lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Discuție:Germaniu

message: Urmând propunerea lui Zsolt din 2012, propun următoarea structură generală, care să fie valabilă pentru toate elementele chimice:
* Introducere (rezumat condensat al tuturor sectiunilor) dupa dezvoltarea fiecarei sectiuni, reformularea si referentierea ar trebui sa urmeze- tradus introducerea din en.wiki
* Istoric (fără divizare în subsecțiuni)
* Structură atomică (și a nucleului). (descrierea generală a nucleului, învelișului electronic, modele atomice, orbitali, poziția în tabelul periodic, prezentate fără subsecțiuni, doar prin boldarea fiecărei grup de caracteristici)
* Izotopi (ca secțiune independentă, dar imediat după structura atomică, fiindcă existența familiei de izotopi este legată de structura intrinsecă a nucleului elementului
* Proprietăți (divizat în două subsecțiuni, mai întâi cele fizice apoi cele chimice. Proprietățiile decurg nemijlocit din structura atomică a elementului și a izotopilor săi, e firesc ca această secțiune să urmeze imediat după structură și izotopi)
**proprietăți fizice
**proprietăți chimice
* Compușii elementului (divizat în subsecțiuni pentru fiecare grupă de compuși [de ex.: oxizi, acizi, baze, halogenuri, etc.], fără a deschide secțiuni de nivel 3 cu excepția unor compuși foarte importanți și răspândiți, cum ar fi acidul sulfuric, benzen, diverse săruri cu largă utilizare, etc.)
* Răspândire ( în natură, litosferă, hidrosferă, atmosferă, alimente, după caz, sectiune de nivel trei numai pentru acele elemente care prezintă o foarte mare abundență în minerale și acestea sunt principalele surse care se exploatează prin minerit)
* Producere (cu două subsectiuni: în laborator și la scară industrială, și cu secțiuni de nivel trei pentru acele elemente care sunt produși la scară industrială și au o importanță economică majoră cum ar fi metalele, oxigenul, hidrogenul, anumiți halogeni, etc.)
**Preparare în laborator
**Producere la scară industrială
*Utilizare (introducere generală și subsecțiuni pentru domeniile specifice de utilizare, după caz)
**în tehnică și tehnologie
**in agricultură
** în medicină, etc.
*Rolul elementului în biologie
*Măsuri de protecție chimică (radiochimică), etc.
*Toxicitate
*Legături externe
*Note (referințe)
*Bibliografie
**în limba română
**în limbi străine(cat., iw., etc.)
Acesta este doar o propunere care încearcă să jaloneze o structură specifică pentru elementele chimice, în general. Vă invit așadar să vă exprimați părerile și sugestiile, pornind de la strucura mai sus propusă.Liviu Savastru (discuție) 13 februarie 2016 06:07 (EET)
thread_title:  Structură dezvoltare
Discuție:Ytriu

message: Termenul consacrat în limba română pentru fenomenul în care rezistența electrică a unui material conductor tinde spre zero este supraconductibilitate, materialul respectiv, în acest caz oxidul de ytriu-bariu-cupru, fiind supraconductor. --Bătrânul (discuție) 9 noiembrie 2014 21:04 (EET)
replies: text: Mulțumesc de sugestie. Corectez acum. --Sebastianpin 9 noiembrie 2014 21:41 (EET)
thread_title:  Superconductori?!? 

message: Pentru o editare mai ușoară, am plasat aici secțiunile care trebuie să fie redactate/dezvoltate:
*Istoric 
*Structură atomică
*Izotopi
*Proprietă?i
**Proprietă?i fizice
**Proprietă?i chimice
*Compu?i
*Răspândire
*Producere
**Preparare în laborator
**Producere la scară industrială
*Utilizare
*Rolul elementului în biologie
*Măsuri de protec?ie chimică
*Legături externe
*Note
*Bibliografie Goldenphoenix2007 (discuție) 16 august 2015 17:17 (EEST)
thread_title: Adaptare articol pentru AC

message: Eu cam am dubii asupra calității articolului. Este plin de cuvinte, mai puțin de înțelesuri. Exemple: „Cea mai importantă utilitate a ytriului este cea de fabricare a fosforului roșu” (confuzie între elementul „fosfor” și proprietatea „fosforescență” provenită din traducerea din limba engleză)„Chimic, ytriul închipuie aceste element mai mult decât vecinul său în tabelul periodic” (îmi scapă sensul frazei)„De obicei, cade în aceeași gamă pentru ordinea de reacție” (la fel) etc.--Looz O. Mim (discuție) 30 noiembrie 2018 10:35 (EET)
replies: text: Am înlocuit exprimările respective - într-adevăr, erau, fără îndoială, rezultatul unei înțelegeri superficiale a textului din engleză. Mulțumesc pentru atenționare. Am să continui să mă uit peste articol în zilele viitoare - cu siguranță încă există astfel de scăpări; consider că nivelul englezei mele s-a îmbunătățit destul în ultimii 3 ani cât să-mi permit să fac traducerile mai abil. --Sebastianpin 30 noiembrie 2018 11:18 (EET)
replies: text: : my 2¢. Ar mai trebui o periere (formă, stil etc.), o verificare externă a trimiterilor bibliografice și apoi îl voi relectura.--Looz O. Mim (discuție) 2 decembrie 2018 14:15 (EET)
replies: text: ::Voi face. --Sebastianpin 2 decembrie 2018 15:15 (EET)
thread_title:  Articol de calitate?
Discuție:Cadmiu

message: Urmând propunerea lui Zsolt din 2012, propun următoarea structură generală, care să fie valabilă pentru toate elementele chimice:
* Introducere (rezumat condensat al tuturor sectiunilor) dupa dezvoltarea fiecarei sectiuni, reformularea si referentierea ar trebui sa urmeze
* Istoric (fără divizare în subsecțiuni)
* Structură atomică (și a nucleului). (descrierea generală a nucleului, învelișului electronic, modele atomice, orbitali, poziția în tabelul periodic, prezentate fără subsecțiuni, doar prin boldarea fiecărei grup de caracteristici)
* Izotopi (ca secțiune independentă, dar imediat după structura atomică, fiindcă existența familiei de izotopi este legată de structura intrinsecă a nucleului elementului
* Proprietăți (divizat în două subsecțiuni, mai întâi cele fizice apoi cele chimice. Proprietățiile decurg nemijlocit din structura atomică a elementului și a izotopilor săi, e firesc ca această secțiune să urmeze imediat după structură și izotopi)
**proprietăți fizice
**proprietăți chimice
* Compușii elementului (divizat în subsecțiuni pentru fiecare grupă de compuși [de ex.: oxizi, acizi, baze, halogenuri, etc.], fără a deschide secțiuni de nivel 3 cu excepția unor compuși foarte importanți și răspândiți, cum ar fi acidul sulfuric, benzen, diverse săruri cu largă utilizare, etc.)
* Răspândire ( în natură, litosferă, hidrosferă, atmosferă, alimente, după caz, sectiune de nivel trei numai pentru acele elemente care prezintă o foarte mare abundență în minerale și acestea sunt principalele surse care se exploatează prin minerit)
* Producere (cu două subsectiuni: în laborator și la scară industrială, și cu secțiuni de nivel trei pentru acele elemente care sunt produși la scară industrială și au o importanță economică majoră cum ar fi metalele, oxigenul, hidrogenul, anumiți halogeni, etc.)
**Preparare în laborator
**Producere la scară industrială
*Utilizare (introducere generală și subsecțiuni pentru domeniile specifice de utilizare, după caz)
**în tehnică și tehnologie
**in agricultură
** în medicină, etc.
*Rolul elementului în biologie
*Măsuri de protecție chimică (radiochimică), etc.
*Toxicitate
*Legături externe
*Note (referințe)
*Bibliografie
**în limba română
**în limbi străine(cat., iw., etc.)
Acesta este doar o propunere care încearcă să jaloneze o structură specifică pentru elementele chimice, în general. Vă invit așadar să vă exprimați părerile și sugestiile, pornind de la structura mai sus propusă.Liviu Savastru (discuție) 1 ianuarie 2022 10:04 (EET)
thread_title:  Structură dezvoltare
Discuție:Metal alcalin

message: * 1Istoric
* 2Răspândire
** 2.1În Sistemul Solar
** 2.2Pe Pământ
* 3Proprietăți
** 3.1Fizice și chimice
*** 3.1.1Lihiu
*** 3.1.2Francium
** 3.2Nucleare
* 4Tendințe periodice
** 4.1Raze atomice și ionice
** 4.2Prima energie de ionizare
** 4.3Reactivitate
** 4.4Electronegativitate
** 4.5Puncte de topire și fierbere
** 4.6Densitate
* 5Compuși
** 5.1Hidroxizi
** 5.2Compuși intermetalici
** 5.3Compuși cu elementele grupei 13
** 5.4Compuși cu elementele grupei 14
** 5.5Nitrizi și pnictizi
** 5.6Oxizi și calcogenizi
** 5.7Halide, hidride și pseudohalide
** 5.8Complexe de coordonare
** 5.9Soluții de amoniu
** 5.10Organometalicitate
*** 5.10.1Organolitiu
*** 5.10.2Metale alcaline grele
* 6Reacții reprezentative ale metalelor alcaline
* 7Extensii
* 8Pseudometale alcaline
** 8.1Hidrogen
** 8.2Amoniul și derivatele sale
** 8.3Cobaltogeni și derivatele sale
** 8.4Taliul
** 8.5Cupru, argint și aur
* 9Producere și izolare
* 10Aplicații
* 11Aspecte de sănătate și securitate
** 11.1Metale
** 11.2Ioni
* 12Note
* 13Referințe Liviu Savastru (discuție) 7 ianuarie 2022 12:00 (EET)
thread_title:  Dezvoltare
Discuție:Ion C. Pena

message: Permisiunea se referă la articolul http://www.criterii.ro/index.php/en/criterii-literare/11374-ion-pena-un-nedreptatit-un-destin-tragic --Strainu (دسستي‎)   6 noiembrie 2014 13:49 (EET)
thread_title:  Permisiune

message: În secțiunea Activitatea literară se spune: „Multe manuscrise s-au pierdut în negura vremurilor, grație unora dintre prietenii săi”. În limba română acest cuvânt are mai multe înțelesuri, printre care: bunăvoință, preferință, favoare, sau (cu valoare de prepoziție) datorită. În acest context ar fi mai potrivită locuțiunea „din cauza”. --Bătrânul (discuție) 10 noiembrie 2014 17:45 (EET)
thread_title: Grație
Discuție:Marty Restaurants

message: Am decis crearea unei pagini de Wikipedia din dorința consemna evoluția istorică a lanțului de restaurante. Nu urmărim publicarea unui text cu caracter advertorial, din acest motiv am rescris și rearanjat informația (în urmă cu câteva săptămâni am întâpinat aceeași problemă, ni s-a șters pagina, motiv pentru care ne-am informat și am refăcut textul într-o notă mult mai obiectivă). Ceea ce nu înțelegem noi este totuși de ce s-a propus din nou ștergerea paginii Marty Restaurants. Menționăm că modelul nostru românesc este Caru' cu Bere. E o chestiune de lungime a textului? Are legătură cu linkurile externe?
Vă rugăm transmiteți-ne niște lămuriri mai clare. De asemenea, ni s-a sugerat rescrierea completă a textului în format pur enciclopedic. Ce înseamnă asta având în vedere subiectul articolului?
Mulțumim!
--Marty Restaurants (discuție) 8 noiembrie 2014 09:21 (EET)Alexandra Alexa
replies: text: Wikipedia nu este blog, rețea de socializare sau serviciu de găzduire web gratuit. Wikipedia este o enciclopedie. Pe Wikipedia nu se publică simple pagini conținând informații de orice fel, ci articole despre subiecte cu valoare enciclopedică. Un subiect de articol trebuie să fie notabil, notabilitatea sa trebuie să fie verificabilă, iar pentru aceasta trebuie aduse referințe la surse de încredere, adică surse independente de subiect. Legături la websites proprii sau la ziare locale nu sunt surse de încredere. Articolele trebuie să aibă forma descrisă în manualul de stil. În forma actuală, textul dumneavoastră nu îndeplinește aceste condiții. -- Victor Blacus (discuție) 8 noiembrie 2014 09:45 (EET)
thread_title: Fără titlu
Discuție:Inteligibilitate mutuală

message: Mă tem că limba română și limba română nu sunt mutual inteligibile. De exemplu, eu nu înțeleg ce vrea să spună autorul articolului în fraza respectivă. --Pafsanias (discuție) 9 noiembrie 2014 23:04 (EET)
replies: text: După cum foarte bine ați semnalat, era vorba de aromână :)) -- Alex Nico  (mesaj) 9 noiembrie 2014 23:33 (EET)
replies: text: :Dar în prima frază, „fără a o studia” la ce se referă? La inteligibilitatea mutuală? --Pafsanias (discuție) 9 noiembrie 2014 23:36 (EET)
replies: text: ::Stricto sensu, așa s-ar înțelege din topica frazei respective: că vorbitorii pot să se înțeleagă cu ușurință între ei fără a studia „inteligibilitatea mutuală”. Dar cred că autorul frazei a vrut să spună altceva. --Bătrânul (discuție) 10 noiembrie 2014 07:39 (EET)

text: :Fără a studia limba care este inteligibilă mutual cu respectiva. -- Alex Nico  (mesaj) 10 noiembrie 2014 16:47 (EET)
replies: text: ::Deci am avut dreptate: ați vrut să spuneți altceva și anume că „vorbitorii diferitelor varietăți (care sunt înrudite lingvistic) pot să se înțeleagă cu ușurință între ei fără a studia unii limba (sau dialectul) celorlalți. Fraza din introducere ar trebui reformulată; acum se înțelege că „fără a o studia” se referă la subiectul „inteligibilitatea mutuală”. --Bătrânul (discuție) 10 noiembrie 2014 17:20 (EET)
thread_title: Cum adică?
Discuție:Orașe și ani (roman)

message: Mutat la Wikipedia:Propuneri pentru articole de calitate/Orașe și ani (roman)--Accipiter Q. Gentilis(D) 18 martie 2017 22:02 (EET)
thread_title: Eventuală evaluare
Discuție:Vladimir Țincler

message: Sunt de părere că în acest caz litera c din numele de familie trebuie înlocuită cu k:Ținkler. Asa se recomandă în asemenea cazuri de către Academie pentru numele transcrise din rusă ,la fel din idiș.  Ewan2 (discuție) 15 noiembrie 2014 02:08 (EET)
replies: text: Inițial creasem articolul cu numele sub forma „Ținkler”, dar apoi am redenumit în „Țincler”. În presa locală de limbă română din RM, numele persoanei respective este întâlnit scris (aproape) în exclusivitate în varianta „Țincler”. Întrucât dânsul e basarabean, nu prea contează normele de transliterare din rusă; revenind la grafia latină în țară nu s-a practicat dubla transliterare (română→rusă→română) pentru numele proprii autohtone. De forma de scriere a numelui respectiv în idiș nici nu am idee. Dacă am merge pe această idee probabil s-ar pune și problema „ț”/„ts”/„tz”, iar orice altă formă ar căpăta numele - ar fi una necomună. XXN (discuție) 15 noiembrie 2014 18:43 (EET)
replies: text: :Am înțeles,  e vorba de trecerea în Basarabia înapoi la alfabetul latin. În cazuri potrivite cred ca e bine de folosit k de la kilogram, cum văd ca ați fost de acord în cazul Krimerman. Ewan2 (discuție) 15 noiembrie 2014 18:50 (EET)
thread_title: Numele:Ținkler
Discuție:Efim Krimerman

message: Sunt de părere că în acest caz litera c din numele de familie trebuie înlocuită cu k (c de la kilogram):Krimerman. Așa se recomandă în asemenea cazuri de către Academie pentru numele transcrise din scrierea rusă sau ucraineană (ex Potiomkin sau Potemkin, Moskvici, Kataev, Kruzenștern ) la fel din nume idiș sau nume germane existente la persoane al căror nume era scris în alfabet chirilic. Ewan2 (discuție) 15 noiembrie 2014 02:08 (EET)
thread_title: Numele:Krimerman
Discuție:Preliminariile Campionatului European de Fotbal 2016 – Grupa B

message: La meciul Israel-Belgia programat la 31 martie 2015 apare o notă de subsol cu literă, a cărei explicație lipsește. —Andreidiscuţie 18 noiembrie 2014 12:07 (EET)
thread_title:  Notă de subsol
Discuție:Ordinea de bătaie a Armatei României (1916)

message: Scopul articolului este limitat doar la prezentarea ordinii de bătaie a Armatei României în prima zi de război, la începutul Primului Război Mondial. Modificările ulterioare ale acestei ordini de bătaie trebuie reflectate în alte articole similare.
Ordinea de bătaie este preluată din documentul original elaborat de Marele Cartier General (Marele Cartier General, Ordinea de bătaie a armatei - 14 august 1916, București, 1916) și confruntată cu variantele prezentate în lucrările elaborate de Serviciul Istoric al Armatei, Alexandru Ioanițiu și Alexandru Dabija, prezentate în bibliografie.
Ordinea de bătaie cuprinde toate marile unități (armate, corpuri de armată, divizii și brigăzi), de toate armele precum și unitățile din armele de luptă și sprijin de luptă (infanterie, cavalerie, artilerie). Pentru unitățile mai mici acestea urmează a fi prezentate în articolele destinate marilor unități din care făceau parte.
Au fost adăugate și elementele de organizare, la același moment de timp a elementelor de conducere politico-militare (Comanda de Căpetenie, Ministerul de Război și Marele Cartier General). În acest moment, consider că lista este practic completă.
Denumirea unităților estea cea oficială la momentul respectiv.--Macreanu Iulian (discuție) 22 noiembrie 2014 18:27 (EET)
thread_title: Precizări
Discuție:Drapele de luptă decorate cu ordinul „Mihai Viteazul” în Primul Război Mondial

message: Articolul este alcătuit pe baza Anuarului ordinului din anul 1922 și cuprinde toate cele 39 de unități decorate, motivul decorării, data și actul legal prin care s-a făcut decorarea.
Toate unitățile au primit clasa a III-a a ordinului. Nu există nici o unitate care a primit o clasă superioară. Nu există nici o unitate de cavalerie care să fi fost decorată.
Au fost decorate doar unitățile direct luptătoare (regimentele) nefiind decorată nicio una din marile unități (brigăzi, divizii, corpuri, armate.) 
Denumirile unităților sunt cele oficiale din momentul decorării. --Macreanu Iulian (discuție) 23 noiembrie 2014 18:39 (EET)
thread_title: Precizări
Discuție:Bătălia de la Tannenberg (1914)

message: Cu câteva lucruri nu prea pot fi de acord la acest articol:
* Etichetarea victoriei germane ca fiind decisivă. Alături de cea de pe Lacurile Mazurice, această victorie a fost importantă la respingerea ofensivei rusești inițiale, dar departe de a fi decisivă pentru războiul în ansamblul lui, sau măcar pentru evoluțiile de pe Frontul de Est, mai ales că a avut loc în primele zile ale războiului;
* Afirmația că germanii considerau Rusia un dușman secundar. Însăși accelerarea de către germani a declanșării războiului a fost cauzată tocmai de teama că Rusia (a cărei economie era în plin avânt și care își construia masiv căi ferate) în câțiva ani va fi un coșmar geostrategic și un inamic imposibil de învins; chiar planul Schlieffen considera că Rusia va fi chiar și așa greu de învins, și că Franța trebuie scoasă din luptă rapid, pentru ca grosul trupelor să se concentreze pe Rusia;
* „O serie de bătălii următoare au slăbit și mai mult armata rusă, ducând în final la ieșirea Imperiului Rus din război.” - scrisă la o bătălie din 1914 - e o viziune destul de simplistă. Tot pe frontul de est, 1914 nu s-a încheiat prea bine pentru Puterile Centrale: Austro-Ungaria avea mari probleme cu Galiția ocupată și Przemyślul asediat, iar Germania nu a reușit, în ciuda luptelor grele, să ocupe Varșovia și Łódź-ul. Cred că disoluția Rusiei în Primul Război Mondial avea să se întrezărească mult, mult mai târziu.
Ar merita tradus articolul bun din germană, dacă se înscrie cineva. —Andreidiscuţie 25 noiembrie 2014 12:19 (EET)
thread_title:  Afirmații puțin hazardate
Discuție:Prima bătălie de pe Lacurile Mazuriene

message: Titlul articolului contine o expresie Lacurile Mazurice care este o traducere dupa varianta germana Mazurische, pe cand forma mai naturala in limba română este Lacurile Mazuriene dupa cum arata si wikilinkul mazurieni, nu mazurici. Lacurile Mazuriene este expresia folosită de istorici, din câte mi-amintesc.--86.125.188.254 (discuție) 2 martie 2015 12:29 (EET)
thread_title:  Titlu 

message: În articol nu este prezentată nicio sursă de încredere în limba română pentru grafia Lacurile Mazurice. În istoriografia românească din secolul al XX-lea este folosită cu precădere expresia „bătăliile de la Lacurile mazuriene”; voi căuta surse în acest sens.
Propun redenumirea articolului, din Prima bătălie de pe Lacurile Mazurice în Prima bătălie de pe Lacurile Mazuriene. --Bătrânul (discuție) 14 octombrie 2023 22:16 (EEST)
replies: text: De acord. La o căutare foarte rapidă, Lucian Boia spune „Lacurile Mazuriene”, la fel și Historia, Muzeul Județean de Istorie Prahova, Europa Liberă sau ziare mai vechi și a fost și test de Bacalaureat (1), 2), 3) --Nenea hartia (discuție) 14 octombrie 2023 23:17 (EEST)
thread_title: Titlul articolului
Discuție:Biserica „Sfântul Gheorghe” - Vechi din Ploiești

message: Textul pare în pare parte extras dintr-o monografie care nu este însă menționată la bibliografie. Acest aspect trebuie investigat.--Strainu (دسستي‎)   26 noiembrie 2014 15:26 (EET)
thread_title: Copyvio

message: Parcă se discutase mai demult ca hramurile bisericilor să nu se mai scrie în titlu cu ghilimele. --Haptokar (discuție) 16 februarie 2015 10:22 (EET)
replies: text: Lista monumentelor istorice, de unde provine numele articolului, folosește ghilimele la numele tuturor bisericilor. —Andreidiscuţie 16 februarie 2015 11:03 (EET)
replies: text: :Atunci punem ghilimele doar la cele din listă și pe celelalte le lăsăm fără ghilimele? --Haptokar (discuție) 16 februarie 2015 11:13 (EET)
replies: text: ::N-am zis să punem ghilimele doar la cele din listă. —Andreidiscuţie 16 februarie 2015 14:17 (EET)
Apropo de denumire, am revenit la titlul fără "Turnul...". Deși numai turnul e clasat iar notabilitatea nu se moștenește, nu cred că are sens un articol doar despre el. Nu cunosc motivele pentru care a fost clasat doar turnul în 1991, însă biserica pare să dateaze din aceeași perioadă (nu găsesc la ora asta surse pentru afirmațiile din articol privitoare la demolare), fiind după mine parte din același ansamblu arhitectural. De asemenea, din punct de vedere al interesului cititorilor, cred că un articol despre biserică este mai interesant. Pentru a nu crea confuzie, am scos codul din infocasetă și l-am pus în articol.
Nu cunosc discuția despre ghilimele, deci nu știu dacă era mai bine să revin la titlul vechi. În orice caz, dacă redenumiți, nu uitați de redirecționări.--Strainu (دسستي‎)   17 februarie 2015 01:03 (EET)
thread_title:  Ghilimele 

message: Am mai săpat și am dat peste  în care sunt informații contradictorii: la turn se spune "A fost ridicata probabil in legatura cu vechea biserica, [...] nu a mai fost folosita, fiind demolata undeva dupa 1880.", pe când la biserică zice: "Intre 1831-1832 s-a construit actuala biserica [...] renovata de mai multe ori [...] in special, intre 1939-1942 [...] in 1944 o bomba a cazut pe biserica, cladirea fiind grav afectata. Renovarea ei completa a durat pana in 1971."
Dacă cineva are alte surse, vă rog să le puneți în articol sau aici.--Strainu (دسستي‎)   17 februarie 2015 01:17 (EET)
thread_title:  Cât de nouă e biserica în sine?
Discuție:Ioan Ianolide

message: Notabilitaea lui Ioan Ianolide rămâne incertă, ea se bizuie pe niște bloguri orfane, precum 
"razbointrucuvant.ro", "Taylor & Francis Online", "Crestinortodox.ro", "Revista Atitudini" (www.atitudini.com) sau, www.trilulilu.ro, care s-a retras de pe net. A-l numi „un scriitor român” este exagerat, nici istoric nu este și nici un erou cu notabilitatea evidentă. Am cerut în articol aducerea de surse notabile care, dacă nu vor apare într-un timp rezonabil, va trebui să renunțăm la articol. --Alex F. (discuție) 15 iunie 2020 12:55 (EEST)
replies: text: Ar trebui pusă eticheta .--Kun Kipcsak (discuție) 15 iunie 2020 13:01 (EEST)

text: La cererea de recuperare a paginii s-a adus ca argument faptul că ar fi fost biograful lui Valeriu Gafencu, dar nu mi se pare suficient. Iar site-urile cu ortodox în nume scriu adeseori despre martiri, legionari martiri and so on care la noi nu au statut decât de nulități, mai ales că informații despre ei nu se găsesc în alte surse mai puțin partinice. În cazul de față, Ianolide se pare că a fost folosit de autori occidentali cu privire la viața în închisorile comuniste și s-ar putea dovedi oarecum notabilitatea.--Kun Kipcsak (discuție) 15 iunie 2020 13:13 (EEST)
replies: text: :Subscriu: „s-ar putea dovedi oarecum notabilitatea”. --Alex F. (discuție) 9 iunie 2023 15:07 (EEST)
thread_title:  Notabilitate