Discuție Wikipedia:Titluri de articole

message: Aș vrea să stabilim un lucru. Atunci cînd titlul articolului este de fapt titlul unei opere literare, științifice etc., se pun în titlu ghilimele sau nu? Avantaje și dezavantaje:
* Dacă nu punem ghilimele, atunci sînt cazuri (multe) cînd nu se înțelege din titlu dacă e vorba de opera respectivă ori despre noțiunea din numele ei: Luceafărul este poezia sau astrul?
* Dacă punem ghilimele (și apare problema: ce fel de ghilimele, simple sau românești?), atunci de cîte ori legăm articolul respectiv în alt articol trebuie să punem și ghilimelele: "Scrisoarea a III-a".
Ambele situații se pot rezolva, una prin dezambiguizări, cealaltă prin bara verticală din legături. Dar trebuie să ne hotărîm cum facem. --AdiJapan 6 noiembrie 2005 13:53 (UTC)
replies: text: Doamne, feri! Mai complicäm vieatza!?! Färä ghilimele, cä-i mai usor de aflat articolele. - Waelsch 4 ianuarie 2006 19:27 (EET)
Da, discuția pe tema asta s-a cam răcit și între timp mi-am dat și eu seama că fără ghilimele e mult mai bine. --AdiJapan ☎ 4 ianuarie 2006 19:44 (EET)
thread_title:  Ghilimele 

message: Am rescris secțiunea aceasta aproape complet. Ideea de bază este că am propus o metodă de a decide care formă a titlului este de preferat, cea cu articol hotărît sau fără? Cea la plural ori la singular? Propunerea mea constă în a "testa" titlul punîndu-l în expresia "articol despre [...]". De exemplu merge să spui "articol despre tătari", dar nu merge "articol despre tătar", deci varianta de plural este de preferat. Și așa mai departe. Aștept comentarii. --AdiJapan ☎ 4 ianuarie 2006 19:16 (EET)
thread_title: Singular sau plural? Articulat sau nearticulat?

message: Am început o nouă dezbatere despre denumirile în metal. Vedeți:
Discuție:Metal (muzică)
Mulțam. - George
thread_title:  Metaluri 

message: Există situații cînd același titlu de articol se poate scrie în două grafii diferite, ambele corecte. Am avut de curînd o discuție pe tema filosofie - filozofie (aici) și întotdeauna asemenea discuții sînt lungi și anevoiase (și aproape inutile).
Întrucît pînă la urmă e vorba de o convenție (pentru că se poate face redirect de la celălalt titlu) va trebui să găsim o metodă simplă prin care să decidem rapid ce variantă alegem.
Propunerea mea sună cam așa:
#Dacă ambele grafii sînt permise de dicționare, s-o alegem pe cea recomandată de dicționare (cea la care se află definiția cuvîntului). Propun ca dicționar de referință să fie luat DEX 1998, la care toată lumea are acces online și care este complet și suficient de nou. Aș fi propus DOOM2, care e și mai nou, dar DOOM2 nu face recomandări, pentru că nu conține definiții, și pur și simplu menționează care forme sînt considerate corecte, fără a acorda prioritate vreunei forme.
#Dacă numai o formă figurează în dicționar, o vom alege pe aceea. Situația apare de exemplu la grafia cu â sau î.
#Pentru titluri care nu sînt cuvinte ci nume de persoane, locuri, etc., ne-ar trebui acces la o enciclopedie românească, cea mai recentă.
#Dacă nu ne ajută nici enciclopedia, numele originare din limbi cu grafie latină se vor copia exact, iar cele din limbi cu alte sisteme de scriere se vor translitera conform cu regulile stabilite. Pentru numele de locuri care la origine au mai multe variante, se dă prioritate limbii oficiale sau majoritare.
#Abia dacă titlul nu poate fi decis folosind regulile de mai înainte apar probleme și trebuie luat fiecare caz în parte.
Aș vrea să am consensul celorlalți editori înainte de a introduce aceste prevederi între convențiile pentru denumiri. De asemenea aș vrea să știu pe ce enciclopedie românească ne putem baza. Aștept opiniile voastre. — AdiJapan ☎ 24 martie 2006 08:03 (EET)
replies: text: Dex 98 e prea vechi si prea incomplet. Sä-mie fie cu iertare. - Waelsch | Dă-mi de veste. 24 martie 2006 23:40 (EET)
replies: text: :În ultimii 8 ani ortografia nu cred că s-a schimbat substanțial. Dar ok, propune unul mai nou și mai bun. — AdiJapan ☎ 25 martie 2006 05:57 (EET)
thread_title: Variante ortografice

message: Trebuie curățată limba la "Scrierea cu majuscule". E foarte greu de citit. Rares 29 octombrie 2006 10:40 (EET)
thread_title:  majuscule 

message: Ar trebui separate linkurile de titluri (sau create și linkuri fără diacritice, care să ducă la aceleași articole), pentru că linkurile cu diacritice nu sunt recunoscute în părți importante ale Internet-ului. (Exemplu: am încercat să dau link spre un articol ro.wikipedia care conținea "ă" și "ș" într-un mail și am constatat că GMail, deși afișează caracterele corect, nu le recunoaște ca făcând parte din link și subliniază textul numai până la prima literă "specială". Mai știu că Yahoo! nici măcar nu reprezintă corect caracterele, ci le "traduce" în coduri HTML neinterpretabile, afișate textual de browser.)
Dacă "Ideea pe care se bazează aceste convenții este aceea de a facilita într-o măsură cât mai mare posibilă găsirea unui articol pornind de la subiectul lui.", atunci cu siguranță linkurile ro.wikipedia trebuie să fie transmisibile pe Internet prin servicii de e-mail atât de populare ca GMail și Yahoo!.
—Donjoe 1 aprilie 2007 09:56 (EEST)
thread_title:  Titlurile se regăsesc în legături... 

message: Dacă scriem un articol despre o melodie, titlul articolului va fi titlul melodiei (eventual cu dezambiguizări în paranteză), nu traducerea acestuia în română, nu?
Că m-am trezit că cineva a redenumit unele dintre articolele create de mine. -- Andreyyshore (discuție) 26 februarie 2010 18:50 (EET)
replies: text: Dacă titlul are o versiune românească încetățenită atunci se pune aceea, chiar dacă originalul e în altă limbă. De exemplu un articol despre piesa lui Strauss „An der schönen blauen Donau” trebuie să stea la titlul „Dunărea albastră”, pentru că așa e cunoscută piesa în scrierile românești. La fel stau lucrurile și la filme, romane etc. Dacă în schimb nu există un titlu românesc va trebui să punem titlul original, ceea ce e neplăcut pentru cititori chiar dacă e vorba de o limbă de circulație internațională, dar mai ales dacă nu este. — AdiJapan 26 februarie 2010 20:13 (EET)
replies: text: :Mulțumesc. S-a rezolvat problema (era vorba de un cântec pop, de fapt, trei). -- Andreyyshore (discuție) 28 februarie 2010 17:45 (EET)
replies: text: ::Totuși, când e vorba de melodii în limbi care nu folosesc alfabetul latin, cred că cel mai bine ar fi să traducem acele titluri. Și la Wikipedia în engleză se procedează la fel: ex. :en:No Time (Serebro song) pentru o piesă care se cheamă Ne Vremya (scris cu chirilice), deși chiar există o variantă oficială în engleză a acelei piese denumită „Sexing U”. --Danutz (discuție) 23 ianuarie 2011 02:30 (EET)
replies: text: :::Mulțumesc pentru răspuns, dar am găsit și câteva contraexemple: :en:Probka, :en:Angel si ti, :en:Kolibelnaya dlya vulkana, :en:Na inat. Așa că nu mă pot hotărî dacă ar trebui să redirecționez Anghel si ti la Ești un înger, Ești un înger (cântec de Miro) sau Ești un înger (cântec de Miroslav Costadinov). Dar cele redirecționate includeau două cântece în engleză și unul în olandeză, deci nu exista vreun motiv. —  Andreyyshore  discuție  contribuții  24 martie 2011 16:22 (EET)
thread_title:  Titluri de melodii 

message: Am fost surprins negativ de titluri și redirecturi scrise în limbi străine, de ex.: Gau, Regierungsbezirk, Al Treilea Reich, Bundesland, browser și multe altele. Ba mai mult, sunt de părere că nici unul dintre aceste cuvinte nu are șanse să intre în limbă în viitorul apropiat. Toate titlurile de acest soi ar trebui după părerea mea redenumite folosind numai cuvinte românești, iar articolul Wikipedia:Titluri ar trebui completat în mod corespunzător cu o interdicție de botezare a articolelor cu nume străine.
Excepție o fac desigur toate cuvintele de proveniență străină preluate deja în l. română, cum ar fi: land, bundeswehr, wehrmacht, führer, link, maus, copyright, feedback, care toate sunt îndreptățite ca titlu de articol. Pentru a face diferența se poate consulta dexonline.ro.
Prin absurd, dacă titlurile străine se "legiferează", atunci după aceeași logică ar trebui să permitem drept titluri toate cuvintele din toate limbile, ceeace ar duce la o harababură inutilă.
Cine e de acord cu redenumirile în română? Și sunt și alte păreri? SALVE! --NeaNita (discuție) 12 ianuarie 2011 21:47 (EET)
replies: text: Browser cel puțin este FOARTE folosit în română în ziua de azi, navigator e aproape inexistent. Nu ar trebui să ne limităm la dicționare, fiindcă limba o ia întotdeauna acestora. La fel pentru "Al treilea Reich", e o expresie încetățenită, mulți neștiind nici măcar ce înseamnă reich - a se vedea numărul de rezultate de pe Google. Deci nu, nu sunt de acord cu o regulă generală. Situațiile trebuie studiate de la caz la caz.--Strainu (دسستي‎)   12 ianuarie 2011 22:50 (EET)
replies: text: :Titlul oricărui articol trebuie să fie denumirea încetățenită a subiectului respectiv în publicațiile de specialitate românești. Dacă terminologia românească a preluat cuvinte străine --- chiar dacă dicționarele nu le consideră a face parte din lexicul românesc --- atunci adoptăm și noi aceleași cuvinte străine. Wikipedia nu și-a propus să „corecteze” starea de fapt din terminologia diferitelor domenii, ci doar să preia ceea ce există.

text: :Putem cel mult să dăm prioritate termenilor românești dacă aceștia sînt deja folosiți în paralel cu cei străini și dacă au un uz mai mult decît marginal. — AdiJapan 13 ianuarie 2011 03:31 (EET)
Văd că Danutz a început să redenumească articole cf. glosarului de traduceri Microsoft. Mie mi se pare o idee foarte proastă, deoarece se favorizează o sursă mai mult sau mai puțin de încredere în defavoarea specialiștilor. Un exemplu nefericit este Malware, redenumit Software rău intenționat. Toate companiile de securitate îl numesc malware , singurul loc unde e folosit "software rău intenționat" în mod constant fiind la Microsoft. Un alt exemplu e Emoticoană/Emotigramă, aflat în aceeași situație. Aș vrea să-i rog pe toți cei care consideră greșite titlurile în engleză să caute mai întâi pe google, eventual să deschidă o discuție în pagina asociată.--Strainu (دسستي‎)   17 ianuarie 2011 00:28 (EET)

text: Subscriu. Doar pentru că un termen sună "mai românește" decât altul nu înseamnă că este cel încetățenit și că trebuie să redenumim articolele după acesta. Limbile, inclusiv româna, se îmbogățesc constant cu neologisme, unele preluate din alte limbi chiar în forma originală. Nu este o rușine (sau e irelevant dacă unii o consideră o rușine - importante sunt sursele, nu preferințele noastre). --Urzică (discuție) 17 ianuarie 2011 00:56 (EET)
replies: text: : Sunt pentru o abordare caz cu caz, preferand totusi romana ori de cate ori e posibil. Pentru ca una e Browser, sau Al Treilea Reich (pana nu m-am dus sa vad pagina in forma actuala nici n-am stiut cum ii spune de fapt, acum am invatat si cred ca forma actuala e mai buna) si alta e GIS care-i un acronim dintr-o limba straina. Nici n-am stiut ce sa fac cand am vazut asa ceva... Am marcat pagina pentru curatenie ca mai sunt si alte probleme, de exemplu bibiografia pare pur si simplu copiata din versiunea engleza, un pic de la inceput, un pic de la sfarsit si un pic de pe la mijloc.Csiborg.mirco (discuție) 17 ianuarie 2011 23:34 (EET)
Văd că au început să nu se mai cunoască regulile Wikipedia. Pentru cei care nu le-au citit sau le-au uitat: SURSELE sunt cele care primează, după cum a spus mai sus și Adi. Scopul Wikipediei nu este să inventeze cuvinte, ci să redea ce spun sursele. --Cezarika1 17 ianuarie 2011 19:37 (EET)

text: Chiar dacă le-am avea, ar fi imposibil să indicăm sursele pentru fiecare cuvânt, expresie și afirmație. Și totuși  Cezarika1, Strainu, Urzică și AdiJapan m-au convins. În special pentru titluri, care sunt atât de importante, în cazurile de dispută trebuie cerute SURSELE pentru gradul de încetățenire al titlului susținut. SALVE! --NeaNita (discuție) 18 ianuarie 2011 19:21 (EET)
replies: text: :Un exemplu bun de cum nu se face este „dialogul” de la Discuție:Regierungsbezirk, de unde cu greu poți extrage câteva surse (și nici alea în română). În rest doar păreri și comentarii personale. Când nu există traduceri susținute cu surse de încredere, termenul nu se traduce. Simplu, nu?—Sebimesaj 19 ianuarie 2011 18:17 (EET)
Și eu sunt de acord aici cu AdiJapan, în măsura în care un termen este folosit - adică avem destule surse de încredere care să-l folosească - ar trebui să preferăm titlul românesc. În momentul de față limba engleză este foarte populară în România (mai ales în științele noi) și ăsta e motivul pentru care multă lume folosește termenii englezești. De exemplu programele de software în limba română sunt folosite doar în 30% din cazuri. De aceea e practic imposibil să avem termeni românești folosiți mai des decât cei englezești. 
Dar atunci când totuși termenul românesc e folosit (chiar dacă nu este cel mai folosit, pentru că noi nu putem cuantifica exact cât de tare este folosit) și găsim și un număr mare de surse credibile care să-l folosească (v. cazul termenului de software rău intenționat) atunci eu zic că trebuie să preferăm termenul românesc pentru că această Wikipedie este de limbă română și nu este o Wikipedie a românilor. Haideți să ne certăm (în surse bineînțeles) pe care termen românesc să-l alegem, nu dacă să alegem un termen englezesc sau românesc. Acolo unde nu există termeni românești (pentru că termenul este prea nou), ok, folosim termenul englezesc (v. jailbreak (iOS), articol create chiar de mine), nu inventăm traduceri. Când vom avea un număr important de surse care să folosească traduceri românești pentru termenul de jailbreak (dacă vom avea vreodată), vom muta articolul la denumirea existentă în română.
Până la urmă, așa ca o curiozitate, doar 23,3% dintre români folosesc Wikipedia în română iar 68,4% folosesc Wikipedia în engleză , deci putem presupune că cei 23% care folosesc Wikipedia în română sunt în general oameni care nu cunosc engleza (sau preferă oricum să citească în română și nu în engleză, chiar dacă știu engleza) și sunt mult mai predispuși să folosească software localizat în limba română (în Moldova Wikipedia în română e cam la fel de accesată ca Wikipedia în engleză; iar Wikipedia în rusă, cât amândouă împreună). --Danutz (discuție) 23 ianuarie 2011 02:51 (EET)
thread_title: Titluri în limbi străine???

message: Încă de la începutul proiectului, dar parcă tot mai frecvent în ultima vreme, avem discuții aprinse în legătură cu alegerea variantei potrivite pentru titlul articolelor. Lista de mai jos cuprinde cazuri concrete la care fie am avut deja discuții (sau încă sînt în desfășurare), fie este posibil să avem de acum înainte. Lista nu se vrea completă, ci doar să cuprindă tipuri cît mai diverse de astfel de situații. Vă rog chiar s-o completați. Într-o parte din cazuri e ușor să alegem varianta optimă de titlu; aceste cazuri pot fi utile în a le rezolva pe cele dificile.
*Olanda / Țările de Jos (statul european)
*Regatul Unit al Marii Britanii și al Irlandei de Nord / Regatul Unit / Anglia / Marea Britanie (statul care include printre altele și Scoția)
*Statele Unite ale Americii / Statele Unite / America (țara)
*Coasta de Fildeș / Côte d'Ivoire
*Birmania / Myanmar
*Georgia / Gruzia
*Beijing / Pekin
*Seghedin / Szeged
*Jula / Giula / Gyula
*Bécs / Viena
*Thessaloniki / Salonic
*Leipzig / Lipsca
*Cluj-Napoca / Cluj
*Cascada Niagara / Cascadele Niagara/ Cascadele râului Niagara
*Software rău intenționat / Malware
*Calculator / Computer / Ordinator
*Maus / Mouse
*Sit / Site / Sait
*Sit web / Site web / Website / Web site
*Octet / Byte / Bait
*Filozofie / Filosofie
*Porc / Sus scrofa domesticus
*Măr / Malus domestica
*Grapefruit / Grepfrut / Grefă
*Inimă / Cord
*Retronim / Retronym
*Portmanteau / Cuvânt telescopat / Cuvânt-valiză
*Matia Corvin / Matei Corvin și variantele cu Corvinul
*Ioan de Hunedoara / Iancu de Hunedoara / Ioan Huniade / Ioan Corvin etc.
*Ștefan cel Mare / Ștefan cel Mare și Sfânt / Ștefan al III-lea
*Isus din Nazaret / Isus Cristos / Iisus Hristos și combinații
*George Topîrceanu / George Topârceanu
*Nicolae Densusianu / Nicolae Densușianu
*Boris Elțin / Boris Ielțin / Boris Elțîn / Boris Elțân și combinații
*Aromâni / Macedoromâni / Armâni
*Țigani / Romi
*Tokio / Tokyo
*Pluto / Pluton (planeta)
*Technețiu / Tehnețiu
*Aspirină / Acid acetilsalicilic
*Etanol / Alcool etilic
*Flacăra violetă / Flacăra violet
*Limba neerlandeză / Limba olandeză
*Graiul muntean / Subdialectul muntean
*Rezistor / Rezistență (componenta electrică)
*Condensator / Capacitor / Capacitate (componenta electrică)
*Bobină / Inductor (componenta electrică)
*Capacitanță / Capacitate electrică (mărime fizică)
*Pernopter / Aeroglisor / Hovercraft
*Lucru mecanic / Lucru (mărime fizică) / Lucrul forței
*Ecuație pătratică / Ecuația de gradul al doilea
*Masă / Greutate (mărimea exprimată în kg)
(Ordinea variantelor e la întîmplare.)
Scopul listei și al discuției de aici este să identificăm acele criterii care ne pot ghida în alegerea titlului potrivit. Este cu siguranță imposibil să stabilim o metodă precisă care să funcționeze automat în toate cazurile posibile, dar ce putem face este să găsim o serie de tipuri de argumente care pot fi aduse; apoi cîntărirea argumentelor va trebui făcută la fiecare caz în parte. În final vom adăuga în îndrumarul de față aceste tipuri de argumente, să servească drept ghid în luarea deciziilor.
În cursul numeroaselor discuții am identificat deja cîteva tipuri de argumente. De remarcat totuși că nici unul dintre ele nu este suprem, ci alegerea trebuie făcută printr-o justă cîntărire. De altfel divergențele de opinii între noi apar exact atunci cînd argumentele se bat cap în cap.
*Ponderea în surse. Cu cît frecvența unei variante în surse de încredere e mai mare, cu atît e mai potrivită pentru a fi aleasă ca titlu.
*Uzul actual. Chiar dacă o variantă a dominat în sursele vechi, ceea ce contează este varianta preferată în prezent.
*Poziții explicite. Ținem cont dacă specialiștii se pronunță explicit în favoarea sau în defavoarea unei variante.
*Termen românesc. Preferăm termenii românești în defavoarea celor străini, de exemplu în domenii care evoluează rapid.
*Tipul de publicație. Au cîștig de cauză publicațiile care se apropie de stilul de expunere enciclopedic, cum sînt lucrările științifice, față de publicațiile de alte stiluri, de exemplu textele religioase, beletristice sau uneori cele jurnalistice.
*Uzul comun. Preferăm termenii pe care îi înțeleg mai ușor cititorii, de exemplu denumirile comune de plante, animale, substanțe chimice etc., față de denumirile de strictă specialitate.
*Ambiguități. Evităm termenii care au mai mult de un sens și riscă să fie interpretați diferit de cititori.
*Nume de persoane. Dăm prioritate variantelor de nume preferate de purtătorii lor.
*Dicționar. Preferăm variantele care au fost alese de autorii dicționarelor ca făcînd parte din lexicul limbii literare.
*Lungime. Preferăm titlurile concise.
*Consecvență. În cazul subiectelor care fac parte din serii (județe, rîuri, competiții sportive, premii Nobel etc.), preferăm o sintaxă comună a tuturor titlurilor din aceeași serie.
*Neutralitate. Acolo unde diferitele puncte de vedere se manifestă prin diferite variante de titlu, preferăm varianta cea mai neutră.
*Termeni oficiali, diplomatici. Preferăm denumirile folosite în documente oficiale și în relațiile diplomatice, care sînt mai potrivite pentru a nu răni sentimentele nimănui.
Aceiași termeni pe care îi preferăm în titluri sînt de recomandat și în corpul articolului (și în celelalte articole), deși la unele categorii de subiecte este acceptabil ca în corpul articolului să folosim alte denumiri, mai scurte. Fiindcă ne aflăm aici să vorbim totuși numai de titluri.
Disputele legate de titluri nu vor dispărea. Să încercăm totuși să facem puțină ordine în aspectele pe care le luăm în considerare în astfel de discuții. — AdiJapan 22 februarie 2011 12:20 (EET)
replies: text: Mersi pt. această recapitulare concisă și f. utilă. Doar că ultimul exemplu "Masă / Greutate (mărimea exprimată în kg)" este greșit, cei doi termeni din fizică nefiind de loc echivalenți, și greutatea măsurându-se în "kilograme-forță" (și "newton"), nu în "kilograme". SALVE! --NeaNita (discuție) 22 februarie 2011 15:21 (EET)
Este o discuție foarte interesantă, în care fiecare domeniu merită cântărit pe îndelete. Voi mai reveni în cadrul discuției, deocamdată aș vrea să propun o ordine a importanței pentru denumirile geografice. Dacă unul sau mai multe surse nu amintesc de acel loc, se trece la criteriul următor din listă:
# Denumirea din ghidul stilistic al UE 
# Denumirea de pe saitul MAE
# Denumirea din publicații românești de specialitate
# Denumirea din alte surse de limbă română
# Denumirea din publicații străine de specialitate
# Alte surse
Am favorizat sursele oficiale atât din motivul amintit de Adi mai sus, cât și pentru că există o tendință de uniformizare între ziare și sursele oficiale, ceea ce crește probabilitatea ca publicul larg să cunoască acel loc sub numele din sursele oficiale.--Strainu (دسستي‎)   22 februarie 2011 16:41 (EET)

text: NeaNita, așa este, masa și greutatea înseamnă lucruri diferite, dar există și oameni care spun greșit greutate în loc de masă. Astfel exemplul în sine nu e greșit, ci doar foarte simplu de rezolvat: corect este masă. La fel, sensuri diferite au și Statele Unite și America, Anglia și Regatul Unit, rezistor și rezistență, și alte cîteva. De-asta spuneam că lista conține și situații evidente, unde e ușor să alegem titlul bun, pentru că astfel de situații ne ajută să stabilim criterii și pentru cazurile dificile. Aș prefera să nu discutăm aici cazuri individuale totuși, ci doar să găsim criterii generale.

text: Strainu, cred că într-adevăr pentru denumirile geografice trebuie să dăm prioritate surselor oficiale, din cauza asta disputele pot exista mai degrabă la nume foarte rar utilizate sau la nume schimbate recent și încă neîncetățenite.

text: Am completat seria cu Cluj-Napoca / Cluj și Georgia / Gruzia. — AdiJapan 22 februarie 2011 18:29 (EET)
thread_title: Terminologie

message: În urmă cu două luni am avut o dispută (colegială) cu  referitoare la necesitatea scrierii cu caractere italice (cursive) a titlurilor unor articole referitoare la specii de animale, atunci când titlul articolului este chiar denumirea științifică (în limba latină) a speciei respective. Deși argumentele dânsului nu m-au convins, nu am mai insistat, unele articole din acel domeniu rămânând cu titlul scris cu italice, altele (mai vechi) cu titlul scris cu caractere normale.
Vreau să ridic însă o problemă similară: dacă în interiorul articolelor numele operelor literare, al filmelor și al operelor muzicale se scriu cu caractere italice (cursive), ar fi cazul ca și titlurile articolelor care tratează astfel de subiecte să fie scrise cu caractere italice? (de exemplu Nunta Zamfirei în loc de Nunta Zamfirei?) --Bătrânul (discuție) 21 ianuarie 2013 12:04 (EET)
replies: text: Pentru mine răspunsul este Da, toate cuvintele care într-un articol sunt scrise cu caractere cursive ar trebui să apară la fel în titlul articolului. E drept că la ro-wp nu există (încă) o astfel de îndrumare însă ne-am putea inspira de la en-wp, respectiv capitolul Italics and other formatting din :en:Article titles. Pentru articolele vechi o soluție ar fi inserarea formatului  de către un robot (dacă robotul poate identifica numele științifice ale speciilor). Pentru operele literare mi se pare cu mult mai dificil, poate doar manual. În cazul în care numai o parte din titlu este cu caractere cursive se poate utiliza formatul  (spre exemplu {{ pentru revista Signal. --Pocor (discuție) 21 ianuarie 2013 13:44 (EET)
replies: text: :Este bine că ați furnizat și „detaliile tehnice” (utilizarea formatelor  și  - sau Format:Titlu cursiv); poate că unii colegi nu știau de ele și s-ar fi apucat să facă redenumiri. Cât despre fondul problemei, să mai așteptăm, poate sunt și opinii diferite. Dacă se ajunge la consens (lucru rar pe Wikipedia.ro...) ar fi bine să introducem această recomandare și în cuprinsul articolului Wikipedia:Titluri. --Bătrânul (discuție) 21 ianuarie 2013 16:12 (EET)
replies: text: ::Din punct de vedere tehnic, titlurile nu se pot scrie cursiv, însă se poate forța afișarea în navigator prin metodele amintite mai sus.

text: ::Din punctul meu de vedere, atât titlurile cât și conținutul presupus a se scrie cursiv trebuie să urmeze aceeași direcție, adică cea a caracterelor cursive. Nu există un argument logic pentru care, în corpul articolului, pentru aceeași noțiune, să se folosească scrierea cu italice, iar în titlu nu.—Sebimesaj 22 ianuarie 2013 00:49 (EET)
replies: text: :::De acord cu propunerea de scriere/afișare cu caractere italice, în titlul articolelor, a denumirilor științifice din latină (nu numai în biologie, recent a avut loc o discuție despre genuri și specii de nori) precum și a titlurilor de opere (nu numai literare). În plus, aceleași norme ar trebui aplicate și tuturor cuvintelor și expresiilor din limbi străine neasimilate în limba română (care nu figurează în dicționarele limbii române). Este vorba de cea mai mare parte a articolelor din :Categorie:Cuvinte și fraze în limba latină, dar și din alte limbi (ex:  Drag queen,  Moros y Cristianos,  Ich bin ein Berliner, etc.). Indicații în acest sens, care se referă inclusiv la titlul articolelor, se găsesc și în Wikipedia:Manual de stil#Cuvinte și texte în limbi străine. --Pafsanias (discuție) 22 ianuarie 2013 20:35 (EET)
===Propunere===
A trecut o săptămână de la deschiderea acestei discuții și se pare că ne îndreptăm către un consens. Sunteți de acord să introducem în cuprinsul paginii de îndrumare Wikipedia:Titluri următorul text?

text: Titlurile articolelor al căror subiect este scris cu caractere italice/cursive (conform îndrumărilor Wikipedia) se scriu și ele cu caractere italice. Pentru aceasta, este indicată utilizarea formatului . 
Textul respectiv (eventual formulat mai concis) ar putea fi introdus în secțiunea Alte recomandări. --Bătrânul (discuție) 28 ianuarie 2013 09:55 (EET)
replies: text: :De acord. --Pafsanias (discuție) 28 ianuarie 2013 11:14 (EET)

text: :De acord, adaugând și formatul  (pentu titlurile care conțin paranteze).--Pocor (discuție) 28 ianuarie 2013 13:07 (EET)
replies: text: ::Corect, am uitat de el, deși l-am folosit de curând la Infernul (Dante). --Bătrânul (discuție) 28 ianuarie 2013 13:31 (EET)
replies: text: :::De acord. Și în plus, eu aș adăuga o legătură internă către paragraful „Cuvinte și texte în limbi străine”, astfel:
replies: text: ::::Titlurile articolelor al căror subiect este scris cu caractere italice/cursive (conform îndrumărilor Wikipedia) se scriu și ele cu caractere italice. Pentru aceasta, este indicată utilizarea formatului .

text: :::De asemenea  este doar o redirecționare către .—Sebimesaj 28 ianuarie 2013 14:05 (EET)
replies: text: ::::E posibil sa fie o doar o redirecționare către  însă efectele acestor formate nu sunt aceleași cu cele ale formatului . Dacă în titlu după paranteză există o literă cu diacritice, formatul  nu acționează (am încercat să utilizez acest format la Signal (revistă), la care utilizasem deja , și la Voronej (râu) - doar test ! - și efectul a fost zero). La titlurile cu paranteze dar fără diacritice  acționează fără probleme.--Pocor (discuție) 28 ianuarie 2013 15:31 (EET)
De acord cu ultima reformulare propusă de Sebi (cu rezerva că legătura internă de la „conform îndrumărilor Wikipedia” trimite doar la (Wikipedia:Manual de stil#Cuvinte și texte în limbi străine, nu și la celelalte categorii de titluri despre care discutăm aici). Nu îmi dau acum seama cum ar trebui procedat cu trimiterea către , acesta fiind un „cuvânt magic” care funcționează, dar a cărui descriere apare numai pe Wikipedia în limba engleză: :en:Help:Magic words. --Bătrânul (discuție) 28 ianuarie 2013 15:47 (EET)

text: :O propunere întârziată: Mă întreb dacă în categoria denumirilor științifice din latină nu intră și articolele din domeniul astronomiei: Alpha Andromedae, Alpha Centauri A, Alpha Columbae, Alpha Draconis, Beta Centauri, Gamma Columbae, Gamma Centauri, Delta Columbae, Epsilon Tauri, Eta Carinae, Tau Ceti, etc. Poate că ar trebui solicitată și opinia celor de la Proiect:Astronomie. --Pafsanias (discuție) 28 ianuarie 2013 17:25 (EET)
replies: text: ::Nu este deloc întârziată (propunerea), dar ne îndepărtăm de la scopul acestei discuții, care este unul pur tehnic: modul de scriere al unor titluri al căror subiect este scris cu caractere italice/cursive (conform îndrumărilor Wikipedia). Completarea sau modificarea acelor îndrumări ar trebui să facă subiectul altor discuții. Din același motiv și propunerea lui Sebi (cu legătura internă la Wikipedia:Manual de stil#Cuvinte și texte în limbi străine) mi se pare limitativă. --Bătrânul (discuție) 28 ianuarie 2013 18:42 (EET)
replies: text: :::OK, am înțeles. Pentru propunerea de principiu, mi-am dat deja acordul. La detalii tehnice nu mă pricep. --Pafsanias (discuție) 28 ianuarie 2013 19:33 (EET)
Tipic pentru Wikipedia.ro: o propunere minoră de introducere a unei noi fraze în pagina de îndrumare Wikipedia:Titluri, toată lumea (patru utilizatori...) e de acord în principiu, dar tot nu suntem în stare să ajungem la un consens. Propunerea avea ca scop evitarea unui „război de reveniri” în cazul scrierii cu caractere italice a unor titluri dele articole. Ca urmare, voi folosi pe cont propriu  la unele articole la care am contribuit sau pe care le urmăresc. Vă doresc numai bine și cât mai multe contribuții de calitate. --Bătrânul (discuție) 31 ianuarie 2013 09:16 (EET)

text: :De ce vi se pare că „nu suntem în stare să ajungem la un consens” ? Aveți mai sus acordul altor trei utilizatori (fie și numai „de principiu”). Ca inițiator al discuției și al propunerii, ar trebui să efectuați modificarea în textul îndrumării. Oricum, ea a început să fie aplicată și de dumneavoastră și de domnul Pocor, fără nici o reacție contrară din partea comunității... Fiți curajos! --Pafsanias (discuție) 1 februarie 2013 09:00 (EET)
replies: text: ::Am numai acordul dvs..  nu este de acord cu utilizarea formatului , iar Sebi dorește o legătură internă la „conform îndrumărilor Wikipedia” care să trimită doar la Wikipedia:Manual de stil#Cuvinte și texte în limbi străine, nu și la celelalte categorii de titluri despre care s-a discutat aici. Oricum, mulțumesc pentru susținere. --Bătrânul (discuție) 1 februarie 2013 09:21 (EET)
replies: text: :::Mi-am exprimat deja acordul atât în privința utilizării literelor cursive pentru titluri cât și în cea a utilizării formatului . Am evidențiat doar faptul că acest format dă răteuri când în titlu există litere cu diacritice cu speranța că cineva priceput în programare va fi capabil să corijeze aceste erori. În final cred că nu avem într-adevăr nevoie de formatele  și , cuvântul magic DISPLAYTITLE fiind suficient. Dacă am dori, de exemplu, ca titlul articolului să apară în acest fel: Facultatea de Istorie a Universității din București, nu avem nimic altceva de făcut decât să copiem după cele două puncte cuvintele puse în format wiki: . Fără parameri ezoterici și eficient, fără erori! Faptul că nu există pagina de descriere a acestui cuvânt magic nu ar fi o piedică, o simplă propoziție și un exemplu introduse în pagina de îndrumări sunt suficiente pentru a înțelege folosirea lui. --Pocor (discuție) 7 februarie 2013 14:02 (EET)
=== Titluri nori ===
Am fost rugat să-mi dau cu părerea, deci o dau, că nu-s zgârcit: sunt de acord ca titlurile operelor de artă să fie scrise cursiv, de asemenea,  denumirile în limbi străine pot fi scrise cursiv, atunci când există și un corespondent în limba română. Exemplu: Lup hain (Canis lupus ferox). :)) 
Dar nu sunt de acord să se scrie denumirea norilor cursiv, deoarece aceste denumiri sunt termeni tehnici fără corespondenți în limba română sau într-o altă limbă. Aceasta a fost hotărârea O.M.M.-ului. Acceptarea scrierii sub forma Cumulonimbus, ar impune scrierea termenului Nicovală cursiv. Cuvântul cumulonimbus și celelalte denumiri de nori au fost adoptate în limba română, ca atare. Cele bune, --Silenzio (discuție) 15 februarie 2013 03:41 (EET)

text: Am verificat și eu în două ediții ale DEX și, într-adevăr, majoritatea denumirilor de nori sunt acum substantive în limba română. Ca paranteză: o rescriere de tipul Nicovală nu ar atrage nicio reacție pe Wikipedia (deși ar ignora o îndrumare). Eu am creat în mod ostentativ redirecturi cu ortografie greșită (de ex. Nicolae Copernic) ca protest pentru faptul că politica privitoare la redirecționările cu nume greșit nu a fost clarificată - bineînțeles, nicio reacție... --Bătrânul (discuție) 15 februarie 2013 09:59 (EET)
replies: text: :Mea culpa pentru introducerea formatului „titlu cursiv” în articolele referitoare la genurile de nori. Ceea ce părea prima facie un cuvânt latinesc s-a dovedit, mutatis mutandis, un substantiv comun din limba română. Am greșit, mizând a priori pe acordul autorului articolelor, căruia i-am comunicat modificarea post factum. Voi efectua manu propria toate corecturile necesare pentru o justă restitutio in integrum. Aș dori să știu dacă și titlul Altostratus undulatus trebuie restaurat în întregime sau numai pe jumătatea lui din limba română. Dacă nu putem ajunge la un consensus omnium, sunt gata să accept și decizia unui cvorum considerat satisfăcător. (Inutil să adaug că vă rog să interpretați acest text cum grano salis). --Pafsanias (discuție) 15 februarie 2013 16:21 (EET)
thread_title: Scriere titluri cu caractere italice (cursive)

message: A trecut o săptămână de la deschiderea acestei discuții și se pare că ne îndreptăm către un consens. Sunteți de acord să introducem în cuprinsul paginii de îndrumare Wikipedia:Titluri următorul text?
replies: text: Titlurile articolelor al căror subiect este scris cu caractere italice/cursive (conform îndrumărilor Wikipedia) se scriu și ele cu caractere italice. Pentru aceasta, este indicată utilizarea formatului . 
Textul respectiv (eventual formulat mai concis) ar putea fi introdus în secțiunea Alte recomandări. --Bătrânul (discuție) 28 ianuarie 2013 09:55 (EET)
replies: text: :De acord. --Pafsanias (discuție) 28 ianuarie 2013 11:14 (EET)

text: :De acord, adaugând și formatul  (pentu titlurile care conțin paranteze).--Pocor (discuție) 28 ianuarie 2013 13:07 (EET)
replies: text: ::Corect, am uitat de el, deși l-am folosit de curând la Infernul (Dante). --Bătrânul (discuție) 28 ianuarie 2013 13:31 (EET)
replies: text: :::De acord. Și în plus, eu aș adăuga o legătură internă către paragraful „Cuvinte și texte în limbi străine”, astfel:
replies: text: ::::Titlurile articolelor al căror subiect este scris cu caractere italice/cursive (conform îndrumărilor Wikipedia) se scriu și ele cu caractere italice. Pentru aceasta, este indicată utilizarea formatului .

text: :::De asemenea  este doar o redirecționare către .—Sebimesaj 28 ianuarie 2013 14:05 (EET)
replies: text: ::::E posibil sa fie o doar o redirecționare către  însă efectele acestor formate nu sunt aceleași cu cele ale formatului . Dacă în titlu după paranteză există o literă cu diacritice, formatul  nu acționează (am încercat să utilizez acest format la Signal (revistă), la care utilizasem deja , și la Voronej (râu) - doar test ! - și efectul a fost zero). La titlurile cu paranteze dar fără diacritice  acționează fără probleme.--Pocor (discuție) 28 ianuarie 2013 15:31 (EET)
De acord cu ultima reformulare propusă de Sebi (cu rezerva că legătura internă de la „conform îndrumărilor Wikipedia” trimite doar la (Wikipedia:Manual de stil#Cuvinte și texte în limbi străine, nu și la celelalte categorii de titluri despre care discutăm aici). Nu îmi dau acum seama cum ar trebui procedat cu trimiterea către , acesta fiind un „cuvânt magic” care funcționează, dar a cărui descriere apare numai pe Wikipedia în limba engleză: :en:Help:Magic words. --Bătrânul (discuție) 28 ianuarie 2013 15:47 (EET)

text: :O propunere întârziată: Mă întreb dacă în categoria denumirilor științifice din latină nu intră și articolele din domeniul astronomiei: Alpha Andromedae, Alpha Centauri A, Alpha Columbae, Alpha Draconis, Beta Centauri, Gamma Columbae, Gamma Centauri, Delta Columbae, Epsilon Tauri, Eta Carinae, Tau Ceti, etc. Poate că ar trebui solicitată și opinia celor de la Proiect:Astronomie. --Pafsanias (discuție) 28 ianuarie 2013 17:25 (EET)
replies: text: ::Nu este deloc întârziată (propunerea), dar ne îndepărtăm de la scopul acestei discuții, care este unul pur tehnic: modul de scriere al unor titluri al căror subiect este scris cu caractere italice/cursive (conform îndrumărilor Wikipedia). Completarea sau modificarea acelor îndrumări ar trebui să facă subiectul altor discuții. Din același motiv și propunerea lui Sebi (cu legătura internă la Wikipedia:Manual de stil#Cuvinte și texte în limbi străine) mi se pare limitativă. --Bătrânul (discuție) 28 ianuarie 2013 18:42 (EET)
replies: text: :::OK, am înțeles. Pentru propunerea de principiu, mi-am dat deja acordul. La detalii tehnice nu mă pricep. --Pafsanias (discuție) 28 ianuarie 2013 19:33 (EET)
Tipic pentru Wikipedia.ro: o propunere minoră de introducere a unei noi fraze în pagina de îndrumare Wikipedia:Titluri, toată lumea (patru utilizatori...) e de acord în principiu, dar tot nu suntem în stare să ajungem la un consens. Propunerea avea ca scop evitarea unui „război de reveniri” în cazul scrierii cu caractere italice a unor titluri dele articole. Ca urmare, voi folosi pe cont propriu  la unele articole la care am contribuit sau pe care le urmăresc. Vă doresc numai bine și cât mai multe contribuții de calitate. --Bătrânul (discuție) 31 ianuarie 2013 09:16 (EET)

text: :De ce vi se pare că „nu suntem în stare să ajungem la un consens” ? Aveți mai sus acordul altor trei utilizatori (fie și numai „de principiu”). Ca inițiator al discuției și al propunerii, ar trebui să efectuați modificarea în textul îndrumării. Oricum, ea a început să fie aplicată și de dumneavoastră și de domnul Pocor, fără nici o reacție contrară din partea comunității... Fiți curajos! --Pafsanias (discuție) 1 februarie 2013 09:00 (EET)
replies: text: ::Am numai acordul dvs..  nu este de acord cu utilizarea formatului , iar Sebi dorește o legătură internă la „conform îndrumărilor Wikipedia” care să trimită doar la Wikipedia:Manual de stil#Cuvinte și texte în limbi străine, nu și la celelalte categorii de titluri despre care s-a discutat aici. Oricum, mulțumesc pentru susținere. --Bătrânul (discuție) 1 februarie 2013 09:21 (EET)
replies: text: :::Mi-am exprimat deja acordul atât în privința utilizării literelor cursive pentru titluri cât și în cea a utilizării formatului . Am evidențiat doar faptul că acest format dă răteuri când în titlu există litere cu diacritice cu speranța că cineva priceput în programare va fi capabil să corijeze aceste erori. În final cred că nu avem într-adevăr nevoie de formatele  și , cuvântul magic DISPLAYTITLE fiind suficient. Dacă am dori, de exemplu, ca titlul articolului să apară în acest fel: Facultatea de Istorie a Universității din București, nu avem nimic altceva de făcut decât să copiem după cele două puncte cuvintele puse în format wiki: . Fără parameri ezoterici și eficient, fără erori! Faptul că nu există pagina de descriere a acestui cuvânt magic nu ar fi o piedică, o simplă propoziție și un exemplu introduse în pagina de îndrumări sunt suficiente pentru a înțelege folosirea lui. --Pocor (discuție) 7 februarie 2013 14:02 (EET)
thread_title: Propunere

message: Am fost rugat să-mi dau cu părerea, deci o dau, că nu-s zgârcit: sunt de acord ca titlurile operelor de artă să fie scrise cursiv, de asemenea,  denumirile în limbi străine pot fi scrise cursiv, atunci când există și un corespondent în limba română. Exemplu: Lup hain (Canis lupus ferox). :)) 
Dar nu sunt de acord să se scrie denumirea norilor cursiv, deoarece aceste denumiri sunt termeni tehnici fără corespondenți în limba română sau într-o altă limbă. Aceasta a fost hotărârea O.M.M.-ului. Acceptarea scrierii sub forma Cumulonimbus, ar impune scrierea termenului Nicovală cursiv. Cuvântul cumulonimbus și celelalte denumiri de nori au fost adoptate în limba română, ca atare. Cele bune, --Silenzio (discuție) 15 februarie 2013 03:41 (EET)
replies: text: Am verificat și eu în două ediții ale DEX și, într-adevăr, majoritatea denumirilor de nori sunt acum substantive în limba română. Ca paranteză: o rescriere de tipul Nicovală nu ar atrage nicio reacție pe Wikipedia (deși ar ignora o îndrumare). Eu am creat în mod ostentativ redirecturi cu ortografie greșită (de ex. Nicolae Copernic) ca protest pentru faptul că politica privitoare la redirecționările cu nume greșit nu a fost clarificată - bineînțeles, nicio reacție... --Bătrânul (discuție) 15 februarie 2013 09:59 (EET)
replies: text: :Mea culpa pentru introducerea formatului „titlu cursiv” în articolele referitoare la genurile de nori. Ceea ce părea prima facie un cuvânt latinesc s-a dovedit, mutatis mutandis, un substantiv comun din limba română. Am greșit, mizând a priori pe acordul autorului articolelor, căruia i-am comunicat modificarea post factum. Voi efectua manu propria toate corecturile necesare pentru o justă restitutio in integrum. Aș dori să știu dacă și titlul Altostratus undulatus trebuie restaurat în întregime sau numai pe jumătatea lui din limba română. Dacă nu putem ajunge la un consensus omnium, sunt gata să accept și decizia unui cvorum considerat satisfăcător. (Inutil să adaug că vă rog să interpretați acest text cum grano salis). --Pafsanias (discuție) 15 februarie 2013 16:21 (EET)
thread_title:  Titluri nori 

message: Adaug o propunere nouă spre dezbatere și pentru a fi adăugată în secțiunea Standardizare, rubrica Articole despre seriale de televiziune: Titlurile serialelor TV atunci când necesită o dezambiguiaze să conțină între paranteze (serial TV).  Nu (film serial) fiindcă filmul serial nu este serial de televiziune. Nu varianta (serial de televiziune) pe care o consider prea lungă. --_florin DF 13 martie 2014 17:08 (EET)
thread_title:  Standardizare Titluri Seriale TV 

message: Am găsit un asemenea caz.
* Adrian Ionescu (fotbalist 1958)
* Adrian Ionescu (fotbalist 1985)
Există o variantă mai bună de titlu pentru cele două articole? —  Ark25  (discuție) 24 martie 2014 05:25 (EET)
replies: text: Am găsit la EN.WP un caz similar: :en:Zoltán Kovács:

text: * :en:Zoltan Kovács (footballer born 1954)

text: * :en:Zoltán Kovács (footballer born 1973)

text: —  Ark25  (discuție) 24 martie 2014 05:32 (EET)

text: ce părere aveți de Adrian Ionescu (fotbalist, n. 1958) - mai pe scurt --_florin DF 24 martie 2014 07:18 (EET)
replies: text: : Mi se pare o idee bună. Să vedem dacă mai au și alții idei sau păreri. —  Ark25  (discuție) 24 martie 2014 13:18 (EET)
Când găsesc exemple de asemenea articole, adaug aici:
* Nicolae Mișu — Nicolae Mișu (II)
—  Ark25  (discuție) 7 decembrie 2014 10:51 (EET)
thread_title:  Articole biografice - același nume, aceeași ocupație 

message: Există pagini de dezambiguizare de genul Ciobanu (nume) și redirectări de genul Grosu (nume). Văd că există o varietate oarecum excedentară a denumirilor:
# Pop (nume de familie)
# Sorin (prenume)
# Ilie (nume) - poate fi atât nume de familie cât și nume de botez
# Diomede (nume feminin)
# Corina (nume propriu)
# Crețu (nume de persoană)
# Nelson (nume de persoane)
Cred că cel mai bine ar fi să păstrăm doar primele trei variante. Eventual și a patra variantă. Celelalte ar trebui redenumite. Ce părere aveți?
Aici lista cu cele excedentare:
# Diomede (nume feminin)
# Corina (nume propriu)
# Crețu (nume de persoană)
# Gamov (nume de persoană)
# Neamțu (nume de persoană)
# Negru (nume de persoană)
# Sasu (nume de persoană)
# Nelson (nume de persoane)
Pt. amatorii de statistici: am găsit în total vreo 70 de pagini de genul acesta, dintre care vreo jumătate sunt redirectări.
—  Ark25  (discuție) 6 decembrie 2014 04:26 (EET)
replies: text: Cred că articolul Diomede (nume feminin) a fost creat cu acest titlu pentru a se evita confuzia dintre cele patru personaje mitologice feminine și marele erou etolian Diomede. Oricum astfel de discuții, dacă se urmărește redenumirea unor articole, ar trebui purtate punctual, pe pagina de discuții a articolelor respective. --Bătrânul (discuție) 7 decembrie 2014 19:02 (EET)
thread_title:  Dezambiguizări de nume și prenume 

message: Sunt perfect de acord cu propunerea lui AdiJapan de mai sus, care este inclusă în actuala politică: „Scriu un articol despre...”. Însă interperetarea „mă mănâncă”. Evident că „Scriu un articol despre Dunărea” nu respectă această indicație din politică. Am mai spus asta la cafenea, mi s-a dat dreptate de către Sebi și cu atât am rămas. Adică trebuia să mut eu articolul? O fac, dar vine apoi Gicü, Ionutzmovie sau chiar Andrei și zic post-factum că ei cred că e altfel?
Una dintre situațiile „fierbinți” sunt titlurile formate din două sau mai multe cuvinte. Ex. funcție exponențială. Ia să vedem: „scriu un articol despre funcție exponențială” sau „scriu un articol despre funcția exponențială”? Este numai una, nu o funcție exponențială oarecare dintre mai multe. „Scriu un articol despre funcție trigonometrică”, sau „Scriu un articol despre funcțiile trigonometrice”? Sunt mai multe, nu doar una. Dacă titlul este la singular pare că articolul este despre una din funcții, dar nu se știe care. Că „tangenta este o funcție trigonometrică” dă bine la legături interne? Pentru asta există redirecționările.
Deoarece, totuși recomandarea este să se prefere titlurile nearticulate, propun completarea secvenței spuse de AdiJapan așa: „Scriu un articol despre (un/o) ...”. Dacă sună bine semantic cu articolul nehotărât, sunt de acord cu singularul. Dacă nu, se decide cu expresia fără articolul din paranteză. În opinia mea „Scriu un articol despre o încălzire globală” semantic nu sună bine, deoarece nu este vorba despre o încălzire dintre multe, ci despre un fenomen anume, bine definit. --Turbojet 22 aprilie 2015 20:27 (EEST)
thread_title:  Din nou despre singular și plural, articulat sau nu 

message: În urma discuției de aici și a experienței personale am remarcat că nu există o convenție privind includerea anilor în articole. Astfel, avem cel puțin trei tipuri de denumiri care cuprind ani:
* Constituția RASS Moldovenești (1925) - cu paranteză
* Constituția României din 1938 - cu din, fără paranteză
* Campionatul Mondial de Fotbal 1930 - fără din
Aceeași problemă o ridică și multe dintre categorii, de această dată fiind folosite variantele din și în, ce-i drept cu în predominând, de ex. :Categorie:Orașe în Armenia‎ dar și :Categorie:Orașe din Statele Unite ale Americii‎, :Categorie:Orașe în Europa dar și :Categorie:Localități din Europa. La care dintre variante ne oprim?—  Ionutzmovie  discută  7 octombrie 2015 20:46 (EEST)
replies: text: Au mai avut loc de multe ori discuții referitoare la din vs. în, de exemplu aici și aici. Deși au fost aduse argumente în favoarea prepoziției „din” („în” fiind o traducere superficială a englezescului in), nu s-a ajuns la consens (ca de obicei...) --Bătrânul (discuție) 7 octombrie 2015 21:17 (EEST)
replies: text: :În acest caz, n-ar putea fi o soluție viabilă forma cu anul în paranteze (ca în primul exemplu)? SenatorulX (discuție) 9 octombrie 2015 11:39 (EEST)
Campionatul Mondial de Fotbal nu ar trebui inclus în discuție, deoarece în cazul său anul este inclus în denumirea oficială . Titlul actual mi se pare un compromis bun între claritate, exprimare naturală și denumirea oficială. Cred (dar n-am verificat) că aceeași logică se aplică la toate sporturile.--Strainu (دسستي‎)   9 octombrie 2015 18:04 (EEST)
Aduc și eu în discuție un caz, la fel de ramificat:
*Recensământul populației din 2011 (România)
*Recensământul populației din 2004 din Transnistria
*Recensământul Statelor Unite ale Americii din 2010
și un alt caz:
*Inundațiile din România (2010)
*Inundațiile din China din 2013
Eu înclin spre forma titlurilor fără paranteze, cu prepoziția din și anul pe ultimul loc: Constituția României din 1938 și Inundațiile din România din 2010. Probabil și pentru recensăminte la fel, Recensământul din România din 2011. --XXN, 9 octombrie 2015 19:41 (EEST)

text: După două săptămâni suntem în impas. La întrebarea pe care am pus-o nu a răspuns nimeni.

text: Campionatul Mondial de Fotbal este un caz, dar nu este singurul. Chiar și așa, denumirea aia invocată nu este una oficială. La început s-a numit Campionatul Mondial de Fotbal (în perioada 1930-1966). În perioada 1970-1998 s-a numit Cupa Mondială de Fotbal, iar din 2002 și până în prezent se numește Cupa Mondială FIFA. Denumirea de campionatul mondial este una generică. Uitați-vă la siglele fiecărei ediții și vă veți convinge.

text: Anul este pus diferit în funcție de ce Wikipedie vorbim. În engleză, germană, italiană este fără prepoziție, în franceză, spaniolă, portugheză este cu prepoziție. Teoretic, ar putea fi ...din 20xx sau o variantă mai scurtă ...(20xx).

text: Cu recensămintele situația este mai delicată. Denumirea Recensământul populației din 2004 din Transnistria mi se pare total nepotrivită. În acest caz, varianta cu anul în paranteze mi se pare foarte indicată. :Ar veni Recensământul populației din Transnistria (2004). În mod similar și cu Inundațiile din China din 2013.

text: Recensământul Statelor Unite ale Americii din 2010 mi se pare o aberație că doar nu se recenzează statele, ci populația acelor state.

text: Deci, teoretic, varianta „... din anul” ar fi bună doar în unele situații. Când avem ceva „din țara x” nu mai merge și „din anul y”. Și atunci, soluția ar putea fi cu anul în paranteze.

text: Asta e opinia mea. Acum, ziceți și voi cum credeți că ar fi mai bine. Dar, ar fi de dorit să găsim o soluție și s-o materializăm în normele Wikipedia.  ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de SenatorulX (discuție • contribuții).
replies: text: :Sunt și alte discuții și propuneri care trenează de ani de zile. În trecut a predominat „în”, apoi s-a optat pentru „din”, dar nu s-a ajuns la zi cu actualizarea. Eu susțin poziția lui XXN, cu titlurile fără paranteze, cu „din” și anul pe ultimul loc. Ce regulă ne impune să nu apară „din” repetat în titlu ca la Inundațiile din China din 2013? --GEO (discuție) 21 octombrie 2015 23:34 (EEST)
replies: text: ::OK, soluția nu este rea, dar ce facem când avem situații cum sunt Recensământul populației din 2004 din Transnistria, Inundațiile din China din 2013? Nu pot acum să spun că este o regulă anume, dar forma este una deranjantă, e aiurea. SenatorulX (discuție) 22 octombrie 2015 15:46 (EEST)
replies: text: :::Fie devine ultimul din virgulă, fie se folsoește paranteza pentru al doilea termen.—  Ionutzmovie  discută  22 octombrie 2015 15:49 (EEST)
replies: text: ::::Deci, ca să văd dacă am înțeles bine, zicem Recensământul populației, 2004, din Transnistria sau Recensământul populației din 2004 (Transnistria)? Mai degrabă Recensământul populației din Transnistria (2004). Prima este ridicolă. SenatorulX (discuție) 22 octombrie 2015 17:22 (EEST)
replies: text: :::::Mă gândeam la Inundațiile din China, 2013, cu anul la sfârșit despărțit prin virgulă.—  Ionutzmovie  discută  22 octombrie 2015 21:57 (EEST)

text: :::::Nu văd cum un titlu cu forma „Inundațiile din China din 2013” poate să pară „deranjant” și mai ales „aiurea”, dacă anume aceasta și este forma utilizată în vorbire. --XXN, 22 octombrie 2015 19:23 (EEST)
replies: text: ::::::Dacă expresia asta „dacă anume aceasta și este forma utilizată în vorbire” nu vi se pare deranjantă, atunci este de înțeles de ce nici cea menționată de mine nu vi se pare deranjantă. Dar..., e dezbatere și ne dăm cu părerea încercând să găsim formula cea mai potrivită. SenatorulX (discuție) 22 octombrie 2015 20:55 (EEST)
replies: text: :::::::Repetiția lui din din titluri este deranjantă (ca de altfel și din propoziția mea). Separarea anilor prin virgulă sau paranteză mi se pare în regulă.—  Ionutzmovie  discută  22 octombrie 2015 22:01 (EEST)
replies: text: ::::::::Folosirea parantezei sau a virgulei este deranjantă prin faptul că titlul devine prea fragmentat și își pierde cursivitatea. Nici la en.wp nu s-a ajuns la uniformizare. Pentru recensăminte este mai simplu astfel: Recensământul general al populației României din 1899. --GEO (discuție) 22 octombrie 2015 23:30 (EEST)
replies: text: :::::::::Numai simplu nu este... Titlul acela este foarte lung. Exemplul acela e singurul care conține România în denumirea oficială. Dar avem și Recensământul populației și al locuințelor din 2011. Unde și cum intercalăm România? Cu cel din Transnistria cum facem? Dar cu inundațiile? SenatorulX (discuție) 22 octombrie 2015 23:53 (EEST)
replies: text: :::::::::::Ca de obicei, eu îmi exprim opinia și atât. Nu caut să impun nimănui punctul meu de vedere. Ce decizii se iau, este problema Wikipediei, nu mă va afecta niciodată personal. --GEO (discuție) 23 octombrie 2015 02:16 (EEST)
replies: text: ::::::::::::Păi, spuneți-vă opinia ca să acoperim o plajă cât mai mare de situații. Nu cred că v-a acuzat cineva că vreți să impuneți un punct de vedere. E o dezbatere ca să găsim o soluție pe care să o materializăm (dacă se poate) într-o normă/regulă Wikipedia. De dorit ar fi să participe mai mulți la discuție, dar văd că mulți s-au dat la fund și apar numai atunci când redenumim articolele. Și parcă nu e corectă poziția asta. SenatorulX (discuție) 23 octombrie 2015 09:06 (EEST)
replies: text: ::::::::::::::Eu constat că sunt niște acuzații. --GEO (discuție) 23 octombrie 2015 12:57 (EEST)
Și ce se obține? Noi cădem de acord asupra unei forme și vine un nou-venit, pe care n-avem dreptul să-l lătrăm și face de capul lui. Apoi vine un mahăr, care redenumește tot după capul lui, că el oricum judecă mai bine și are argumente mai bune decât comunitatea. De aceea eu evit să discut astfel de lucruri mărunte până la o adică (redenumiri neconvenabile), și s-ar putea ca și alții să gândească la fel. Și cred că pe Wikipedia este mai important să aduci informație decât să te preocupe să schimbi forma celei deja existente. --Turbojet 23 octombrie 2015 11:00 (EEST)

text: Da, eu gândesc la fel. -- Victor Blacus (discuție) 23 octombrie 2015 11:24 (EEST)
replies: text: :Dvs puteți face o diferență între acuza dvs de a impune un punct de vedere pe care o insinuați aici și temerea mea de tergiversare exprimată acolo? Nu vi se pare că sunt două lucruri total diferite? Dacă este să vă acuz de ceva, o fac acum. Ar fi trebuit să faceți referire strict la ce spun eu, nu și la ce spun alții. Nu-mi puneți în cârcă și ce n-am făcut eu.

text: :Dacă noi cădem de acord asupra unei forme și nu o materializăm într-o normă/decizie pe Wikipedia normal că apar probleme (și cu noii veniți, și cu mahării). Eu dacă scriu un articol din categoria constituțiilor, de exemplu, cum ar trebui să-i scriu titlul? Mie mi s-a părut că exemplul ăsta, cu 3 feluri de titluri, dă o notă de dezordine. Dar dacă considerați că este OK nu stau în calea fericirii voastre. Faceți cum vreți și cu asta basta. SenatorulX (discuție) 23 octombrie 2015 15:45 (EEST)
replies: text: ::, de fapt acest lucru este o ușurare. Mă gândeam doar că poate există o normă lingvistică pentru acest aspect. Desigur că puteți scrie articolele cum doriți, unul cu din, altul cu virgulă, altul cu paranteze. De sus reiese acest lucru și faptul că nu contează forma atâta timp cât se fac articole noi. De altfel această discuție m-a inspirat să fac și câteva articole despre constituții.—  Ionutzmovie  discută  23 octombrie 2015 16:32 (EEST)
O întrebare simplă: de ce trebuie să existe reguli pentru orice? Sunt de acord că seriile de articole trebuie să aibă titluri uniformizate, dar ce legătură au titlurile constituțiilor cu cele ale campionatelor de fotbal? --Haptokar (discuție) 23 octombrie 2015 15:57 (EEST)

text: Nu neapărat pentru orice, dar în cazul ăsta dă impresia de haos, de „face fiecare după cum îl taie capul”.

text: Ambele categorii de articole includ și anul. Asta este legătura. SenatorulX (discuție) 23 octombrie 2015 16:39 (EEST)
replies: text: :Oricum, o îndrumare (și chiar o politică) nu face ordine în haos, deoarece pe Wikipedia nu se admite să fie bătută în cuie. Și nici pentru îndrumări, nici pentru politici nu există „law enforcement”, ele se pun în practică de către utilizatorii care consideră că merită, că așa e bine, altfel sunt literă moartă. În acest caz concret (ani în titluri, categorii și ce se mai poate imagina) opțiunea mea este lăsarea ca fiecare să facă cum crede, inclusiv să redenumească cum crede. --Turbojet 23 octombrie 2015 17:21 (EEST)
replies: text: ::Interesant. Poate află și Mihai care mi-a șters infocaseta de aici pe motiv că este din preistoria Wikipediei. Culmea este că varianta agreată de el este foarte rar întâlnită, iar cele cu infocasete jos sunt întâlnite des. Dar, te pui cu domnul administrator. Și de-ar fi singura situație. Păi, oameni buni, de unde să știu eu, utilizator oarecare, că nu se admite decât infocaseta agreată de ilustrul nostru coleg? Vedeți de ce am eu așteptări de la o mai bună reglementare?

text: ::În al doilea rând, dacă vă uitați cât de multe și lungi discuții sunt la Cafenea, ar trebui să nu mai fiți așa de reticenți că cineva dorește o clarificare prin normare a unor situații. Pentru că, garantat, vor mai fi situații similare și în viitor, iar cei care nu știu nu caută clarificările la Cafenea sau pe paginile de discuții, ci în politicile Wikipedia. SenatorulX (discuție) 23 octombrie 2015 22:56 (EEST)
replies: text: :::, dacă un format este învechit înainte de a-l scoate dintr-un articol, marcați-l cu  ca să știe cei care folosesc o astfel de casetă de succesiune pe care din ele să le folosească. Ele se folosesc des în toate variantele Wikipediei astfel că nu le trebuie să le scoatem, dar sunt de acord că trebuie să rămână una singură. În legătură cu discuția noastră, am creeat  cu mai multe articole pentru a vedea mai multe tipuri de titluri. Desigur că deja a sărit cineva binevoitor să uniformizeze înainte de finalizarea discuției.—  Ionutzmovie  discută  24 octombrie 2015 10:52 (EEST)
thread_title:  Ani în titlurile articolelor 

message: În secțiunea Articole biografice a acestei pagini de îndrumare se spune că: „Articolele biografice au ca titlu numele persoanei respective, scris în forma cea mai cunoscută în literatura de specialitate românească. Dacă persoana este mai cunoscută sub alte nume sau pseudonime se vor scrie și redirecturi de la aceste variante spre articolul principal”. Nu se înțelege clar: dacă persoana este mai cunoscută sub alte nume sau pseudonime, de ce titlul articolului să nu fie acel nume (sau pseudonim) mai cunoscut? Am impresia că redactorul paginii de îndrumare a vrut să spună că „dacă persoana mai este cunoscută și sub alte nume sau pseudonime se vor scrie și redirecturi de la aceste variante spre articolul principal”. Greșesc? Aștept opinii. Mulțumesc. --Bătrânul (discuție) 1 martie 2016 16:47 (EET)
replies: text: Nicio părere? Să trag singur concluzia că am dreptate? --Bătrânul (discuție) 18 martie 2016 17:46 (EET)
replies: text: :Păi, au trecut 10 zile de când ați făcut propunerea. În opinia unora de pe aici aveți consens tacit și puteți proceda la modificarea îndrumării.  --Turbojet 18 martie 2016 18:02 (EET)
replies: text: ::Mulțumesc pentru sugestie, dar „cine s-a fript cu ciorbă suflă și-n... politicile oficiale”. Prefer să mai aștept... --Bătrânul (discuție) 18 martie 2016 18:06 (EET)

text: Nu cred că trebuie să așteptăm aprobări sau consens pentru o evidentă eroare de exprimare. --Silenzio (discuție) 18 martie 2016 19:42 (EET)
thread_title:  Titluri articole biografice 

message: Aș dori să discutăm două probleme din acest domeniu. Toate articolele despre care vorbesc pot fi găsite în :Categorie:Transport public în România sau subcategoriile sale.
; Transportul public din ...
Există două tipuri de titluri aici: Transportul public din orașul X (Transportul public din orașul Alba Iulia) și Transportul public din X (Transportul public din Suceava). Având în vedere că toate orașele cu articol sunt de fapt municipii , faptul că există și comune cu transport public, dar și metoda cu „scriu un articol despre...”,  propun să le redenumim pe toate după modelul Transportul public din X.--Strainu (دسستي‎)   2 noiembrie 2017 14:41 (EET)
; Tramvaie/Troleibuze/Autobuze din ....
Și aici există mai multe variante: [Tip(pl)] în X (Autobuze în Constanța) și [Tip(sg)] din X (Tramvaiul din Galați) - observați că [Tip] poate fi la singular sau plural. Dacă în vs. din s-a mai discutat, în ceea ce privește folosirea pluralului, nu știu ce să zic: parcă nu merge „scriu un articol despre troleibuz[ul] din X”, dar „scriu un articol despre tramvai[ul] din X” sună la fel de bine ca „scriu un articol despre tramvaie[le] din X”. De asemenea, nu mi se pare că prepozițiile și folosirea pluralului se intercondiționează în vreun fel.--Strainu (دسستي‎)   2 noiembrie 2017 14:41 (EET)
replies: text: La alte categorii de articole, acolo unde există destule surse credibile pentru o denumire (cum se zice la WP:TLR) nu sunt probleme de acest fel (sau nu ar trebui să fie). În acest caz, sursele ar fi site-urile regiilor de transport din orașele respective și presa contemporană, dar aceste surse dau nume foarte amestecate, cam „după ureche”. Eu nu sunt o sursă de încredere, dar aș sugera Transportul public din X, unde X poate fi oraș sau municipiu. Nu cred să apară prea curând și articole despre transportul public din județe, dar dacă ar fi să fie, nu ar fi probleme de dezambiguizare, pentru că atunci s-ar folosi titluri de tipul Transportul public din județul X.

text: În ce privește al doilea tip de articole (Tramvaie/Troleibuze/Autobuze din ...) situația e mai complicată. Pentru autobuze și troleibuze susțin o derogare de la regula „singular și nearticulat” și folosirea pluralului articulat: Autobuzele din X și Troleibuzele din Y. La tramvaie e și mai delicat, deoarece este mult folosită în vorbirea curentă forma singular articulată Tramvaiul din Ploiești (oarecum asemănător cu Metroul din București). Desigur că aceste dileme ar putea fi evitate prin perifraze de tipul Liniile de autobuz din X sau Liniile de tramvai din Z, dar această abordare ar lungi titlul articolului respectiv. --Bătrânul (discuție) 2 noiembrie 2017 18:02 (EET)
replies: text: :Și eu știu, de când sunt pe Wikipedia, că titlul se alege pe criteriul „scriu un articol despre...”, încercând întâi singularul nearticulat, eventual cu articol nehotărât. Dacă nu sună corect (iar „[un] tramvai din...”, „[un] autobuz din...”, „o linie de... din...” nu sună corect aici), se testează variantele articulat (mai ales când este vorba despre un subiect unic, ca râul Olt), respectiv plural și plural articulat. Consider acesta un algoritm, nu o derogare. --Turbojet  3 noiembrie 2017 08:32 (EET)
replies: text: ::Și eu sunt de acord cu varianta Transportul public din X. De asemenea, Tramvaiul din X mi se pare cea mai corectă soluție. Cazul autobuzelor e poate un pic mai aparte, pentru că articolele se referă la vehiculele și liniile companiilor de transport public, iar titlul articulat Autobuzele din X ar implica faptul că acelea ar fi toate. Sunt totuși orașe în care există și operatori privați care folosesc microbuze sau chiar autobuze. Oricum, nu văd nici în aceste cazuri particulare o problemă, sub titlul Autobuzele din X se poate insera trimiterea: Acest articol se referă la autobuzele companiei de transport public X. Pentru autobuzele operatorului Z, vedeți [...]. Ca să rezum, Tramvaiul din X, Autobuzele din X, Troleibuzele din X mi se par variantele optime. Aș dori totuși ca discuția, dacă se ajunge la o concluzie, să ducă la redenumirea articolelor care nu se încadrează. --Nenea hartia (discuție) 4 noiembrie 2017 13:07 (EET)
replies: text: :::Cred că varianta propusă de , deși nu-i optimă, e cea mai practică în cazurile de față. --Donarius (discuție) 4 noiembrie 2017 15:08 (EET)
replies: text: ::::Subscriu la varianta lui . //  Gikü  vorbe  fapte  4 noiembrie 2017 15:37 (EET)
replies: text: :::::Nu cred că articolele ce descriu un mod de transport ar trebui să se refere doar la vehiculele/liniile unei singure companii. Mai degrabă aș vedea secțiuni după companie la care să trimită articolul despre compania respectivă. Totuși, asta nu ține de titlul articolului, e o discuție separată.--Strainu (دسستي‎)   7 noiembrie 2017 11:41 (EET)
Dacă nu mai apare nicio obiecție, voi începe mâine să uniformizez tot ce găsesc la: Transportul public din X, Tramvaiul din X', Autobuzele din X, Troleibuzele din X. Voi lăsa bineînțeles titlurile curente ca redirecționări. Dacă mai ratez articole, sunteți invitați să participați. Voi modifica de asemenea Wikipedia:Titluri pentru a adăuga concluziile discuției de față.--Strainu (دسستي‎)   7 noiembrie 2017 11:41 (EET)
thread_title:  Denumiri articole despre transportul public din România 

message: [adus de la Wikipedia:Cafenea]
thread_title:  Titluri explicative (Instituții cu nume de personalități) 

message: Înțeleg din această discuție că  sugerează că concluzia de mai sus trebuie extinsă să acopere toate denumirile de instituții și propune următoarea formulare:
Eu sunt de acord cu această abordare. --Silenzio (discuție) 28 noiembrie 2017 23:15 (EET)
replies: text: :Încă o chestiune: dacă Sfântul Nicolae este considerat personalitate (vezi în denumirile bisericilor), Sfânta Fecioară = Notre Dame nu este? Titlul Catedrala Notre-Dame din Paris ce este? Este o excepție de la regulă (atunci trebuie definită), sau este o decădere din rândul personalităților (atunci trebuie explicat de ce), sau este un titlu greșit conform noii reguli (atunci trebuie schimbat)? Având în vedere că în nicio limbă nu e cu ghilimele, bănuiesc că este o excepție. O definim? Cum: pe baza legăturilor iw, pe baza unei liste de excepții unde apare justificarea punctual sau cum altfel? --Turbojet  29 noiembrie 2017 00:16 (EET)
thread_title:  Denumire articole despre instituții 

message: :Discuția a fost mutată la Discuție:Calea ferată Podu Olt–Piatra Olt
thread_title:  Podul CFR de la Proieni județul Valcea 

message: Satisface acest titlu următoarea îndrumare (preluată din Wikipedia:Titluri de articole#Singular sau plural? Articulat sau nearticulat?)?
Context: Discuție:Palmares și statistici Novak Djokovic#Redenumire.
Mulțumesc. //  Gikü  vorbe  fapte  30 mai 2022 18:10 (EEST)
replies: text: Titlul nu respectă testul din politică: Scriu un articol despre Palmares și statistici Novak Djokovic sună absolut oribil. Strainu (دسستي‎)   27 iunie 2022 22:57 (EEST)
replies: text: :Mie îmi sună mai natural fără elipsă. Fără elipsă, titlul (care în cazul acesta ar fi Palmaresul și statisticile meciurilor lui Novak Djokovic) ar fi foarte clar. Este păcat ca titlul să fie lung, dar cuvintele se înțeleg mai ușor decât elipsele. Totuși, există publicații serioase care folosesc elipse în titlu, fie ele în română sau în altă limbă? --NGC 54 (discuție｜contribuții) 28 iunie 2022 19:09 (EEST)
replies: text: ::Elipsele sunt folosite în titlurile de la alte Wikipedii? --NGC 54 (discuție｜contribuții) 28 iunie 2022 19:09 (EEST)
replies: text: :::Eu zic totuși că este cazul să ne exprimăm corect în limba română, nu folosind un limbaj robotic, fără acorduri gramaticale. --Donarius (discuție) 28 iunie 2022 19:15 (EEST)
replies: text: ::::Elipsa este o figură de stil prezentă în limba română, iar propozițiile eliptice sau construcțiile eliptice în general sunt extrem de frecvente atât în vorbirea curentă cât și în literatură. Nu este un limbaj robotic, ci însemană că nu ai nevoie de mai multe cuvinte să înțelegi despre ce urmează să fie vorba în articol, se subînțelege. Propunerea Palmaresul și statisticile lui Novak Djokovic este incorectă, pentru că după cum spuneam și pe pagina de discuții, statisticile nu sunt ale lui Djokovic. A rămas doar propunerea Palmaresul și statisticile meciurilor lui Novak Djokovic, care este un titlu lung și încalcă și el recomandările pentru că este articulat. --Babu (discuție) 28 iunie 2022 20:11 (EEST)
replies: text: :::::Merge și „carierei” în loc de „meciurilor”, dacă nu vă place cum sună în prezent. --Donarius (discuție) 28 iunie 2022 20:38 (EEST)

text: :::::Articulările sunt interzise numai acolo unde se poate fără articulare. Palmaresul și statisticile meciurilor lui Novak Djokovic sună mai bine decât Palmares și statistici ale meciurilor lui Novak Djokovic (sau chiar Palmares și statistici ale meciuri de-ale lui Novak Djokovic :) ). --NGC 54 (discuție｜contribuții) 28 iunie 2022 22:26 (EEST)
replies: text: ::::::Ca să nu mai zic că Novak Djokovic este, de fapt, Novak Đoković. --Donarius (discuție) 28 iunie 2022 22:31 (EEST)
, titlul lung respectă testul, cred că ar trebui să-l folosiți pe acela, chiar dacă nu e ideal.  Strainu (دسستي‎)   28 iunie 2022 20:18 (EEST)
thread_title:  [[Palmares și statistici Novak Djokovic]]