahu
 > epizod z
 > >> Vasej stranky. Vopred dakujem
 > >>
 > >> -matros
2. mail:
 > >Od: Matio 
 > >Odoslané: 26. júla 2006 14:46
 > >Komu: Maros Baus
 > >Predmet: Re:
 > >
 > >
 > >Dobry den,
 > > 
 > >pouzit nase obsahy mozete, ale bol by som rad, ak by ste vynechali
 > niektore
 > >podrobnosti -aby sme mali urcitu exkluzivitu.
 > >
 > >S pozdravom, Matio
 > >
3. mail:
 > Dňa 26.7.2006, Maros Baus <matros@atlas.sk> napísal(a):
 >
 > Ahoj,
 >
 > prve dve epizody uz su nahodene:
 > http://sk.wikipedia.org/wiki/Simpsonovci_-_s%C3%A9ria_1 , pouzili
 sme len
 > obsah nie rozne pikosky, takze Vam stale zostane exkluzivita:)
 >
 > Moze to byt takto?
4. mail: 
 Od: Matio 
 > >Odoslané: 26.07.2006 20:45
 > >Komu: Maros Baus
 > >Predmet: Re: Re
 >
 Ano, moze byt.
thread_title:  Povolenie
Diskusia:T-34

message: Ja by som vynechal tie filozofické úvahy o tom či T-34 bol alebo nebol najlepší stredný tank. Vôbec to nie je podľa mňa podstatné, a ani sa to tam nehodí. To že to bol dobrý tank sa dá napísať aj inak. --Pelex 11:12, 28 júl 2006 (UTC)
thread_title:  Najlepší stredný tank 

message: Podľa mňa by bolo dobré pri tankoch uvádzať dve rozdielne dĺžky:
* dĺžka korby, čiže dĺžka tanku ale bez kanónu
* dĺžka s kanónom, tzn. celková dĺžka tanku.
Takto z infoboxu totiž nie je isté o ktorú z uvedených dĺžok ide, hoci by sa dalo predpokladať, že o celkovú. Ale je to lepšie tam aj uviesť.--Sečovce 19:34, 30. apríl 2009 (UTC)
thread_title:  Infobox
Diskusia:Prvá svetová vojna

message: Bronto, vysvetli mi to. 10 miliónov je predsa menej ako 60. --Kelovy 00:36, 29 júl 2006 (UTC)
--Kelovy 00:36, 29 júl 2006 (UTC)
Nieviem odkiaľ máš prvé číslo a neviem odkiaľ máš druhé, ale takto sa to učí na školách a často uvádza ako zaujímavosť. Bronto 01:19, 29 júl 2006 (UTC)
Prvé číslo nájdeš o dva riadky vyššie ako uvedená veta :) Druhé si pamätám z mojej školy, dá sá nájsť i v našom článku Druhá svetová vojna (uvedené ako "45 až 60"), anglická verzia uvádza odhad 62 miliónov. Tá zaujímavosť bude (podľa mňa) v niečom inom, napr. že v prvej zahynulo percentálne viac vojakov, alebo také čosi. --Kelovy 01:32, 29 júl 2006 (UTC)
Ahoj Bronto, a nemohla by byť tá zaujímavosť napr. v tom, že v Prvej zahynulo viac Slovákov ako v Druhej, napriek tomu že celkovo boli počty obetí 10 a 60 mil. ? Stále mi to nedá spávať, ide o ehm... o dosť závažnu informáciu. --Kelovy 20:34, 27 august 2006 (UTC)
Hehehe, no keď ti to nedáva spávať, tak zožeň nejakú spoľahlivú štatistiku, kníh o vojnách je dnes kopa. Bronto 20:44, 27 august 2006 (UTC)
"Kým v prvej svetovej vojne bol pomer medzi vojenskými a civilnými stratami na životoch 75:1, v druhej to bolo  0,8:1" - Kronika druhej svetovej vojny. Tam bude asi pes zakopaný:) --matros 20:50, 27 august 2006 (UTC)
Takze bronto asi myslel vojenske straty. Ale aj tak neviem ako sa dostat k tomu aby mi vyslo z prvej vyssie cislo... Ked pocitame ze vsetky straty vo WW1 boli vojenske mame 10 milionov. Pri velmi skromnom odhade obeti WW2 by sme mali aj tak okolo 20, takze neviem??? --matros 20:58, 27 august 2006 (UTC)
Keby sa mi chcelo, tak to niekde nájdem; ale keďže sa mi nechce, tak to jednoducho zmeňte, mne to spať ne-nedá :)) Bronto 21:24, 27 august 2006 (UTC)
replies: text: ) Ďakujem, nechcel som to meniť bez Tvojho vedomia --Kelovy 22:04, 27 august 2006 (UTC)
thread_title:  Počet zabitých 

message: Nezdá sa mi vhodné miešať medzi veliteľov, ktorí aktívne viedli ozbrojené sily aj prezidenta, cára a ostatných štátnikov, aj keď sú formálne asi všade vrchnými veliteľmi vojsk. Náhodne som pozrel aj iné použitie tejto šablóny, tam uvedení nie sú. Rios 10:16, 16. máj 2007 (UTC)
replies: text: Ak ches tak to oprav, ja som ich tam dal, len kvoli tomu, že som to tak našiel v anglickej, z ktorej som to prekladal.--Pelex 18:34, 16. máj 2007 (UTC)
thread_title: Velitelia

message: Trochu mi tu chýbajú mapky a popisy dôležitých bitiek tejto vojny, napr. na rieke Marne, Verdun atď. Čo myslíte?--213.151.202.192 18:21, 17. marec 2009 (UTC)
--Pelex 19:08, 17. marec 2009 (UTC)
thread_title:  Dôležité bitky
Diskusia:Karol Klobušický

message: Naozaj bol ukrajinského pôvodu ? V čase jeho narodenia bol Užhorod súčasťou Československa a žila v ňom i slovenská komunita. Priezvisko mi znie tak našsky :) --Kelovy 09:25, 29 júl 2006 (UTC)
nuž, nie som si istý, vychádzal som iba z miesta narodenia, je možné, že Užhorod bol už súčasťou ČSR, ale dnes patrí Ukrajine... --Wizzard 09:33, 29 júl 2006 (UTC)
Aha, ja sa len toho bojím, že nám ho Ukrajinci čmajznú :) Ale pripúšťam, že slovo pôvod má 2 významy - etnický a geografický, napr. Avram Hershko bol najprv Maďar židovského pôvodu a potom Izraelčan maďarského pôvodu :) Lenže pán Klobušický je podľa mňa iný prípad, keďže sa na Ukrajine nenarodil, je akousi obdobou Immanuela Kanta a o tom nepíšeme, že bol ruského pôvodu, hoci jeho rodné mesto dnes patrí Rusku. Pravda, stále existuje možnosť, že Karolova mamička bola národnosťou Ukrajinka, usilovne pátram na sieti :) --Kelovy 10:03, 29 júl 2006 (UTC)
Kto tvrdí, že je ukrajinského pôvodu? Lebo z rodiska to nijako nevyplýva. A keď už, tak prečo nie rusínskeho? Bronto 14:41, 29 júl 2006 (UTC)
Asi ma teraz niekto zabije, ale napísal som to tam ja a vychádzal väčšinou z rodiska. Takto som upravil články, ktoré boli v kategórii Po botovi na úpravu, ktorá už bola prázdna, teda som ju zmazal. Vadilo mi, že tá kategória je tu už viac ako rok a ostala skoro bez zmeny. Napríklad pri osobnoastiach, čo sa narodili na území dnešného Slovenska, som napísal, že boli slovenského pôvodu, aj keď je jasné, že vtedy Slovensko nebolo, ale nič iné ma nenapadlo. Možno by bolo lepšie dať pôvod do Uhorska... --Wizzard 14:48, 29 júl 2006 (UTC)
Teda ešte že si to Kelovy všimol. Veď prepána, keď to formuluješ tak, že je niekto "ukrajinského pôvodu", tak to znamená, že síce žije v X ale rodičia sú etnickí Ukrajinci. To už nikdy nerob. A to už ani nehovorím o tom, že to sú Rusíni a nie Ukrajinci, a že vtedy to patrilo ČSR. Pokiaľ ide o "slovenský", dá sa to chápať aj tak, že zo Slovenska (pojem Slovensko je doložený od 15. storočia), takže nie je to ideálne, ale ak nemáš iné zdroje, tak niekde to zaradiť treba. Bronto 15:06, 29 júl 2006 (UTC)
thread_title:  Pôvod Karola Klobušického
Diskusia:Julia Fischerová

message: Aké sú kritériá na uvedenie, že niekto má slovenský pôvod? Ide o štátnu príslušnosť, alebo národnosť? En:Wiki totiž uvádza, že matka Júlie Fischerovej patrí (patrila) k nemecky hovoriacej menšine v SR... --AtonX 20:04, 1 august 2006 (UTC)
Matka J.F. je slovenského pôvodu. Píšu to všetky noviny, ale na akom základe, to je dobrá otázka. Asi na základe, že sa narodila v Nových Zámkoch a vyrástla v Košiciach:-0 Na každý pád po Slovensky vie:-)
thread_title:  Slovenský pôvod 

message: Jullina matka Viera pochadza z Kosic, a teda je Slovenka momentalne zijuca v Nemecku, cize sa urcite da povedat, ze Julia ma slovensky povod. Obcianstvo ma vsak nemecke, kedze sa v Nemecku narodila.
thread_title:  slov. povod
Diskusia:A pod.

message: * nechcem vyrušovať, ale myslím, že skratka sa používa výhradne (?) v tvare apod. (analogicky ku atď., tzv.) Dubaj 23:16, 2 august 2006 (UTC)
Nie Bronto 23:16, 2 august 2006 (UTC)
* mohol by si to rozviesť, v takýchto veciach mám rád jasno a viem, že tvoje argumenty sú väčšinou ozaj pravdivé. Dubaj 23:20, 2 august 2006 (UTC)
A pod. je každopádne správne, apod. možno tiež (ale o tom som si už nie istý). Okrem toho, skratky nie sú vyslovene predpísané a hlavne v nich nehľadaj logiku (a keď už, tak analógia k atď. by bola ap. a to aj naozaj existuje). Bronto 23:27, 2 august 2006 (UTC)

message: Podľa mňa jazykové skratky by mali asi patriť do Wiktionary. Pod jazykovými skratkami myslím také skratky, ktoré sú skráteným tvarom nejakého lexikálnej jednotky, ktorý nemá reálne existujúci denotát. Na wikipedii by mali byť iba skratky, ktoré majú reálny denotát, napr. ECU - European Currency Unit, alebo TANAP ap. Zatiaľ čo skratka etc. patrí podľa mňa už do wiktionary.--Igor Cagáň 16:58, 19. august 2008 (UTC)
thread_title:  Skratky
Diskusia ku kategórii:Latinské výrazy

message: Nepatria náhodou tieto výrazy do wikislovníka? (Liso, nezabíjaj ma :-D) --Prskavka 06:12, 3 august 2006 (UTC)
Zlučujem heslá z tejto kategórie do jedného článku vo forme zoznamu. Každé heslo ostane vo forme redirectu na zoznam - Zoznam latinských výrazov. Ak bude nejaké heslo dostatočne dlhé ostane odkaz v zozname aj samotný článok. Kategória ostane tiež. Ostatné bude presunuté do wikislovníka. Nejdem to pridávať po jednom, tak to uložím, keď to bude celé. Pripomienky sem. vďaka --Vegetator 17:01, 23. apríl 2009 (UTC)

message: Máme tu kategórie Latinské frázy a Latinské výrazy, asi by sa to malo zjednotiť, dohodnutý úzus by sme potom mali používať aj pri iných jazykoch. --Otm 00:02, 2 september 2006 (UTC)
Ja už som asi dva razy povedal, že frázy neprichádza do úvahy, to slovo má v slovenčine úplne iný význam ako napríklad v angličtine a sem to vôbec nepatrí. Neviem, kto to tam stále píše. Bronto 00:19, 2 september 2006 (UTC)
Tak som to popresúval, čo som tu nechal podľa mňa patrí do nejakej inej kategórie, ide o slovenské prídavné mená odvodené z latinských slov. Možno cudzie slová?. --Otm 00:46, 2 september 2006 (UTC)
No, neviem, ja som tuším aj takéto dával pod latinské výrazy (ale len ak nepatria pod inú "normálnu" kategóriu), lebo "cudzie slová" mi pripadá úplne zbytočná kategória - nechápem, na čo by komu bola. Bronto 00:54, 2 september 2006 (UTC)
replies: text: Je diskutabilné, či tu vôbec ako samostatné články majú byť prídavné mená, resp. či nemajú byť redirektované na podstatné meno, z ktorého sú odvodené a v článku spomenúť ako sa z neho tvorí prídavné meno. Výnimkou sú napríklad zelený, červený, ... --Otm 01:14, 2 september 2006 (UTC)
thread_title:  Presunutá diskusia zo zrušenej kategórie '''Latinské frázy''' 

message: Máme tu spolu výrazy vyslovene latinské a potom také, ktoré majú len pôvod v latinčine, navrhujem pre ne vytvoriť kategóriu: Slovenské výrazy latinského pôvodu  --Kelovy 14:40, 12. marec 2010 (UTC)
thread_title:  Návrh
Diskusia k šablóne:Zoznam

message: Šablóna sa hodí do iných šablón, ak dostanem dopredu neznámy počet parametrov, a chcem ich vypísať za sebou oddelené čiarkami, aby pred posledným parametrom nebola čiarka ale spojka "a".
Príklad:
* 
* 
* 
*
thread_title:  Návod na použitie
Diskusia:Transcendentné číslo

message: Presunul som to, význam ma aj výraz v singulári, takto je plurál presmerovaný a máme zachované názvoslovie  14:02, 9 august 2006 (UTC)
Dobrý deň. Nie som čistý matematik, som fyzik, takže neviem napísať nejaký súvislý text o transcendentných číslach. Len myslím, že ne-transcednentným číslam sa hovorí "algebraické", nie algebrické (ale možno sa nejak zmenila v poslednej dobe terminológia, o tom neviem). Snáď by sa hodila poznámka, že transcendentné čísla sú tie, ktoré nie sú riešením žiadnej algebraickej rovnice (s racionálnymi koeficientami) a že množina transcendentných čísel má na rozdiel od algebraických čísel nenulovú mieru. Ľudovo povedané, transcendentných čísel je viac, než algebraických, ba čo viac, je ich omnoho viac. Celé kontinuum reálnej osi je tvorené transcendentnými číslami, medzi ktorými algebraické tvoria len množiny miery nula. Ak vystrelíte šíp, a necháte ho náhodne padnúť na nejaké reálne číslo, URČITE to bude transcendentné a NIKDY algebraické. Len toľko mi napadá k tejto problematike :) Mehmedko 20:12, 24. jún 2008 (UTC)
replies: text: V súčasnosti sa používa termín algebrické čísla, ale je urobený redirect. Vyššie uvedené vlastnosti môžeš do článku kľudne doplniť. Otm
thread_title:  Názov
Diskusia:Ľubomír Feldek

message: "V obodbí komunizmu písal oslavné básne na Brežneva (napr. Odkaz Leonida Iljiča)."
Žiadne viaceré básne okrem tej uvedenej v zátvorke sa nedajú doložiť, báseň odkaz Leonida Iľjiča možno je na Brežneva, ale ani ako "oslavná" mi nepripadá, navyše je zverejnená iba na fašizoidnej stránke prop.sk , takže k tomu pristupujem s veľkou rezervou. Text som vymazal. Mz 12:09, 14 august 2006 (UTC)
replies: text: Beriem späť, báseň existuje, vie o nej aj národná knižnica.  Nemyslím ale, že by bola natoľko signifikantná, aby sa uvádzala v článku - skôr by skresľovala stav vecí. Predkladám na diskusiu. Mz 12:26, 14 august 2006 (UTC)

message: Je tu protirečenie s člankom Feldek proti Slovenskej republike
1.Iná pokuta od Najvýššieho súdu
2.Iné odškodné od EU súdu --Pepo13 18:08, 26. august 2008 (UTC)
thread_title:  Finančné sumy súdnych procesov 

message: Žiadam aby ste do textu doplnili, že napísal báseň na počesť Brežneva. Ak to zamlčujete a cenzúrujete, ste rovnakí ako komunisti.
thread_title:  Báseň o Brežnevovi 

message: Kniha Spevobáje a spevokvety chýba v zozname prekladov.
https://www.databazeknih.cz/knihy/spevobaje-a-spevokvety-na-spievanie-podla-akehokolvek-napevu-403265 95.102.148.172 10:36, 3. marec 2023 (UTC)
thread_title:  Feldek - preklad detskej knihy
Diskusia:Interklub MADIT Bratislava

message: Netancoval som nikdy za Interklub, ale podla mna je to najlepsi klub v SR. Mam takyto navrh. Co takto niekto spisat mena vsetkych tanecnych parov co sa dostali do finale MSR. A este aj spisat vsetky S-ka. Mena ludi, ktory boli vo formaciach. 
--Saskardin diskusia 10:08, 27. október 2013 (UTC)
thread_title:  Návrh
Diskusia:Charkov

message: Vy si asi robíte srandu... Charkiv tomuto mestu povedia tak akurát Ukrajinci. Vôbec nevidím dôvod pre čo by sme mali mestu hovoriť Charkiv, keď je zaužívaný názov Charkov. --Pelex 06:58, 17 august 2006 (UTC)
thread_title:  Charkiv?
Diskusia:Jahve

message: Jahve znamena podla blblickych ucencov to iste, co Jehova(JHVH), teda ze sa jedna o Boha zidov. A vychadza zo slovesa Hava - stat sa. Cize jahve/jehova znamena doslova : "posobi ze sa stane".

message: Nemyslim si, ze spojenie by bolo rozumné, podľa mňa sú to dve síce súvisiace, ale odlišné veci - Jahve je meno, ako sa používa v moderných jazykoch (napr. v slovenčine), kým Tetragrammaton je skôr taký obkec k zápisu toho mena. Sorry, ak som sa vyjadril nejasne, akosi to neviem teraz rozumne naformulovať. hefo (Michal Kováčik) 12:14, 29 september 2006 (UTC)
replies: text: To slovo je skôr rekonštrukcia výslovnosti štvorpísmenia, lebo nikto nevie, ako sa to pôvodne vyslovovalo, už dobrých 2000-2500 rokov sa to nečíta. Samozrejme, že v článku Tetragrammaton by to chcelo sekciu Výslovnosť. Tak to má anglická wiki. Ďalšia (tiež dobrá) možnosť by bola všetko presunúť na prepis JHVH (podľa nemeckej wiki). Mz 12:26, 29 september 2006 (UTC)
thread_title:  spojenie s [[Tetragrammaton]]