Discuție:Coordonate polare/AB1

message: :Această evaluare este transclusă de la Discuție:Coordonate polare/AB1. Legătura de modificare pentru această secțiune poate fi folosită pentru a adăuga comentarii.
replies: text: Evaluare AB (vedeți criteriile)
#Este bine scris.
#:a (în proză):  b (Manual de stil): 
#:: 
#Să prezinte informații corecte ce pot fi verificate.
#:a (referințe):  b (citează surse de încredere):  c (fără cercetare originală): 
#:: 
#Acoperă bine subiectul.
#:a (aspecte majore):  b (se concentrează asupra subiectului): 
#:: 
#Nu încalcă PDVN.
#:Prezintă diferitele puncte de vedere în mod cinstit: 
#:: 
#Este stabil.
#:Nu există dispute etc.: 
#:: 
#Este ilustrat, dacă posibil, de imagini.
#:a (au o licență adecvată):  b (sunt relevante subiectului și sunt însoțite de descrieri adecvate): 
#:: 
#Per total: 
#:Aprobat/Respins: 
#:: 
Articolul conține dimensiuni în sistem imperial în locul celor din SI. În cazul de față, cred că se impune prezența ambelor dimensiuni, deoarece milă nautică este unitate relevantă pentru acest tip de coordonate. De asemenea, ar trebui introduse legături de tipul  în secțiunile unde acest lucru se impune.--Strainu (دسستي‎)   28 martie 2011 18:32 (EEST)

text: Nu aș avea nimic împotrivă dacă ar opera cineva asemenea modificări, dar o să scriu aici de ce am eu o reticență în a le face:

text: În ce privește sistemul de măsuri pe exemplul de față, nu cred că se impune transformarea în alt sistem; exemplul cu mile nautice este doar atât: un exemplu; pot să fie microni, kilometri, unități astronomice sau prăjini, esența tot aia e: cinci din astea corespund la cinci din alea. Multiple unități doar ar deruta de la esența exemplului; de fapt, dacă derutează, exemplul poate fi și șters. Am ales să păstrez mila marină, deoarece, din câte știu, este încă folosită în navigație mai mult decât SI, chiar și în cea aeriană, dar poate fi schimbată în kilometri, că nu contează atât de mult. Dacă sunt și alte cazuri (eu n-am găsit), spuneți sau modificați direct.

text: În ce privește , eu de obicei încerc să evit abuzul de formatul ăsta care riscă să întrerupă prea mult lectura. El e bun e mai ales pentru secțiuni care s-au dezvoltat mult în articol și conținutul s-a mutat într-un articol al lui; sau articole mai ample, dar foarte la obiect și strâns legat de secțiune. De exemplu, în zona cu ecuațiile în coordonate polare ale diverselor figuri geometrice, mi se pare că dacă am avea un articol principal de genul Ecuația cercului sau Ecuația dreptei, ar merge; nu Cerc sau Dreaptă (spre care oricum am pus linkuri în prima frază din secțiune). La fel, la numere complexe: o legătură candidată pentru  ar fi Forma trigonometrică a numerelor complexe (sau eventual secțiunea corespunzătoare din Număr complex); din nou, linkul e aici prezent în prima frază a secțiunii. La coordonatele cilindrice, aș adăuga link dacă articolul ar exista.

text: Repet, nu m-ar deranja prea mult schimbarea, dar mi se pare mai bine așa. —Andreidiscuție 28 martie 2011 19:12 (EEST)
replies: text: :Andrei, dacă nici la articolele bune nu ne respectăm propriile reguli, atunci suntem buni de aruncat la coș. Wikipedia:Manual de stil spune clar: Pentru unități de măsură folosiți întotdeauna unitățile din SI. Nu este necesar să convertiți unitățile de măsură în unități anglo-saxone (imperiale) nici măcar cu titlu informativ, afară de cazul că valorile anglo-saxone ale măsurătorilor respective au vreo importanță anume în context. Aici are relevanță conversia pentru că milele marine au fost făcute pe baza unui sistem sferic, dar insist ca această schimbare să fie făcută înainte de a promova articolul.

text: :În ceea ce privește legăturile, eu mă gândeam mai degrabă la Spirala lui Arhimede și apoi la Numere complexe. O legătură în text nu e nici pe departe la fel de vizibilă ca un format.--Strainu (دسستي‎)   29 martie 2011 17:02 (EEST)
replies: text: ::Am scos exemplul, pentru că e clar că mai mult încurcă și distrage atenția de la ce spune de fapt paragraful; e și prost referențiat, sursa doar folosește terminologia respectivă, nu o detaliază. În rest, ok, se pot adăuga.  —Andreidiscuție 29 martie 2011 17:19 (EEST)
replies: text: :::După citirea articolului, consider că satisface criteriile pentru acordarea statutului de AB. Ca să devină și mai bun, sugerez să introducem la secțiunea 5.2 Calcul diferențial formulele unor operatori vectoriali mai uzuali (gradient, divergență, rotor, laplacean, etc.) scrise în coordonate polare, eventual, să inserăm câteva ecuații remarcabile din fizică-transcrise în coordonate polare ca exemple de aplicații (utilitatea alegerii coordonatelor polare față de cele carteziene pentru o problemă dată); prin aceasta ar crește utilitatea practică a textului. Pentru îmbunătățirea aspectului grafic sugerez să trecem la formatul scriptstyle pentru simbolurile din interiorul textului. Aș mai avea câteva idei (extinderea bibliografiei, a istoricului, etc.) dar acelea pot fi materializate și după obținerea statutului. Oricum, chiar și fără aceste îmbunătățiri, articolul poate fi promovat.--ZOLTAN (discuție) 29 martie 2011 18:55 (EEST)
replies: text: ::::OK, și eu sunt de acord. Acum ce urmează? Așteptăm să îl promoveze cineva?--Strainu (دسستي‎)   30 martie 2011 12:50 (EEST)
replies: text: :::::Da. Ideal ar fi ca procedura de promovare să fie finalizată de un coleg neimplicat în redactarea și recenzarea articolului.--ZOLTAN (discuție) 30 martie 2011 21:02 (EEST)

text: Nu sunt expert în domeniu, dar articolul este clar, respectă toate criteriile și pare ușor de citit. Făcând comparație cu versiunea din Wikipedia engleză, cea tradusă are puține lipsuri. La o eventuală nominalizare la AC trebuie luate în seamă comentariile de mai sus (vezi primul criteriu, acest articol este bine scris). Rezultat: promovare.—  Ionutzmovie  discută  1 mai 2011 00:20 (EEST)
thread_title: Evaluare AB