lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Discuție:Isshin-ryu

message: doresc sa fac cunoscut tuturor ca acest text RESPECTA drepturile de autor si este autorizat de catre Andrei Trandaf! Pentru nelamuriri va rog intrebati la reprezentatntul legal al Okinawa Isshinryu Karate Romania : andyisshin@yahoo.com !
thread_title:  Drepturi de autor
Discuție:Maieutică

message: *Adus conținut de la :categorie:Maieutică
MAIEUTICA
Maieutica este arta extragerii unui anume continut informational coerent si corect, dintr-o minte inzestrata care il poseda fara a o stii, si care condusa abil prin intrebari bine formulate, avanseaza progresiv catre scoaterea la suprafata a adevarului cautat. 
Primul si cel mai celebru utilizator al maieuticii este considerat filozoful antic grec Socrate, dar cu siguranta cel care a adus arta maieuticii la cel mai inalt nivel este Platon, elevul lui Socrate.
Maieutica in semnificatia primara este arta mositului, a aducerii pe lume a noului nacut, in cele mai bune conditii cu minima suferinta.
Maieutica asa cum o intelege si aplica Platon se bazeaza pe teoria anamnezei, adica a posibilitatii reamintirii unei cunoasteri apartinand de mult timp umanului, introduse  si fixate candva in memoria fiecarui individ de catre zei, sau de catre cauze necunoscute. 
Aceasta cunoastere latenta si extrem de extinsa la unii oameni, poate fi reactualizata si recuperata prin dialog bine condus, prin intrebari ingenioase care extrag treptat din memoria investigata, cele cautate si dorite.
Se poate spune ca in toate dialogurile platonice se foloseste maieutica pentru a obtine adevarul cautat, din mintea partenerilor de dialog, numai ca in mod paradoxal, adevarul nu este descoperit de mintea celui interogat, ci de mintea celui care intreaba, adica a personajului Socrate sau a altui conducator de dialog. 
De regula Soctare deschide dialogul, el prezinta tema de discutie, indica partenerul sau partenerii participanti si incepe sa intrebe.
Cel interogat raspunde, dar de obicei raspunsurile nu ii convin celui care intreaba, nu rezista criticii acerstuia, si situatia se inverseaza. 
Cel care intreaba incepe sa sugereze el raspunsuri si cauta acordul partenerului la raspunsurile pe care le propune, acord de regula primit foarte usor. 
Dialogul se incheie fie prin gasirea raspunsului potrivit, care satisface pe cel ce cauta, fie prin imposibilitatea localizarii lui si amanarea cautarii cu alta ocazie.
Teoria anamnezei a fost privita din diferite perspective metafizice si stintifice, dealungul timpului, fie sustinuta ca o ideie promitatoare, fie respinsa ca nefireasca si nergumentabila logic.
In prezent anamneza nu mai este considerata o ipoteza viabila, dar metoda cautarii adevarului prin intrebari bine dirijate si analiza critica a raspunsurilor, inca se mai practica si uneori cu deplin succes. -- Pixi discuție 14 noiembrie 2007 11:38 (EET)
thread_title: Conținut
Discuție:Maria-Eugenia Olaru

message: Stilul secțiunii inițiale este unul pregnant PDV, stilul este unul total neenciclopedic, extras parcă dintr-un articol de prozelitism religios. Trebuie arătat care sunt creațiile notabile ale autoarei, conform criteriilor de notabilitate pentru biografiile persoanelor în viață eliminat secțiunile inutile și rescris totul pe un ton mai neutru.--Andreidiscuție 14 noiembrie 2007 16:07 (EET)
replies: text: Am scos secțiunea PDV din introducere. Păstrez însă formatul, împreună cu , pentru că articolul arată ca o recenzie a unui critic, punct de vedere unic.--Andreidiscuție 12 august 2008 03:12 (EEST)
thread_title: PDVN
Discuție Wikipedia:Sondaje/Isus din Nazaret

message: Cineva a descris o editare aşa: „Atenţie, sondajele sunt un instrument de atingere a consensului!!!”. Îmi aminteşte vechea zicală: Adame, voteaz-o pe Eva.
Din Talmud (nu sunt evreu... ): daca un sanhedrin (tribunal) dădea o sentinţă în unanimitate (12/12), ea nu era valabilă, se considera că a fost o prejudecată. --Turbojet 15 noiembrie 2007 08:32 (EET)
replies: text: Cum să ajungi la un consens dacă e de ales între 2 variante, Isus sau Iisus? Consensul ar putea fi Iiisus? :))-- Pixi discuţie 15 noiembrie 2007 08:39 (EET)
thread_title:  Consens ?
Discuție:Teoria relativității restrânse

message: propun sa se mute la Teoria relativității restrânse, deoarece avem Teoria relativității și Teoria relativității generalizate.--Arado 15 noiembrie 2007 12:04 (EET)
replies: text: Nu obiectez.--Andreidiscuție 15 noiembrie 2007 13:00 (EET)
thread_title:  Mutare 

message: La acest nivel viteza luminii e mai mica decît viteza orbitala a electronului 1s la elementul cu Z=137 (caz analizat de R. Feynmann) si viteza rotatiei de spin tot a electronului atomului de hidrogen.--MagnInd (discuție) 6 iunie 2010 00:00 (EEST)
replies: text: Titlul de secțiune Abateri la nivel microscopic și fraza La nivel microscopic o abatere o constituie viteza de spin a electronilor sunt absurdități. Teoria relativității retrânse, așa cum a fost formulată de Einstein, e o teorie clasică. Fenomenele la scară microscopică sunt descrise de teoria cuantică. Teoria cuantică relativistă a electronului a fost formulată de Dirac iar apoi a fost dezvoltată de Tomonaga, Schwinger și Feynman, sub numele de electrodinamică cuantică, pentru a include interacția electron-foton. Cu privire la acordul dintre prezicerile teoretice ale electrodinamicii cuantice și rezultatele experimentale citez din Feynman: QED – the strange theory of light and matter:
replies: text: :As of 1983, the theoretical number was 1,00115965246, with an uncertainty of about 20 in the last two digits; the experimental number was 1,00115965221, with an uncertainty of about 4 in the last digit. This accuracy is equivalent to measuring the distance from Los Angeles to New York, a distance of over 3000 miles, to within the width of a human hair. (Numărul în cauză este g/2 pentru electron). -- Victor Blacus (discuție) 15 noiembrie 2014 22:56 (EET)
Experimentul M-M a dovedit doar lipsa vantului (curentului) de eter la suprafata planetei. Eterul era imaginat cu proprietati de substanta. Eterul cosmic nu este structurat ca substanta si asta il face insesizabil, fiindca nu are densitate, nu masa nu are inertie, nu are coeziune, nu are vascozitate, nu are elasticitate. Dar eterul cosmic materializeaza spatiul fizic, sediul si suportul miscarilor din universul fizic. La orice madificare a directiei si intensitatii translatiei apare forta de inertie care este dovada imediata si permanenta a presiunii dinamice a spatiului (a eterului) asupra substantei. Daca in formula energiei W=m*c^2 se pune masa m=V*(ro), se obtine ca W=V*(ro*c^2)
Volumul V este geometrie este metafizic fiindca nu produce nici-un efect fizic. Efectul fizic al energiei este produs de produsul  ro*c^2 care este presiunea dinamica Pd care apare la dinamica fluidelor. Densitatea (ro) este a substantei. Dar la interfata substantei cu spatiul densitatea apartine si spatiului. De aceea apare presiunea dinamica a spatiului care actioneaza asupra substantei la orice variatie a directiei si intensitatii vitezei de translatie. 2A02:2F0B:8013:7100:44CE:7B0A:8D3D:9C2 (discuție) 11 februarie 2017 12:07 (EET)
thread_title: Abateri la nivel microscopic
Discuție:Surprize, surprize

message: Consider articolul suficient de notabil, şi chiar un început bun. Dar faptele despre formatul emisiunii şi subiectul ei reies încă greu, din nişte fraze care conţin doar aprecieri laudative, nereferenţiate. Formatul emisiunii ar trebui relatat pe un ton neutru şi neimplicat, iar criticile trebuie şi ele să fie şi ele trecute în revistă, cu referinţe, şi cu echilibru între cele pozitive şi negative.--Andreidiscuţie 15 noiembrie 2007 19:37 (EET)
thread_title: PDVN
Discuție:Sustentație

message: Acest articol a fost propus să fie unit cu portanță. Sunt noțiuni diferite, cu iw diferite.
thread_title:  Nu e de unit 

message: Este sustentație echivalent cu levitație? Sau levitatie se referă doar la procedee electrice si magnetice de sustentație?--86.125.150.233 (discuție) 25 februarie 2011 17:37 (EET)
* Portanța este mai strâns legată de aerodinamică ("fluidodinamică"), ceea ce nu se poate la fel de bine spune de sustentație; nu cred că unirea celor două titluri este un câștig pentru Wp.BAICAN XXX (discuție) 25 februarie 2011 18:08 (EET)
thread_title:  Levitație-sustentație
Discuție:Portanță

message: Acest articol a fost propus să fie unit cu sustentație. Sunt noțiuni diferite, cu iw diferite. --Turbojet 16 noiembrie 2007 21:28 (EET)
replies: text: Singurul iw existent pt sustentatie e cel de pe fr.wp unde zice ca cele doua suiecte sunt sinonime.Daca ziceti ca nu, aratati diferente!--92.83.59.44 (discuție) 26 octombrie 2010 15:21 (EEST)
replies: text: :Sustentația este în direcția opusă gravitației. Portanța este perpendiculară pe direcția de mișcare a corpului în fluid. La zbor orizontal, direcțiile acestor două forțe coincid, dar altfel nu. DEX habar n-are.

text: :Faptul că nu există iw pentru ambele este pur și simplu o lipsă, nu că așa ar trebui să fie. Asta este o problemă generală a Wikipediei, care este incompletă (întotdeauna) și imperfectă (adesea).

text: :Fiți atent la formulări, așa cum ați zis (mai ales cu semnul ăla al exclamării) se poate interpreta drept „dacă nu spuneți cum e corect, eu voi proceda cum (nu) știu eu”, ceea ce este inacceptabil. --Turbojet 26 octombrie 2010 15:43 (EEST)
thread_title:  Nu e de unit 

message: Este sustentație echivalent cu levitație? Sau levitatie se referă doar la procedee electrice si magnetice de sustentație?--86.125.150.233 (discuție) 25 februarie 2011 17:29 (EET)
replies: text: Tehnicienilor nu prea le place termenul levitație, care sugerează fenomene inexplicabile. Articolul despre levitație ar trebui să se refere la astfel de fenomene (ex. levitația persoanelor, ca minune). La sustentația magnetică se poate menționa că uneori i se spune și levitație magnetică, dar nu este cazul de a trata levitația magnetică în articolul despre levitație. --Turbojet 26 februarie 2011 21:38 (EET)
thread_title:  Levitație-sustentație
Discuție:Orientul Mijlociu

message: Orientul Mijlociu ("mijlociu" văzut din America) se cheamă în Europa Orientul Apropiat. --Feri Goslar 16 noiembrie 2007 21:45 (EET)
replies: text: Origina expresiei "Orientul Mijlociu" provine dela numele Mării Mediterane (Mijlocii)- Orientul Mijlociu este Orientul Mării Mediterane (Mijlocii). Leonard 16 noiembrie 2007 23:21 (EET)
replies: text: :Orientul Mijlociu sau Apropiat în raport cu Orientul Îndepărtat, adică Extremul Orient (cf. China, Japonia, Siberia etc.). Dar atenție: Dicționarul Enciclopedic Român, 1962-1966, face următoarele precizări pentru limba română. Acestea se potrivesc cu ceea ce este valabil și în alte limbi europene - de ex. germană Nahost sau naher Osten, engl. Near East, maghiară közel-kelet (hu.wp nici nu are "Orient Mijlociu": közép-kelet), franceză Le Proche-Orient (v. harta), spaniolă Oriente Próximo sau Próximo Oriente, olandeză het Nabije Oosten.

text: :Citez (p. 608):
replies: text: ::"Orientul Apropiat, denumire generală pentru spațiul geografic cuprinzînd țările situate în vestul Asiei și nord-estul Africii (Turcia, Cipru, Siria, Liban, Israel, Irak, Iordania, Arabia Saudită, Yemen, Aden, principatele din peninsula Arabia, insulele Bahrein, R.A.U. [Republica Arabă Unită], Sudan). În literatura occidentală, spațiul geografic al Orientului Apropiat este restrîns la Vestul Asiei (Turcia, Siria, Liban, Israel)" [așa se vede și din harta atașată paginilor din fr.wp și es.wp - vezi mai sus] "și sud-estul extrem al Europei (Grecia)".

text: :Și, pe aceeași pagină, pasajul:
replies: text: ::"Orientul Mijlociu, denumire generală pentru spațiul geografic cuprinzînd Iranul și Afganistanul. Literatura occidentală (mai ales cea americană) include în Orientul MIjlociu și țările Orientului Apropiat." [bingo!]

text: :N.B.: The term Near East came into use in the 1890s, when European powers were faced with two critical situations in the "east". --Feri Goslar 17 noiembrie 2007 01:32 (EET)
thread_title: Orientul Apropiat
Discuție:Listă de profesori români

message: Mă întreb care este scopul acestei liste. Dacă regăsim în ea pe Titu Maiorescu, însemnă că este o listă a tuturor profesorilor de naţionalitate română, din toate timpurile şi din toate şcolile. Lista completă ar fi imensă, mai bună ar fi o bază de date. Dacă nu, care ar fi criteriile de includere pe listă? Dacă se includ cei care au articole pe ro:wp, lista poate fi ţinută automat de categoria „Profesori români”. --Turbojet 16 noiembrie 2007 22:33 (EET)
replies: text: Observaţie corectă, fără un criteriu lista nu are un sens clar. Probabil că se referă la profesori români celebri, altfel ar fi o listă imensă. În schimb diferenţa esenţială dintre o listă şi o categorie este flexibilitatea listelor: ordonare după orice fel de criteriu (cronologic, după universităţi etc.), faptul că se pot da şi detalii suplimentare (anul naşterii, al decesului, specialitatea, universitatea, eventuale distincţii, titluri etc.), faptul că pot fi incluşi şi profesori pentru care încă nu avem articol şi aşa mai departe. Aşa cum e lista acum nu profită decît cu totul marginal de aceste avantaje. — AdiJapan ☎ 18 noiembrie 2007 14:56 (EET)
thread_title:  Utilitate
Discuție MediaWiki:Newarticletext

message: Ca urmare a acestei intervenţii de la Cafenea fac următoarea propunere, o prescurtare a celei de pe en.wp. – Laurap\ mesaj 17 noiembrie 2007 14:00 (EET)
Wikipedia nu are un articol cu acest nume. Vă rugăm căutaţi Titlul articolului înainte de a crea pagina şi verificaţi titlurile alternative afişate. Este posibil să existe un articol despre acest subiect dar sub alt titlu.
* Pentru a începe un articol enciclopedic, introduceţi textul în caseta de mai jos, apăsaţi butonul "Previzualizare" pentu a verifica greşelile, apoi salvaţi.
* Asiguraţi-vă că aţi inclus citarea surselor pentru informaţii introduse. 
* Citiţi paginile cu îndrumări pentru a afla mai multe despre crearea articolelor.
* Pentru teste, vă rugăm folosiţi cutia cu nisip.
----
Wikipedia nu este un serviciu de publicitate. Articole promoţionale despre dumneavoastră, firma dv. sau despre produse vor fi şterse în concordanţă cu politica de ştergere.
----
În principiu sînt de acord (formularea veche este într-adevăr nepotrivită), dar trebuie să formulăm anunţul ţinînd cont că acelaşi text se afişează şi la crearea unui nou articol dar şi la celelalte pagini (formate, categorii etc.). — AdiJapan ☎ 18 noiembrie 2007 15:35 (EET)
replies: text: Ok. Textul e diferit în funcţie de pagina unde apare mesajul. De exemplu pentru articol scrie Wikipedia nu are un articol cu acest nume. Vă rugăm căutaţi  înainte de a crea pagina şi verificaţi titlurile alternative afişate. Este posibil să existe un articol despre acest subiect dar sub alt titlu etc etc... Pentru categorie apare alt text etc. Uitaţi-vă în cod. Aceasta este o pagină de discuţie şi se afişează aşa (pentru o pagină de discuţie utilizator apare alt text).  – Laurap\ mesaj 19 noiembrie 2007 14:52 (EET)
 
Pentru teste folosiţi cutia cu nisip.
Dacă , e posibil să nu fie încă vizibilă din cauza întârzierii actualizării bazei de date; aşteptaţi câteva minute şi încercaţi funcţia [ purge]. 
----
 nu este un serviciu de publicitate. Articole promoţionale despre dumneavoastră, firma dv. sau despre produse vor fi şterse în concordanţă cu politica de ştergere.
De acord. Pe urmă mai putem retuşa detaliile. De exemplu nu cred că e cazul ca la formate, categorii sau discuţii trebuie să avertizăm că nu permitem publicitatea, asta merge doar la articole. Dar ca idee e foarte bine. — AdiJapan ☎ 19 noiembrie 2007 16:59 (EET)
thread_title: Propunere
Discuție:Secolul I

message: În pagină este: „sau din 0 până în 99 într-o notație științifică (incluzând anul zero) în numărarea astronomică a anilor.”
IMHO numerotarea anilor se face cu numerale ordinale, nu cu numerale cardinale. Este adevărat că numeralele ordinale pot fi asociate cu mulțimea numerelor naturale strict pozitive, însă nu pot înțelege cât de „științific” e secolul care începe cu anul 0. IMHO anul zero este ultimul an (al 100-lea) din secolul precedent secolului I. Rog istoricii să mă lămurească cum împacă capra ordinală cu varza cardinală. --Turbojet 17 noiembrie 2007 18:20 (EET)
thread_title:  Anul zero 

message: Conceptul de Mesia din teologia creștină nu prea are nicio legătură cu ce credea și ce propovăduia Isus, ci sunt doar părerile creștinilor despre Isus, apărute la zeci de ani de la moartea lui. Pentru Isus cel istoric, Mesia însemna regele evreilor, nu însemna Mesia=Dumnezeu și nici Mesia=regele Universului. Isus nu știa de galaxii și univers, probabil credea în Pământul plat. tgeorgescu (discuție) 9 august 2023 13:08 (EEST)
thread_title:  Mesia
Discuție:Avril Lavigne

message: Nu e firesc ca într-o enciclopedie să ne referim la diversele personalități folosindu-le prenumele. E ca și cum în articolul Traian Băsescu am scrie peste tot „Traian a făcut, Traian a dres”. Merge să spui „La vîrsta de doi ani, micuța Avril cînta la biserică împreună cu mama sa” pentru că vorbim de un copil (curios, tocmai aici articolul preferă să zică „Lavigne”), dar în rest trebuie folosit numele întreg sau, pentru concizie, numele de familie. — AdiJapan ☎ 7 ianuarie 2008 09:27 (EET)
thread_title: Prenume

message: Albumul: "Jagged Little Pill" - Alanis Morissette
Trupa: The Beatles
Filmul: "Singur Acasa"
Programul TV: "The Simpsons"
Mirosul: Prajiturilor mamei
Orasul: Roma, Italia 
Povestea: "Alba Ca Zapada"
Jocul: "Uno"
Animalul: Koala
Vacanta: Craciunul
Mancarea: Pizza
Desertul: Prajitura cu ciocolata 
Condiment la pizza: Maslinele Verzi
Cafeaua: Fara cofeina, cu lapte
Piatra pretioasa: Diamantul
Designerul:
Pantofii:
Frizerul:
Culoarea Ojei:
Scuza:
Toate aceste noi informatii au fost introduse de un utilizator neinregistrat insa au fost puse exact la inceputul articolului de aceea le-am sters si le-am scris aici. Puteti contribui la articol dar informatiile pe care le aduceti trebuie plasate la locul oportun.--Antonio 5 februarie 2008 09:33 (EET)
thread_title:  Informatii atasate in articol: 

message: Pop punk? Vorbiti serios? Hai s-o luam logic: Daca un site spune ca Michael Jackson era Black Metal numai pentru ca el s-ar fi dat black metal, voi acum scrieti ca Michael Jackson era Black Metal? Avril nu are nici o legatura cu muzica punk. E o prefacuta! Nu am nimic impotriva ei dar nu e punk! Faptul ca face pe "bad girl" nu o face punk.
thread_title:  Gen muzical
Discuție:Zen

message: Referitor la izvoarele Zen este evident ca originea nu este japoneza.
(Istoria zenului /Katien Nukariya)
Curios este faptul  că zenul ne este așa de străin noua romanilor/europenilor .
 ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de Mirceasandulescu (discuție • contribuții). 25 ianuarie 2009 14:47‎
thread_title:  originea Zen
Discuție:Civilizația minoică

message: Am o mare dilema:
exista vre-o diferenta intre MINOAN si MICENIAN? avand in vedere faptul ca aceste doua cuvinte sunt interpretari ale cuvantului din limba engleza: MINOAN
Multumesc!

message: '''Civilizația minoică''' a fost o civilizație din [[epoca bronzului]] care a apărut pe [[insula Creta]] și înflorit din aprox. [[secolul al XXVII-lea î.Hr.]] până în [[secolul al XV-lea î.Hr.]]. A fost redescoperită la începutul secolului datorită activității arheologului britanic [[Arthur Evans]]. Will Durant se referiră la civilizația minoică ca „prima legătură din lanțul Europene”. Se consideră că primii locuitori ai Cretei au venit pe insulă înainte de cca. [[128000 î.Hr.]], în timpul [[paleolitic]]ul mijlociu. Cu toate acestea, până în anul [[5000 î.Hr.]] nu au existat semnele unei agriculturi avansate. 
Apariția ei și perioadele de bruscă înflorire întrerupte de cataclisme rămân un mister.

message: *Din perioada 4000 - 2000 î.Hr. s-au găsit urme de civilizație primitivă, tehnic și cultural (topoare de piatră, cuțite de obsidian, peșteri de locuit sau peșteri cimitir).
*În perioada 2800 - 2500 î.Hr. apare metalurgia aramei (datorită unei presupuse migrări a unor populații din Asia Mică).
*În perioada 2500 - 2000 î.Hr (cultura minoică timpurie) se dezvoltă epoca bronzului, se folosește scrierea pictografică și se consolidează epoca sclavagistă. Vasele de piatră sunt șlefuite, bijuteriile sunt din aur, armele de bronz și sigiliile arată apariția unei tehnologii superioare celei din Grecia continentală, Asia Mică sau din insulele Mării Egee.
*În perioada 1900 - 1700 î.Hr. are loc apogeul culturii minoice mijlocii, se generalizează metalurgia bronzului și roata olarului. Palatele sunt împodobite luxos, flota creatană de război domină Mediterana orientală.
*În perioada 1700 - 1600 î.Hr. o catastrofă (probabil seismică) distruge flota, porturile, așezările, toate marile palate, o sută de ani simțindu-se din greu efectul crizei.
*În perioada 1600 - 1500 î.Hr. reîncepe perioada de înflorire, marile palate se reconstruiesc prin stil arhitectural nou cu metode foarte avansate pentru acea perioadă. Totul este distrus de o nouă catastrofă în anii 1500 î.Hr., dar Creta se reface mai repede.
*În 1500-1400 î.r. cele trei regate se unifică sub dinastia Minos din Cnossos. Creta are colonii în tot bazinul Mediteranei, Mării Negre dar și în Orientul Îndepărtat.
*În perioada 1400 - 1200 î.Hr. - invazia aheenilor (din Grecia continentală), popor oarecum civilizați față de următorul val de cotropitori, cretanii se elenizează superficial și își păstrează autonomia politică. Palatul din Cnossos este parțial distrus.
*În perioada 1200 - 1100 î.Hr. - invazia dorieniilor (din Pen. Balcanică), popor înapoiat cultural care distrug definitiv superba civilizație cretană.
--Terraflorin (discuție) 29 ianuarie 2012 09:02 (EET)
thread_title: Cronologie