lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Discuție:Piatra-Neamț

message: Muntele Cozla, cu înălțimi absolute de 657 m...ce vi se pare asa ABSOLUT la 657 m? ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de 79.119.148.92 (discuție • contribuții).
replies: text: Mulțumim pentru avertizare. Era vorba de altitudini față de nivelul mării. Am corectat. — AdiJapan ☎ 22 iunie 2007 15:40 (EEST)
O, ce promptitudine. M-a distrat doar formularea; nu tineam neaparat sa fie corectat, dar e bine ca cineva chiar se ocupa permanent de articole. Numai bine. ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de 79.119.148.92 (discuție • contribuții).
"fiind declarat și reședința Regiunii de dezvoltare nord - est" - nu cumva Iasi e resedinta regiunii respective? ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de 79.119.148.92 (discuție • contribuții).
Nu, nu municipiul Iasi e resedinta ci chiar Piatra Neamt. ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de 86.124.195.145 (discuție • contribuții).
Perla Moldovei  a fost denumit slănic Moldova și nu Piatra Neamț
Dovezi că Slănic Moldova este supranumită perla moldovei:,,.În consecință voi repara greșeala din articol,nu putem scrie aici tot felul de păreri personale sau greșeli. ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de Bogdan Muraru (discuție • contribuții).

text: Da, așa e. La o primă căutare apare Slănic-Moldova în lucrările privind balneoclimatologia și turismul balnear.--Kunok Kipcsak (discuție) 22 aprilie 2020 16:25 (EEST)
thread_title:  Fără subiect 

message: * Statutul Municipiului Piatra Neamț, Primăria Piatra Neamț accesat 2012.10.20
thread_title:  Material de lucru 

message: La începutul secolului XX, o parte semnificativă din populația orașului o constituiau alogenii de rit mozaicPatrimonii urbane, Comunitatea evreiască din Piatra Neamț accesat 2013.02.14.
--Hype supper (discuție) 14 august 2013 23:32 (EEST)
thread_title:  De readăugat 

message: Cred că din pagina Transporturi nu trebuie să dispară nimic, ci trebuie transferat într-o rubrică separată, care poate fi completată începând cu perioada birjelor (din fericire aici avem material pe Viata Nemțeana parcă) și apoi perioada comunistă (aici cred că stăm mai prost).  Toma2nd (discuție) 24 noiembrie 2023 16:04 (EET)
thread_title:  Istoria transportului public în Piatra Neamț
Discuție:Roman, România

message: * Istoricul învățmântului în municipiul Roman până în anul 1989, Nadia-Elena Văcaru, Constelații ieșene, anul II, nr. 3 (7), octombrie 2007, p. 41-47 --Accipiter Q. Gentilis(D) 15 noiembrie 2014 22:01 (EET)
thread_title:  Istorie
Discuție:Sighetu Marmației

message: Numele neologic e Sighetul Marmației (adicä al Maramuresului), pt cä existä mai multe Sigheturi în Ungaria.  ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de Waelsch (discuție • contribuții) la 7 decembrie 2005 19:01.
replies: text: Numele național-comunist e Sighetu Marmației. Sighet nu poate fi nicicum confundat cu "Siget" sau e cineva de altă părere? --Mihai Andrei 7 decembrie 2005 20:10 (EET)
Ai oarecum dreptate: au scris tovaräsii "Marmatiei", ca sä sune "latineste", în loc de "Maramures".
Dar, oricum, Siget e doar grafia maghiarofonä. N'empêche! E vorba de acelasi nume. Românofonii din Ungaria nu cred cä fac diferentä graficä. E ca si Oradea-Mare si Oradea-MicÄ (Ung.), Tarna-Mare (Ro) si Tarna-Micä (Ukr.).
Îmi dau si eu cu pärerea... - Waelsch 7 decembrie 2005 20:15 (EET)
*Indiferent de animozitatile legate de motivele pentru care se cheama "Marmatiei", numele oficial este "Sighetu-Marmatiei"(vezi http://www.primaria-sighet.ro/plocalizare.php), deci simplificarea la "Sighet" este pur opinie personală a autorului. Pana la o modificare oficiala, nu e de competenta wikipedeistilor sa schimbe numele oficial al orasului.--Radufan 22 iunie 2006 18:06 (EEST)
thread_title: ''(adus de la [[Special:Permalink/5528868|Discuție:Sighet]])''

message: se pare că sunt greșite coordonatele.  ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de Kalatorul (discuție • contribuții) la 26 septembrie 2008 14:25.
thread_title: ''(Fără titlu)''
Discuție:Sighișoara

message: Conform recensământului efectuat în 2011, populația municipiului Sighișoara se ridică la  locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2002, când se înregistraseră  locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (69,86%). Principalele minorități sunt cele de maghiari (16,52%), romi (5,23%) și germani (1,43%). Pentru 6,79% din populație, apartenența etnică nu este cunoscută.Rezultatele finale ale Recensământului din 2011: 
Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (70,82%), dar există și minorități de reformați (7,89%), romano-catolici (5,32%), unitarieni (3,24%) și penticostali (1,12%). Pentru 6,89% din populație, nu este cunoscută apartenența confesională.Rezultatele finale ale Recensământului din 2011:
thread_title:  Noi date demografice 2011
Discuție:Slobozia

message: Cine crede aceste supozitii...care alte surse? alea de pe dealul Bora?
De hrisoave si atestari documentare n-ai auzit?
Primul document care amintește de existenta satului Vaideei (Slobozia de azi) este hrisovul emis de Radu Mihnea, în martie 1614, în care postelnicul Ianache Caradja menționa că "Siliștea satului Vaideei (din județul Ialomița) tot și cu tot hotarul, oricât împrejmuiește vechiul hotar... suszisa siliște s-a aflat domnească, a fost pustie, fără oameni încă din zilele răposatului Mihai voevod din primii ani ai domniei lui până în zilele domniei mele, la cel de-al treilea an al domniei în Țara Românescă, fac împreună atâta vreme 20 de an. Iar mai departe în hristov se precizează că am dat domnia mea și slobozie pentru trei ani, care va vrea să vină și să trăiască în această siliște."
Deci documentul ne arată că în aceste locuri existase o așezare mai veche, cunoscută sub denumirea de Vaideei, ce fusese pustiită de război cu 20 de ani înainte, în timpul domniei lui Mihai Viteazul, deci în 1594, acesta fiind anul primei atestări documentare a localității; iar "slobozie", după cum a explicat și călătorul cărturar Paul de Alep, care a vizitat Slobozia în 1658, însemna un teritoriu liber, unde cine se asează e scutit de anumite obligații fiscale. Aceste privilegii au fost reconfirmate de alți voievozi: Leon Tomșa (în 1630), Matei Basarab (1635 și 1636), Grigore Ghica (1672), Șerban Cantacuzino (1679 și 1682), Constantin Brâncoveanu (în 1688). În toate aceste hrisoave de slobozire denumirea Vaideei a fost înlocuită, mai întâi cu apelativul Slobozia lui Ianache, iar din a doua jumătate a secolului al XVIII-lea i se va spune, mai simplu Slobozia. ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de 89.136.162.81 (discuție • contribuții).
thread_title: Comentariu adus din articol
Discuție:Tecuci

message: Se face o gravă confuzie. De la numele "Nicolae Petrașcu" (n. 1959, dec. 1944) din articolul "Tecuci", se trimite la articolul ciot "Nicolae Petrașcu", în care este vorba despre membrul mișcării legionare cu acest nume. Evident, în articolul"Tecuci" este vorba de o cu totul altă persoană, om de cultură,care nu a fost membru legionar, așa cum se vede din detaliile cuprinse în articol. Trebuie neapărat făcută distincția cuvenită.
Întrebare: cine este Preasfințitul Doctor cetățean de onoare al Tecuciului? - Neculae Dimitriu 5 noiembrie 2007 18:53 (EET)
Am trecut în titlul secundar "localități" în loc de "orașe", deoarece nu toate cele citate sunt orașe. Nici cum am scris eu nu e tocmai corect, dar e , totuși, ceva mai bine. Am mai propus, dar n-am remarcat să fi pasionat pe cineva. o discuție pentru denumirile de localități. Gama: cătun; sat; oraș; municipiu e cam săracă. Pe vremuri mai era și târg. Tot n-ar fi deajuns. Cu urări de Sărbători Fericite! și de Mulți Ani! pentru toți tecucenii -- wikipediști sau nu -- și pentru toți wikipediștii, chiar dacă nu sunt tecuceni, - Neculae Dimitriu, 25 decembrie 2007 09:51

message: Sursa 13 dă eroare 404. --FonAfon  (discuție  | contribuții) 22 octombrie 2019 20:50 (EEST)
thread_title:  Eroare 404
Discuție:Tulcea

message: În Tulcea există 22 de locașuri de cult după cum urmează: 15 biserici ortodoxe (dintre care 4 de rit vechi), o biserică romano-catolică, una baptistă, una adventistă, două case de rugăciune, o sinagogă și o moschee.
Majoritatea bulgarilor indigeni au părăsit orașul în anul 1941, datorită Tratatului de la Craiova.''
Dacă se referențiază. --Hype supper (discuție) 14 august 2013 17:29 (EEST)
thread_title: De readăugat
Discuție:Târgoviște

message: Vlad Țepeș nu e la baza personajului fictiv Dracula. În textul romanului, contele Dracula se recomandă drept secui, dintr-o Transilvanie fictivă pe undeva pe lângă Bistrița. Bram Stoker, autorul romanului, nu face deci această identificare. Ea apare în aburul comercial ulterior și prin filme.
--Dimulescu (discuție) 19 ianuarie 2013 19:01 (EET)

message: S-a discutat de mai multe ori despre criteriul de includere în secțiunea „Personalități” de la diferite localități, existând, în acest sens, două curente principale: locul nașterii sau relevanța activității depuse de persoana respectivă pentru acea localitate. Ultima discuție de acest fel despre care îmi amintesc este: Wikipedia:Cafenea/Arhivă/2017/octombrie#Personalități emblematice ale unor localități. Ca majoritatea discuțiilor de la Wikipedia, nici la aceasta nu s-a ajuns la un consens.
În ceea ce privește secțiunea Târgoviște#Personalități, am șters ieri câteva persoane; reiau aici mai pe larg motivele ștergerilor (pe care le-am scris succint și în „descrierea modificărilor”):
* Rodica Bujor, născută în Voinești, Dâmbovița (nu trebuie confundat județul cu municipiul de reședință); a devenit notabilă ca interpretă de muzica populară după ce s-a mutat la București.
* Rodica Stănoiu, născută în Comuna Nucet, Dâmbovița; a devenit notabilă ca politician după ce s-a mutat la București.
* Gheorghe Zamfir, născut în Găești; la vârsta de 14 ani, tatăl lui l-a înscris la Școala de muzică nr. 1 din București; a urmat conservatorul tot la București și a devenit notabil tot la București.
* Ovidiu Schumacher, născut în Moreni; a devenit notabil ca actor de teatru și film la București, după care a emigrat în Germania.
* Ion Dolanescu (sic!), născut în Perșinari, Dâmbovița; nu știu dacă a devenit notabil ca interpret de muzica populară înainte sau după ce s-a mutat la București.
* Alexandru Manafu, colonel; nu are articol dedicat în Wikipedia și nici măcar o referință în articolul Târgoviște.
* Dan Ciotoi, interpret de muzică în formația Generic; linkul respectiv este o redirecționare spre pagina Generic (formație), în care se spune doar că „fondatorul formației este cântărețul și chitaristul Dan Ciotoi, originar din județul Dâmbovița”.
* Sorana Cîrstea, născută în București; în infocaseta articolului Sorana Cîrstea apare „Reședință; Târgoviște”, dar fără vreo referință.
* Maria Cârneci, născută în Perșinari, Dâmbovița; a devenit notabilă ca interpretă de muzica populară în București, nu știu dacă a activat și în Târgoviște; în prezent locuiește în Pipera.
--Bătrânul (discuție) 9 iunie 2020 08:32 (EEST)
thread_title:  Personalități
Discuție:Vaslui

message: De reinserat treptat în articol - la secțiunile corespunzătoare, pe măsura dezvoltării acestuia.
File:Zona Gării.JPG|Fotografia este realizată pe unul dintre turnurile de pe strada Traian și este prezentată Zona Gării
Fișier:Piata Civica Vaslui.JPG|Piata Civica.
Fișier:CSC 1766.jpg| Vedere Panoramica a centrului.
Fișier:Piata traian.JPG‎|Piata Traian.
Fișier:Fantana arteziana de linga teatrul de vara.JPG|Fanatana arteziana din Teatrul de vara.
Fișier:Strada Ştefan cel Mare, Vaslui.JPG|Strada Ștefan cel Mare.
Fișier:Palatul administrativ din Vaslui, spate.JPG|Palatul administrativ, vedere din spate.
Fișier:Palatul de Justiție.Vaslui.jpg|Palatul de Justiție.
Fișier:Banca Comercială Română din Vaslui.jpg|Banca Comercială Română.
Fișier:Monumentul independenţei, Vaslui.JPG|Monumentul independenței.
thread_title:  Imagini 

message: Colegi,
E oportună sau nu păstrarea a zeci de legături externe către site-uri ale organizațiilor și instituțiilor dintr-un oraș – în articolul orașului? Eu cred că nu, de aceea le-am scos, dar un alt utilizator () nu a fost de acord și le-a reintrodus. //  Gikü  vorbe  fapte  15 noiembrie 2017 15:47 (EET)
thread_title:  Legături externe
Discuție:Zalău

message: Cred că trebuie revăzută. Sunt trecute unele nume care, cred, că sunt scrise greșit.--Mycomp (discuție) 13 aprilie 2009 04:57 (EEST)
replies: text: :Rezolvat.--Mycomp (discuție) 13 aprilie 2009 15:20 (EEST)
thread_title: Lista cetățenilor de onoare

message: Intrați pe http://ran.cimec.ro/sel.asp și veți vedea acolo toate siturile arheologice de la INSP și CIMEC.  ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de 37.251.220.156 (discuție • contribuții).
thread_title:  Pentru cine vrea să adauge informații 

message: Dacian Cioloș n-ar trebui să fie inclus pe lista de personalități ale Zalăului, ci a Periceiului poate.
Omul a crescut în Pericei, a avut studile liceale în Șimleu, doar s-a născut în Zalău, deci de ce să fie trecut ca o personalitate a Zalăului?  Nu prea văd logica. DiGrande (discuție) 5 mai 2022 18:55 (EEST)
replies: text: : se ia drept reper locul nașterii.--Accipiter Gentilis Q.(D) 7 mai 2022 23:54 (EEST)
thread_title:  Dacian Cioloș 

message: Singura problemă cu etimologia este că nimeni nu mai știe limba dacă. Există doar unele supoziții, mai mult sau mai puțin întemeiate, despre care cuvinte din limba română ar proveni din limba dacă. tgeorgescu (discuție) 30 aprilie 2024 20:50 (EEST)
thread_title:  Limba dacă
Discuție:Mănăstirea Bogdana

message: Am o mare rugaminte catre autorul acestui articol.
Manastirea Bogdana este situata in Radauti, judetul Suceava.
Nu exista in judetul suceava localitate cu numele Bogdana!
Stiu foarte bine ce zic pentru ca sunt chiar din Radauti si cunosc manastirea.
Sper ca voi fi inteles
89.32.156.98 (discuție) 29 august 2008 21:30 (EEST)
replies: text: Multumesc de observatie, am corectat. Planck (discuție) 1 septembrie 2008 23:20 (EEST)
thread_title: Localizare gresita

message: Mănăstirea la prima atestare a sa din 1177 a fost catolică (benedictină). Mănăstirea actuală, conform unei atestări din 1498, a fost ctitorită la mijlocul sec. XV de către voievodul sârb Dmitar Jakšić de Nădlac. Până în sec. XIX. a rămas în administrarea bisericii ortodoxe sârbe, cu călugări sârbi. Abia după această dată putem vorbi de o mănăstire ortodoxă română. Ceea ce scrie situl Mănăstirii Hodoș-Bodrog este doar o poveste (să nu spun minciună), cu scopul de a atrage turiștii credincioși. Surse : Dumitru Țeicu: Geografia ecleziastică a Banatului medieval. Cluj-Napoca, Presa Universitară Clujeană, 2007  (vezi ,,HODOS - Abația Sfântul Apostol Petru,, și ,,HODOS-BODROG - Mănăstirea Adormirea Maicii Domnului,,) și Lista monumentelor istorice din județul Arad.
thread_title: Mănăstirea Hodoș-Bodrog
Discuție:Mănăstirea Brebu

message: Nu mă refer la exemplele clasice (gen picturile murale din interiorul piramidelor egiptene sau epopeile lui Homer), ci la un exemplu mult mai modest: transformările prin care a trecut în zbuciumata sa istorie biserica Mănăstirii Brebu. În articol sunt descrise aceste modificări, dar fără a fi indicate și surse de încredere pentru acestea. Avem însă pictura lui Ștefan Luchian, la „Galeria de imagini”, grație d.lui  care a încărcat reproducerea respectivă la Commons și d.lui  care a adăugat-o în acest articol. În pictura lui Luchian din 1908 se văd foarte clar turlele de lemn ale bisericii și pridvorul de la intrare, confirmându-se astfel cele afirmate în articol („...reparații s-au făcut abia între anii 1828-1836 când se refac turlele, însă din lemn”; „1939, când s-au dărâmat turlele de lemn și pridvorul adăugat în secolul al XIX-lea, redându-i-se aspectul inițial”). Desigur, din punct de vedere strict enciclopedic, acest comentariu nu poate înlocui sursele scrise, dar, uneori, o imagine face cât o mie de cuvinte... --Bătrânul (discuție) 11 noiembrie 2015 21:11 (EET)
thread_title:  Arta ca mijloc de reconstituire a istoriei
Discuție:Mănăstirea Cozia

message: * Istoricul mănăstirii Cozia (aflat în pridvorul mănăstirii) - de cine a fost scris, este săpat în piatră, sau este o hârtie cu versiunea preoților?
* Costea Marinoiu - Istoria cărții vâlcene - În ce editură și an a fost publicată?
* Reviste de istorie - Care, ce numere, unde și când au fost publicate?
Se vor pune în text note care specifică exact care informații din care surse provin (pagina etc). --Turbojet 27 iunie 2008 22:08 (EEST)
thread_title:  Bibliografia 

message: Am eliminat propoziția  „Istoria mănăstirii este strâns legată de istoria țării”.  Dacă altcuiva i se pare ca are sens și știe despre ce țară e vorba, o poate pune în introducere.--Hype supper (discuție) 12 august 2013 19:00 (EEST)
thread_title:  Corectez
Discuție:Mănăstirea Curtea de Argeș

message: Catedrala Curtea de Arges mai pastreaza destul de putin din varianta originala sa zicem. Marea parte a felului cum arata se datoreaza resturarilor lui Lecomte de Nouy.
 ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de Deghelie (discuție • contribuții). 30 ianuarie 2008 22:50‎
Discuție:Mănăstirea Galata

message: Ipoteza neștiințifică după care denumirea Galata ar fi legată de Galata din Constantinopole, dublată de pretenția fantezistă pan-turcistă (extremistă) după care denumirea Galata este de origine turcică, trebuie înlăturată din text. Argumente:
# Denumirea ”Galata de Jos” sau ”Galata din Vale” arată clar că exista o denumire Galata pentru un loc sau o clădire „din deal” sau „de sus”. Fie că era vorba despre un schit Galata, fie despre Dealul Galata (care există și astăzi), denumirea este evident mai veche decât mânăstirea.
# Nu există niciun document al vremii care să lege în vreun fel Dealul Galata sau, ulterior, Mânăstirea Galata, de Galata din Constantinopol (Istanbul). 
# Chiar sursele turcești oneste recunosc faptul că denumirea Galata din Constantinopole este anterioară ocupației turcești (ex.: https://istanbultarihi.ist/377-galata)
# Există numeroase toponime românești similare (Galicea, Galați, Gălăoaia etc.), astfel încât este neștiințifică forțarea unei origini externe.
82.76.159.21 (discuție) 30 noiembrie 2023 16:35 (EET)
thread_title:  Originea denumirii Galata
Discuție:Mănăstirea Tismana

message: Are careva informații despre ideea pictării semnelor zodiacale la intrarea în mănăstire?
thread_title:  Zodiacul la intrarea in mănăstire 

message: Aceasta afirmatie ar trebui sustinuta cu niste date concrete in capitolul Scurt istoric ! H laca (discuție) 17 august 2010 03:38 (EEST)
thread_title:  De-a lungul timpurilor, datorită deselor prigoane ale păgânilor asupra țării noastre, Mănăstirea Tismana a suferit mai multe distrugeri ...
Discuție:Listă de castele din România

message: Nu ar trebui să adăugăm aici și Cetățile țărănești și bisericile fortificate germane din sudul Transilvaniei? Aproape fiecare sat mai mare avea o astfel de cetate (vezi Biertan, Valea Viilor, etc.) Spirtu (discuție) 15 septembrie 2009 23:29 (EEST)

message: Îmi explică și mie cineva dacă adăugăm conace în acest articol sau nu?
Titlul este Lista castelelor.
Nu ar trebui să avem un articol separat pentru conace?
Dacă nu, atunci ar trebui redenumit articolul ca fiind Lista castelelor și conacelor din România.
De exemplu, în Târgu-Mureș există 2, chiar 3 palate. Cu acestea ce facem, le adăugăm sau nu?
Există o grămadă de conace în județul Mureș, dar acestea nu sunt adăugate, doar cele 28 de castele și vreun conac două.
Ar fi super dacă ar clarifica cineva această problemă.
Vă mulțumesc.  ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de 31.185.129.17 (discuție • contribuții).
thread_title:  Conace?
Discuție:Castelul Bánffy de la Bonțida

message: Am văzut că aţi anulat cererea mea de dovezi la articolul dedicat castelului respectiv. Daţi-mi voie să vă supun atenţiei câteva observaţii legate de această comparaţie problematică -- „Versailles-ul Transilvaniei”:</br>
1. Ansamblul arhitectonic de la Versailles a fost construit cu scop unic de a ilustra măreţia regalităţii franceze. El nu avea nici un rol de apărare, fapt ce se poate constata prin lipsa zidurilor groase, medievale, ce se pot vedea la castele ca acela de la Carcassonne, sau la Turnul Londrei, sau chiar castelul Bánffy. Aceste ziduri se pot vedea în orice website care asociază numele castelului regal francez cu numele castelului baronial transilvănean . Aşa cum se arată în articol, castelul a fost construit în Evul Mediu cu scop de apărare, şi decoraţiile baroce NU i-au şters acest caracter, care lipseşte, repet, Versailles-ului.</br> 
2. Site-urile web care compară castelul Bánffy cu Versailles-ul au caracter jurnalistic sau de reclamă turistică. Ele probabil nu au destulă importanţă bibliografică pentru articol. De aceea nu voi da curs sugestiei Dvs. implicite de a introduce un link la respectivele situri publicitare ca referinţă.</br>
Ca soluţie de compromis sugerez introducerea comparaţiei respective la locul cel mai potrivit din cuprinsul articolului, şi nu în introducere, bineînţeles, cu precizarea corespunzătoare a sursei. Adăugarea celui mai fiabil sit web în dreptul informaţiei scuteşte cititorul de manevre de căutare pentru care el/ea nu era iniţial pregătit/pregătită, în afara faptului că dă informaţiei ceva credibilitate. Sunt gata să operez respectivul link, în condiţiile de mai sus, atâta vreme cât voi avea asigurarea că nu este şters pe baza ideii că această comparaţie are valoare de adevăr universal.</br>
Cu respect,</br>
Nerissa-Marie (discuţie) 11 aprilie 2010 19:43 (EEST)
replies: text: Salut! În caseta din articolul Castelul Bánffy de la Bonţida a rămas Alte denumiri: Versailles-ul Transilvaniei.--Miehs (discuţie) 11 aprilie 2010 22:31 (EEST)
thread_title: Versailles-ul Transilvaniei
Discuție:Biserici fortificate din Transilvania

message: Articolul asta are doar o referinta si ditamai bibliografia care nu este folosita la nimic. La bibliografie nu se pun sursele pe care se bazeaza textul din articol? Aici e pe dos. Tot articolul este CO in mod evident.Asybarisaport 4 noiembrie 2018 14:21 (EET)
Categorie:Legături externe indisponibile
thread_title: Bibliografie
Discuție:Carpații Occidentali Românești

message: Se zvonește că toată lumea bună a www-ului va poposi aici gramadă să extragă de la wikipedia această invențiune. Mă anunță cineva când pică? --109.101.20.16 (discuție) 28 februarie 2013 22:11 (EET)
thread_title:  Iscodeală
Discuție:Depresiunea Brașovului

message: * http://www.unibuc.ro/studies/Doctorate2013Februarie/SANDOR%20CIPRIAN%20GABRIEL%20-%20Resurse%20de%20apa%20din%20depresiunea%20Barsei.%20Valorificare%20si%20implicatii%20in%20peisaj/REZUMAT%20TEZ%C4%82%20DE%20DOCTORAT%20%C5%9Eandor%20Ciprian%20Gabriel.pdf
* http://webbut.unitbv.ro/teze/rezumate/2011/rom/DavidElenaCamelia.pdf
thread_title: Useful links
Discuție:Țara Bârsei

message: În vechea slavă cuvântul brsa înseamnă repede ( pârâuri repezi ). În limba sârbă/croată și azi brz înseamnă repede. Autorul acestui articol menționează la capitolul Geografia că zona este străbătută de numeroase râuri și pârâuri repezi. Denumirea germană a zonei este Burz(enland)( adică BRZ), denumirea română este Bârs(ei)( adică BRS), denumirea maghiară este Barc(asag) sau Borz(asag). Pe de asupra știm că înainte de venirea teutonilor zona era locuită de pecenegi, uzi și bulgari ( slavi ). În aceste condiții mi se pare evidentă etimologia toponimului Bârsa, și ea nu poate fi altceva decât pârâuri repezi. H laca (discuție) 18 noiembrie 2010 04:57 (EET)
thread_title:  Etimologia cuvântului Bârsa 

message: Introducerea acestor hărți este o porcărie întrucât sunt extrem de neclare și neinteligibile. Practic ocupă un spațiu în mod inutil, fiind doar o abordare a nostalgicilor imperiului austriac.  ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de 79.112.37.122 (discuție • contribuții).
thread_title:  Harta Iosefină