lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Discuție:Pupa

message: Termenul naval este „pupa”, care, nu este forma articulată a lui „pupă”, cum a crezut Wars când a redenumit pagina. Vezi Bejan, Bujeniță Dicționar de marină. În marină nu există „pupă” (nu există în dicționar forma „pupă”), așa îi spun doar necunoscătorii care cad în capcana în care a căzut și Wars. Turbojet  10 septembrie 2022 10:29 (EEST)
thread_title:  Termenul naval
Discuție:Calea ferată Craiova–Calafat

message: Linia de cale ferată Craiova - Calafat are în prezent un traseu modificat față de acela inițial, pe porțiunea dintre Halta Bordei și Ram. Jiu, înainte de podul peste râul Jiu. Inițial linia se ramifica din aceea spre Piatra Olt - Pitești - București (linia de pe vechiul traseu, construită de Concesiunea Stroussberg) înainte de Halta Bordei, în zona cunoscută sub denumirea „Rampa Militară”. De acolo se înscria pe direcția aproximativă nord - sud, trecea pe lângă Moara lui Drugă și fosta fabrică de pâine (astăzi demolată, pe locul ei este un magazin Lidl), traversa actuala Calea București, trecea apoi printre Uzinele Electroputere și fosta IMMR (Într. Mecanică de Material Rulant, unde se reparau vagoane de marfă, mai târziu a fost și aceasta relocată pe traseul nou, în vecinătatea Facultății de Electrotehnică), ajungea apoi la Gara Jiul, lângă Siloz, traversa Calea Caracal pe un pasaj la nivel (cu bariere, acesta există și astăzi), trecea peste Valea Fetii (pârâul care traversează parcul) în spatele Parcului Bibescu, peste primul viaduct menționat în articol (acela de la Km 4) după care ajungea la locul de joncțiune cu actualul traseu, inaugurat în 1973. 
Pentru că acest traseu includea 2 pasaje la nivel cu 2 bulevarde importante (Calea București și Calea Caracal), s-a hotărât ca linia să fie deviată pe un traseu nou, care să ocolească zona industrială și așa a apărut varianta nouă, care se desprinde din linia Craiova - Caracal - Roșiori - București (linia nouă, inaugurată în 1949) dincolo de Halta Bordei, subtraversează Calea București pe sub același pod cu linia spre Caracal, trece pe lângă noile uzine construite după 1948 (acolo a fost înființată Halta Jiu, denumită după vechea gară rămasă izolată, traversează Calea Caracal pe un pasaj denivelat (pod) și ajunge la vechiul traseu la Ramificația Jiu, după viaductul peste Valea Fetii, rămas doar pentru vechiul traseu. După inaugurarea acestui nou traseu, acela vechi a fost secționat prin desființarea pasajului de la Calea București, segmentul „de nord” deservind ca linie industrială Rampa Militară, Fabrica de Pâine și alte câteva întreprinderi mai mici din zonă, iar acela „de sud” (care este accesibil doar din traseul nou, pe la Ramificația Jiu) a deservit în primul rând Uzinele Electroputere, până la desființarea acestora (după anul 2000) prin vechea gară Jiul, transformată în stație industrială. Viaductul Valea Fetii, este vizitabil pe traseul vechi al liniei, accesibil după Parcul Romanescu (Parcul Bibescu la inaugurarea din 1905 și Parcul Poporului între 1948 și 1990), unde a fost prelungită str. Potelu din Cart. Romanești și dincolo de poligonul militar din zonă. Cristirimer (discuție) 24 iulie 2023 21:47 (EEST)
thread_title:  Modificare traseu cale ferată Craiova Calafat, în anul 1973
Discuție:Locomotivă electrică

message: In Articolul despre Locomotiva electrica era scris despre locomotiva electrica 060 EA
Eu am schimbat titlurile sa se inteleaga despre ce locomotiva se vorbeste insa cred ca cel mai bine ar trebui sa se mute informatia de aici pe pagina locomotivei 060 EA 62.231.94.60 (discuție) 29 mai 2023 23:08 (EEST)
thread_title:  Rog un editor sa mute unele informatii pe pagina locomotivei 060 EA
Discuție:Lista monumentelor istorice din județul Timiș

message: „Fantomele din Lista Monumentelor Istorice Timiș” este un proiect al Asociației Prin Banat (APB) fiind susținut de Ordinul Arhitecților din România din timbrul de arhitectură.
Asociația Prin Banat este o ONG în care funcționează câțiva arhitecți. Ei publică și cărți, care le-am citat pe Wikipedia unde a fost cazul. Pentru Timișoara au site-ul heritageoftimisoara. Se ocupă și de conservarea monumentelor istorice din Banat, a se vedea proiectul „Ambulanța pentru monumente”, de exemplu referitor la Biserica romano-catolică din Bobda, TM-II-m-A-06188. În cadrul proiectului „Fantomele...” au constatat că mai multe (zeci) de case care apar în LMI Timiș nu mai există. Ei comunică în general pe Facebook, care nu este o sursă pentru Wikipedia, dar ne semnalează situația.
În tabelul următor voi adăuga informațiile care vor fi comunicate de ei.
Cod LMI        	Monument	Adresa             	Comentarii
TM-II-m-B-06182	Casă    	Beba Veche, 207    	Demolată. În locul ei este construită o vilă cu etaj.(Sursa: Mihai-Claudiu Moldovan, de la APB)
TM-II-m-B-06223	Casă    	Dudeștii Vechi, 882	Complet prăbușită, un morman de văiugi și câteva grinzi.(Sursa: Mihai-Claudiu Moldovan, de la APB)
TM-II-m-B-06280	Casă    	Sacoșu Mare, 96    	Cea mai veche casă din Banat. Este demolată de 20 de ani, actual este un morman de pietre acoperite cu iarbă.(Sursa: Mihai-Claudiu Moldovan, de la APB)
 Turbojet  7 septembrie 2022 12:02 (EEST)
replies: text: Dacă au poze, puteți să le cereți o licențiere? Chiar dacă vor fi declasate, vor apărea în Lista monumentelor istorice declasate din România. Strainu (دسستي‎)   16 septembrie 2022 19:19 (EEST)
replies: text: :Ei au acces la arhiva DJC. Deci DJC știe ce era. Pozele celor de la APB nu mai arată mare lucru. Vedeți pe FB cu titlul acestei secțiuni, e public. Eu zic să semnalez aici, ca să nu se obosească unii (ca mine) să meargă să facă poze pentru noi, căci nu mai este nimic de văzut. --Turbojet  16 septembrie 2022 19:39 (EEST)
thread_title:  Fantomele din Lista Monumentelor Istorice Timiș
Discuție:Ansamblul urban interbelic „Corso” din Timișoara

message: IDrumul_CiViLiZAȚiiLOR 86.124.123.234 (discuție) 5 martie 2023 19:28 (EET)
replies: text: Doar atât a fost în stare utilizator:86.124.123.234: să pună un mesaj fără sens. --Turbojet  5 martie 2023 21:16 (EET)
thread_title:  #Mica_VIENĂ ● TIMIȘOARA
Discuție:Cazarma pompierilor din Iosefin

message: Sursa Lajos Kakucs, Contribuții la istoria pompierilor voluntari din Timișoara de la începuturi până în anul 1936, în Analele Banatului, arheologie, istorie XXV, Editura Mega, Cluj-Napoca 2017, Muzeul Național al Banatului  este ulterioară scrierii articolului (2016). Ca urmare ar trebui considerat că autorul este cel care s-a documentat de pe Wikipedia, astfel că citarea devine circulară. Sursa poate fi folosită doar la referențierea aspectelor care nu existau în articol în versiunea din 2017. --Turbojet  21 aprilie 2022 15:06 (EEST)
thread_title:  Sursă circulară
Discuție:Biserica fortificată din Șeica Mică

message: Din articol lipsește trimiterea la cristelnița bisericii, care este o capodoperă de la 1477. Dacă se învrednicește cineva să treacă pe acolo și să-i facă o poză, ar fi nemaipomenit dacă ar încărca-o la Commons. --Mihai Andrei (discuție) 7 noiembrie 2018 21:00 (EET)
thread_title: Cristelnița
Discuție:Catedrala Catolică din Baia

message: thumb|Blazon Banffy de Alsolendva
thumb|Blazonul familiei Dragoș
 Este vorba de Margit Losonczi, nu Banffy. Ciudată oricum situația...--Kun Kipcsak (discuție) 7 septembrie 2023 09:10 (EEST)
replies: text: Margareta, soția lui Alexandru cel Bun, a fost din ramura familiei Banffy din Alsólendva. Doar ulterior familia respectivă s-a unit cu familia Losonci, rezultând familia Losonci-Bánfi. Credeți-mă că am verificat înainte de a scrie. În orice caz, nu am putut constata nimic ciudat în chestiunea aceasta. Amănunte găsiți la :hu:Losonci család, respectiv la :hu:Bánffy család (alsólendvai). Cu stimă, --Mihai Andrei (discuție) 7 septembrie 2023 11:42 (EEST)
replies: text: :Mulțumesc! Informația asta mi-a scăpat...--Kun Kipcsak (discuție) 7 septembrie 2023 18:15 (EEST)
replies: text: ::În mod cu totul interesant, pe scutul heraldic medieval al familiei Bánffy de Alsolendva apare bourul. Ar trebui văzut dacă nu cumva bourul moldav nu provine de acolo. Istoriografia română zice că bourul ar fi fost adus din Maramureș, de familia lui Drag(oș). Toată problema este că familia Drăgoșeștilor nu a avut bourul în stemă, ci o suliță cu două stele. --Mihai Andrei (discuție) 7 septembrie 2023 18:39 (EEST)
replies: text: :::Interesantă descoperire. :-) Ce este drept, nu m-a preocupat să caut mai multe pentru că de istoria Transilvaniei mă feresc în general.--Kun Kipcsak (discuție) 7 septembrie 2023 19:43 (EEST)
Scutul cu bourul este probat în secolul XVI, ulterior deci... E poate posibil să exprime o formă de pretenție, dat fiind că există în raport cu secolul XVI, antecesori cu "os domnesc" ce derivă dintr-o ramura a familiei. Ar fi de notat, de asemenea, că extincția bourului (dependent de existența pădurilor) s-a produs în Ungaria în secolul XIII, anterior de Descălecare, deși unele exemplare au mai supraviețuit în nord-vestul Transilvaniei undeva până în intervalul secolelor XIV-XVI. În Moldova Occidentală bourul a supraviețuit până în secolul XVII. Este un argument suplimentar pentru faptul că, acel cap de bour de pe scutul familiei Banffy are mai degrabă origine estică, nu invers.--Accipiter Gentilis Q.(D) 10 septembrie 2023 02:02 (EEST)
thread_title:  Margareta
Discuție:Biserica Sfântul Nicolae din Bălinești

message: Este aproape de râul Siret.Se află în comuna Grămești,stul Bălinești,județul Suceava.  ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de 86.122.231.228 (discuție • contribuții).
thread_title: ''(adus de la [[Special:Permalink/4221471|Discuție:Mănăstirea Bălinești]])''
Discuție:Arcul de Triumf din București

message: Unde se pot gasi fotografii did timpul constructiei arcului de triumf de la Bucuresti?
De ce nu exista nici macar una pe wikipedia ??
2A02:2F01:7615:B000:5959:A9DA:2583:500F (discuție) 1 decembrie 2022 22:27 (EET)
replies: text: :Wikipedia trebuie să respecte drepturile de autor, fie cele ale unor fotografii fie cele ale unor edificii. Din acest motiv, precum și datorită faptului că Wikipedia se bazează pe voluntariat și nici măcar o singură virgulă nu apare aici de la sine, ceea ce vrem de la ea uneori trebuie să ne apucăm să facem cu propriile mâini, lăsând apoi altora să se bucure de munca noastră, sau poate să nu fie posibil.--Accipiter Gentilis Q.(D) 1 decembrie 2022 23:19 (EET)
thread_title:  Fotografii arc de triumf bucuresti din timpul constructiei
Discuție:Mausoleul de la Mateiaș

message: De ce nu ai curaj sa ti dai numele ....laşule Tiru Magdalena.C (discuție) 2 decembrie 2018 21:20 (EET)
thread_title:  Bai laşule....de ce susți...pe Adrian Radu...care isi insuseste meritele altora ...ca un infractor
Discuție:Biserica de lemn din Borșa din Jos

message: A ars, a luat foc 46.97.176.107 (discuție) 9 aprilie 2023 20:51 (EEST)
replies: text: Altă biserică de lemn din Borșa a ars, nu cea cu hramul Sfinții Arhangheli. --Mihai Andrei (discuție) 9 aprilie 2023 21:01 (EEST)
thread_title:  Nu mai e
Discuție:Biserica de lemn din Stoiceni

message: E destul de evident că în noua poză adăugața în articol și în listă turnul este diferit de celelalte imagini, din 2009. S-a schimbat într-adevăr arhitectura bisericii sau e vorba de o altă biserică într-una din poze? Dacă er alta, o putem identifica și corecta articolele? Mulțumesc.--Strainu (دسستي‎)   29 ianuarie 2020 16:05 (EET)
Sunt plecat, sunt 2 biserici in sat, in 2009 nu stiam, am aflat cativa ani dupa aceea, in poza noua e biserica monument istoric, am comunicat cu NF prin mail. Schimba te rog imaginea si in LMI (Tetcu)--109.166.137.222 (discuție) 29 ianuarie 2020 17:13 (EET)
replies: text: Modificat. -- Nicu Farcaș(mesaj) 29 ianuarie 2020 18:05 (EET)
thread_title:  Poză nouă
Discuție:Biserica de lemn din Borsec

message: Uitându-mă la fotografie îmi dau seama că biserica pare a fi tencuită pe zidărie (cărămidă, piatră  de carieră...) și nu prea duce a biserică de lemn.--Kunok Kipcsak (discuție) 27 decembrie 2018 00:31 (EET)
replies: text: :Se vede că e de lemn la P. 50 foto sus stânga de aici. A fost reacoperită în 1956 și pe la începutul anilor 1980, s-au făcut reparații semnificative (la acoperiș, la interior, la exterior, s-a izolat termic și fonic bolta și s-au făcut trotuare de protecție a zidurilor).--Accipiter Q. Gentilis(D) 27 decembrie 2018 02:01 (EET)
replies: text: ::Am ținut să constat aceste lucruri deoarece este o situație la Târgu Ocna unde Biserica Sfântul Nicolae este prezentată drept biserică de lemn pe un indicator turistic rutier, pe când se vede de la poștă că e din cărămidă și piatră, din totdeauna.--Kunok Kipcsak (discuție) 27 decembrie 2018 08:30 (EET)
thread_title:  Construcție: constatare
Discuție:Biserica de lemn din Comănești-Gănești

message: Dacă titlul este Comănești-Gănești, de unde ideea de Comănești-Suta? Există satul Comănești din comuna Gănești, care este mai spre Prut. Biserica de acolo este Biserica „Sfinții Arhangheli Mihail și Gavriil". Nu știu dacă acolo există și o biserică de lemn, dar articolul, așa cum este generat, creează confuzii! https://www.google.com/maps/@46.0951623,27.9713197,14.75z 2A02:2F0B:4116:B500:48A:67A:9CD4:6D4B (discuție) 28 septembrie 2022 12:47 (EEST)
thread_title:  Confuzii
Discuție:Biserica romano-catolică „Sfântul Emeric” din Ghelința

message: RO: Amintirea prezenței românilor din sat dovedesc existența sa timpurie, așa cum au demonstrat frescele din secolul al XIV-lea de pe pereții interiori.
HU:A falu közepén álló templom román kori emlékei bizonyítják korai létét, erre utalnak a belső falakon ma is látható 14. századi freskók is.
Propoziția în HU în RO  ar fi cam următoarea:
Existența timpurie a bisericii din mijlocul satului este indicată de rămășițele/urmele din perioada romanică, precum și de freșcele din secolul al XIV-lea de pe pereții interiori.
Se pare că ori una ori, alta este greșită.
93.115.175.159 (discuție) 4 aprilie 2024 10:55 (EEST)
thread_title:  Eroare de traducere
Discuție:Biserica reformată de pe Ulița Lupilor

message: Având în vedere discuția de mai sus ar trebui redenumit articolul Biserica reformată de pe Ulița Lupilor pentru a include orașul Cluj în titlu. Vezi de exemplu Biserica reformată din Cluj-Orașul de Jos. Nu am idee cum este corect, așa că vă rog pe dvs. să alegeți varianta corectă. --Donarius (discuție) 1 ianuarie 2019 17:17 (EET)
replies: text: Avem destule exemple de lăcașuri fără numele orașului în titlu (Biserica Neagră, Biserica Amzei, Biserica Aroneanu etc.). Biserica de pe Ulița Lupilor se poate înscrie în această serie. --Mihai Andrei (discuție) 1 ianuarie 2019 17:31 (EET)
replies: text: :Păi la Praga ați justificat că titlul vă induce în eroare și că trebuie specificat orașul. Cu ce e mai cunoscută Ulița Lupilor decât cartierul praghez Nove Mesto? --Donarius (discuție) 1 ianuarie 2019 17:39 (EET) P.S. Nu trebuia să separați discuțiile. Așa nu se înțelege la ce discuție fac referire mai sus.
thread_title: Titlu
Discuție:Comuna Viișoara, Cluj

message: Există o nepotrivire toponimică la articolul “Comuna Viișoara, Cluj” între capitolele “Toponimie” și “Istoric” pentru anul de referință 1318:
Toponimie
1318 Sarcedosi de Egwibeg
Istoric
Viișoara apare menționată din 1318, sub denumirea de Egerhegy E.Coman (discuție) 26 septembrie 2022 22:44 (EEST)
replies: text: : Siteul primăriei
replies: text: : Erdély, Bánság és Partium történeti és közigazgatási helységnévtára - Szabó M. Attila, altfel ca mai sus... Dumnezeu știe. Am pus sursa în pagină și am făcut corecturile necesare, dar am lăsat altcuiva să corecteze enumerarea de denumiri succesive, conform sursei puse.--Accipiter Gentilis Q.(D) 28 septembrie 2022 06:55 (EEST)
thread_title:  Nepotrivire toponimica
Discuție:Biserica de lemn din Ersig

message: Despre o renovare actuală în kitsch maramureșean:  https://m.facebook.com/story.php?story_fbid=1637955459719188&id=418498491664897 --Kun Kipcsak (discuție) 18 noiembrie 2020 11:32 (EET)
thread_title:  Ceva interesant
Discuție:Biserica „Sfânta Treime - Grecească” din Brașov

message: Denumirea corectă a ansamblului (și a bisericii) conform Listei Monumentelor Istorice este: Ansamblul bisericii "Sf. Treime”-Grecească din municipiul Brașov (respectiv Biserica "Sf. Treime”-Grecească)  Itineris55 (discuție) 1 iunie 2021 09:11 (EEST)
thread_title:  Denumirea corectă cf. LMI
Discuție:Lista monumentelor istorice din județul Brașov - G

message: Salutari, stie cineva daca exista o lista mai noua? De ex am fost la Ghimbav sa fac fotografii, toate casele sunt renumerotate, str Pietii 75 acum e str Pietii 11 etc. Nr 85 nici nu l-am gasit, baniuesc ca e cimitirul evanghelic (actualul Pietii 31), dar nu sunt sigur. Whitepixels (discuție) 21 mai 2022 19:51 (EEST)
replies: text: @Whitepixels nu există o listă mai nouă de 2015. La P:MI am explicat cum se poate actualiza lista pe baza ordinelor de ministru, dar asta afectează doar adaugirile sau declasarile.

text: Experiența arată însă că direcțiile județene de cultură nu actualizează toate datele când lucrează la versiunea nouă, ci doar adaugă întrările noi și eventual numele. Cea mai bună abordare e să căutați după cod și sau denumire pe internet și să faceți potrivirea vizual. Strainu (دسستي‎)   21 mai 2022 23:57 (EEST)
replies: text: :OK, multumesc! Robotul mai actualizeaza lista de imagini, sau trebuie sa le bag in lista manual dupa incarcare la Commons? Whitepixels (discuție) 22 mai 2022 17:46 (EEST)
Am identificat nr 85, e asta, dar sincer nu mi se pare monument istoric, poate un smecheras l-a demolat, sau numarul e trecut gresit in lista. Whitepixels (discuție) 27 mai 2022 10:51 (EEST)
thread_title:  Actualizare
Discuție:Biserica cnezilor Cândea din Sântămăria-Orlea

message: --Paltini (discuție) 14 noiembrie 2018 14:00 (EET)
replies: text: Vedeți sursa monumenteromania.ro, care zice „cnezilor”. Am creat un redirect. //  Gikü  vorbe  fapte  14 noiembrie 2018 14:40 (EET)
Ne-am mai pricopsit cu un filolog, specialist în limba română. Ambele forme sunt corecte, și conform DEXului, iar forma inițială e cea folosită în documentele oficiale ale statului român (așa cum e el...).--Țetcu Mircea Rareș 14 noiembrie 2018 15:16 (EET)
thread_title: Biserica Cnejilor  Cândea  din...
Discuție:Gara Comănești

message: Calea ferată Târgu Ocna-Comănești–Ghimeș a fost finalizată în 1899 iar în articol este menționat anul 1892 la finalizarea gării Comănești. Sigur nu este o greșeală? Plus că în infocasetă arată din nou anul 1899 la deschiderea gării.--Kunok Kipcsak (discuție) 7 decembrie 2018 23:21 (EET)
replies: text: Logic, primind comanda în 1898, arhitectul a trebuit să facă proiectul și constructorul să ridice clădirea. Deci, e imposibil ca gara să fie finalizată în 1892, înainte de a primi comanda. Sursa este evident în eroare. Prin urmare voi elimina data din textul articolului. Mulțumesc pentru atenționare, nu am fost atent la neconcordanța între aceste date.--Miehs (discuție) 8 decembrie 2018 01:14 (EET)
replies: text: :Mulțumesc și eu pentru implicare.--Kunok Kipcsak (discuție) 8 decembrie 2018 08:35 (EET)
thread_title:  Anul finalizării
Discuție:Furnalul din Govăjdia

message: Aceasta afirmatie cum ca Govajdia ar fi contribuit la constructia turnului Eiffel este doar o legenda urbana inventata in perioada comunista.
Exista mai multe puncte care sustin ca aceasta afirmatie este doar o legenda urbana:
1-Turnul Eiffel este construit dintr-un aliaj de fier numit fier pudlat iar cuptoare de pudlaj nu au existat niciodata la Govajdie, aici producandu-se doar fonta(un material casant complet inadecvat pentru constructii de asemenea dimensiuni).
2-In cartea sa despre turnul Eiffel, Gustave Eiffel mentioneaza sursele materialelor, atelierele si companiile implicate in constructia turnului. Govajdia nu apare mentionata.
3-Distanta enorma pe care ar fi trebuit transportat materialul produs la Govajdie, sunt aproape 2000km de la Govajdie la Paris. Un transport pe o asemenea distanta nu ar fi fost practic si nici economic dat fiind faptul ca vorbim de secolul XIX iar infrastructura de transport nu era foarte dezvoltata in perioada respectiva.
4-Franta si Imperiul Austro-Ungar nu aveau cele mai bune relatii in perioada constructiei turnului, fiind chiar in razboi cu doar 28 de ani inaintea inceperii constructiei turnului. Fierul fiind un produs strategic in perioada respectiva, Imperiul Austro-Ungar nu ar fi permis un astfel de schimb economic.
5-Scrie pe turn ca metalul folosit a fost produs de uzinele Fould-Dupont din Pompey, Franta. :) 194.39.218.19 (discuție) 16 noiembrie 2022 18:45 (EET)
thread_title:  Govajdia si turnul Eiffel - legenda urbana
Discuție:Biserica de lemn din Groși, Arad

message: Articolul acesta are vreo logică? --Mihai Andrei (discuție) 6 februarie 2010 15:18 (EET)
thread_title:  ''(adus de la [[Special:Permalink/3998813|Discuție:Biserica de lemn din Groși I, Arad]])''
Discuție:Palatul Băncii Naționale din Arad

message: Unele surse afirmă că palatul a fost proiectat de arh. Lajos Szántay, altele de arh. József Hubert.
Principalul material documentar care susține varianta Lajos Szántay este un CV în care Szántai declară că a lucrat la proiectul băncii, dar acel CV însoțea o cerere de revizuire a pensiei. Nu este clar dacă a fost proiectantul principal, sau doar a lucrat la proiect. Informația a fost diseminată de Florica Sarca, care însă nu este nici arhitect, nici istoric, ci teolog/jurnalist. Site-ul pe care a publicat, miscarea-aradeana.ro, este mort. Informația dată de ea apare în „Adevărul” , dar este posibil ca jurnalistul s-o fi preluat cum a scris ea. Nici alte site-uri, care au preluat materialul, ca vestic.ro, nu-l mai au.
Alte site-uri ca prourbe.ro (introdus inițial în articol chiar de Silenzio), precum și aradcityguide.ro susțin că arhitectul ar fi fost József Hubert, informație preluată și de hu:wp. Căutând pe net după surse maghiare pentru "Hubert József" am găsit că Banca Austro-Ungară (Osztrák–Magyar Bank) a contactat o serie de arhitecți importanți, între care și pe Hubert József, pentru a-i proiecta sedii ale filialelor. Hubert József a proiectat filiala din Nagykanizsa, dar nicăieri n-am găsit că ar fi proiectat și pe cea din Arad. În acest context nu-mi dau seama de unde provine informația din aradcityguide.ro.
Înclin să cred că, într-adevăr, Lajos Szántay a fost proiectantul (deși era cam nou în branșă în acel moment), dar nu pentru că o spune sursa Sarca, ci pentru că o spune „Arhitectura”. Dacă nu sunt obiecții voi actualiza atât articolul de față, cât și lista monumentelor istorice din Arad. --Turbojet  4 mai 2019 20:29 (EEST)
thread_title:  Despre arhitectul care l-a proiectat
Discuție:Palatul Kohn din Arad

message: Nu există „perioadă geometrică” a Secessionului Vienez (dacă există undeva această clasificare, ar trebui citată sursa). Chiar dacă Secessionul vienez a subzistat până în 1939 (naziștii i-au pus capăt), perioada definitorie de la început din jurul lui Gustav Klimmt a durat puțin, iar arhitecții participanți la mișcare nu au avut declarat „stil geometric” (unele din clădiri foloseau forme clar definite geometric, cum este chiar clădirea Seccesion sau biserica lui Otto Wagner). Palatul Kohn nu este în stil Secession. Stilul este eclectic (elemente arhitecturale din mai multe stiluri combinate) amestecat cu istoricist (sună cam neromânește, fiind derivat din cuvântul „historismus”) datorită prezenței masive a elementelor neo-romanice de pe clădire. Un stil nu este definit de câteva elemente izolate de ornamentație (cărămida aparentă nu era folosită ca material de ornament secession, ci ceramica: faianța, maiolica iar ungurii foloseau mult invenția pyrogranitului de Zsolnay din Pecs). Suprafețe de cărămidă între ferestre erau des folosite în arhitectura de sfârșit de sec. XIX de toate stilurile. Ticka nistor (discuție) 5 martie 2024 09:39 (EET)
thread_title:  Încadrarea stilistică a Palatului Kohn - eclectic / istoricist