Discuție:Constantin Brâncoveanu

message: Brâncoveanu s-ar răsuci în mormânt să citească tot ce s-a scris aici. Unele erori sunt luate rău de tot pe brazdă !...
thread_title:  Comentariu anonim  

message: Pe vremea lui Constantin Brâncoveanu orașul în care a fost martirizat se numea Constantinopol. Am încercat să corectez dar văd că tot ”Istanbul” apare scris.
 ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de Mykk (discuție • contribuții).
replies: text: Denumirea Istanbul este atestată din secolul al X-lea, vezi :en:Istanbul#Toponymy. După 1453 denumirea oficială a fost Kostantiniyye. Așa că dacă vreți să corectați, scrieți Kostantiniyye. Tgeorgescu (discuție) 15 decembrie 2011 01:45 (EET)
thread_title:  Numele orașului în care a murit 

message: Am îndoieli că a înregistrat cineva ultimele cuvinte ale lui Brâncoveanu. Citatul din Șincai pare a urma tradiția istoricilor de la Tit Liviu încoace, care puneau personajelor istorice cuvinte în gură, pentru a „colora” narațiunea. În condițiile acestea, ar trebui probabil îndepărtat. --Mihai (discuție) 24 mai 2014 10:11 (EEST)
replies: text: Cronicarii erau istoricii perioadei respective. Nici istoricii contemporani nu se mulțumesc cu înregistarea cuvintelor cuiva, ci le interpretează. Atunci când am introdus citatul din Gheorghe Șincai în articol, am specificat foarte clar: „Iată cum descrie Gheorghe Șincai martiriul voievodului...”. Faptul că dvs. ați modificat această propoziție e o altă chestiune.

text: În afară de cronicarii care istorisesc tragicul eveniment, există însă și relatări ale unor martori oculari, ca de exemplu:
#Scrisoarea din 31 august 1714 a bailului venețian la Istanbul, Andrea Memmo, către dogele Veneției (Alexandru D. Xenopol, Istoria românilor din Dacia Traiană, Ed. Cartea Românească, București, 1925, vol. VIII, p. 71)
#Călătorul francez La Mottraye (Voyage en Europe, Asie, Afrique, La Haye, 1727, vol. II, p. 206)

text: Nu sunt de acord cu ștergerea citatului din Gheorghe Șincai. De șters e ușor, de scris e mai greu. --Bătrânul (discuție) 25 mai 2014 09:37 (EEST)
replies: text: : Cred că știți că nu este o pasiune a mea să șterg text. E vorba doar de un citat care lasă impresia că ultimele cuvinte ale domnului ar fi fost înregistrate exact. De asemenea veți observa că citatul contrazice în privința ordinii decapitării fiilor paragraful anterior. Am modificat scurta introducere a citatului pentru a o face mai enciclopedică, rece, în ultimă instanță nu mă derajează dacă refaceți versiunea dvs cu „Iată”. Salutări, --Mihai (discuție) 26 mai 2014 19:08 (EEST)
thread_title:  Citat din Șincai 

message: Știe cineva ce fel de carte este Bărbulescu, M., Deletant, D., Hitchins, K., Papacostea, Ș., Istoria României, Editura Corint, București, 2007. ISBN 978-973-135-837-0? Mie-mi pare a fi manual școlar.--Mihai (discuție) 24 iunie 2014 08:05 (EEST)
replies: text: Nu este un manual școlar - istorici de calibrul lui Mihai Bărbulescu și Șerban Papacostea nu prea „se înghesuie” să scrie manuale școlare. Este o monografie apărută la Editura Enciclopedică, în 1998 și reeditată la Editura Corint, în 2007. La scrierea ei au participat și doi istorici străini, unul american, celălalt englez (Keith Hitchins și Dennis Deletant), cunoscuți pentru contribuțiile lor științifice. Poate fi citită și online, aici, sau aici. --Bătrânul (discuție) 24 iunie 2014 10:46 (EEST)
replies: text: : Vă mulțumesc ptr. răspuns. Mă miram ca Hitchins să mai fi participat la încă o sinteză, din moment ce a scris și de unul singur vreo două. --Mihai (discuție) 24 iunie 2014 13:38 (EEST)
thread_title:  Sursă 

message: Poate următoarele asprecte ar mai trebui să-și găsească locul în introducere:
* încercarea instaurării unei monarhii ereditare; --Mihai (discuție) 17 iulie 2014 21:32 (EEST)
* faptul că era cel mai bine informat om al Europei; --Mihai (discuție) 17 iulie 2014 21:32 (EEST)
* mânăstirea Hurezi, principala lui ctitorie; --Mihai (discuție) 17 iulie 2014 21:32 (EEST)
thread_title:  Introducerea 

message: Dacă ar verifica cineva autenticitatea hărții, aș putea face o versiune raster în limba română. --Mihai (discuție) 23 iulie 2014 13:08 (EEST)
replies: text: Poate vă va fi de folos această hartă. --Wintereu 3 februarie 2015 21:41 (EET)
thread_title:  Hartă 

message: Observ că materailul adăugat de  la 21 aprilie 2005 este copiat dintr-un articol din 2004 din Jurnalul Național. O să îl șterg în consecință. --Mihai (discuție) 23 iulie 2014 14:20 (EEST)
thread_title:  Material copiat 

message: Îmi explică și mie cineva de ce nu se menționează martirajul și faptul că nu s-a lăsat de credința creștină?
În versiunea în engleză a articolului acestea sunt menționate cu tot cu citate. ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de 86.0.61.214 (discuție • contribuții).
replies: text: Vedeți Constantin Brâncoveanu#Posteritate și Constantin Brâncoveanu#Mazilirea și supliciile. Tgeorgescu (discuție) 1 iulie 2019 14:48 (EEST)
replies: text: : Pentru anonim: scena morții e complicată, sunt foarte multe mărturii de calitate inferioară, majoritatea martorilor oculari de la execuție vorbesc de trei fii și ginerele Ianache Văcărescu, care de fapt erau patru fii și Ianache Văcărescu, fratele vitreg al doamnei Marica - nu ginere. Când am scris articolul în 2014 nu aveam toată bibliografia.Articolul englez e de calitate proastă, scris de români (vezi timpurile verbelor, traduse din română: „he and his four sons and his advisor Ianache were brought before Sultan Ahmed III of Turkey. [...] After all of his fortune has been seized, in exchange for the life of his family he was asked to renounce the Orthodox Christian faith” sau Ahmed III of Turkey). Ideea că a fost „killed for their faith in Christ” este ineptă, căci dacă turcii doreau să execute creștini puteau începe cu zecile de mii de greci ortodocși trăitori în Constantinopol, nu trebuiau să-i aresteze în Muntenia. Și atunci de ce nu l-ar fi omorât și pe nepotul Constantin, pe gineri, pe soție și pe fiice, care erau și ei toți creștini și se aflau în arest la Constantinopol? De fapt, singurul istoric despre care știu eu că a susținut inepția asta recent este Ion Aurel Pop, ajuns președinte al Academiei Române, scara valorilor....Plus că ajunge să citești documentele de arhivă turcești ca să îți dai seama că Țara Românească era o unitate total subordonată sistemului juridic și birocratic otoman. Pentru câțiva cai furați peste Dunăre se depuneau „dosare” la Constantinopol, deci fanteziile cu haiduci, turci, creștini, martiri și sergi nicolaiești sunt fantezii... chiar și pentru a petrece curtea câteva luni la Târgoviște era nevoie de cereri după cereri (formale) și numeroase mite (informale).Întrebarea de ce a fost mazilit și executat Brâncoveanu după peste 25 de ani de domnie este oricum secundară, cea plină de semnificație este cum a reușit să se mențină în poziția aia instabilă atât timp - avere uriașă după orice standarde pentru acea vreme, mare talent diplomatic și politic, enorm tact, niște execuții exemplare de boieri cu alte păreri la începutul domniei- aliluia, doamne-ajută, contextul internațional șamd. --Mihai (discuție) 1 iulie 2019 19:06 (EEST)
thread_title:  Martiraj