Discuție:Cluj-Napoca

message: "Baba Novac un important ostaș al lui Mihai Viteazul a fost judecat și ars de viu în oraș. Întemeietorul primei uniri a românilor, Mihai Vodă a cinat pentru ultima dată la Cluj, după care a fost ucis din ordinul generalului Basta la Câmpia Turzii."
Ar util de specificat faptele pentru care a fost judecat Baba Novac. Altfel, informatia nu ar reprezinta decat un detaliu cinic si o dovada de sadism a clujenilor.
Puteti adauga linistit motivul, eu nu stiu exact despre ce este vorba, tinand cont ca la momentul cand am scris articolul, am facut o sinteza a mai multor articole enciclopedice, si nu am gasit detalii despre aceasta. Probabil motivul a fost unirea Transilvaniei cu Romania. --Danutz 6 Mai 2004 14:30 (UTC)
Cluj-Napoca, Drobeta-Turnu Severin...aiureli ceaușiste, de care nimeni nu îndrăznește să se dezbare. Când vom intra cândva în Uniunea Europeană, va trebui să propunem unor țări mai înapoiate să ne urmeze exemplul. Se poate începe cu Paris-Lutetia, Milano-Mediolanum, Trier-Augusta-Treverorum, Köln-(Colonia)-Ara-Claudia-Agrippinensis.
Vorba lui Constantin Tănase: "...dar avem Miss România, ce-i lipsește chelului." Moby Dick 15 Nov 04 , 15:41
*Moby Dick, e vreo problemă? Ți-e rău? Ce aiureli ceaușiste? Eu sunt, de exemplu, de părere că numele sună mai bine cu Napoca în el (în nume, probabil !), și nu sunt în nici un caz comunist. Dar nu văd ce e de discutat în asta. Dacă ești cetățean al unuia din orașele astea, poți să te apuci de strâns semnături, dacă nu, nu-i oricum treaba ta. Oricum, nu văd ce legătură are asta cu Wikipedia. --Danutz
replies: text: :Datorită inserării observației "fructuos" am dat peste această pagină de discuții. Mi se pare cel puțin ciudat că un utilizator a răspuns la o opinie a altui utilizator cu întrebări retorice de genul "ți-e rău?". Amintesc faptul că rebotezarea Clujului în "Cluj-Napoca" a fost o măsură luată printr-un decret ceaușist din 1977, pentru a aduce un afront comunității maghiare. Mania schimbării numelor pare a fi o tradiție din specificul nostru național. Vezi: Localități cu nume schimbate din motive ideologice. Adăugarea numelui de "Napoca" nu a făcut ca orașul să devină mai românesc, ci doar a lăsat să iasă la suprafață niște străbune complexe. Mă bucur că Moby Dick a atras atenția cât de ridicol ar fi ca italienii din Milano să-și reboteze orașul în Milano-Mediolanum, sau cât de caraghios ar suna Paris-Lutetia sau Viena-Vindobona. Doar la noi Turnu Severin nu poate rămâne, simplu, Turnu Severin, ci trebuie adăugat "Drobeta", că trebuie să fim mai cu moț. Nu știu de ce îmi vine în cap expresia "prostie cu ciucur". În orice caz, puțini știu că denumirea "Cluj" este mai latină decât "Napoca", acest din urmă nume provenind din dacă. Denumirea "castrum clus" (atestată în 1173) indica faptul că orașul este situat într-un loc închis. "Clusa" și "Clusium" sugerează faptul că orașul este înconjurat din toate părțile de dealuri. --Mihai Andrei 23 octombrie 2005 12:50 (UTC)
Pe mine personal nu mă interesează faptul că denumirea este de origine latină sau nu, dar eu atrageam în principal atenția că o asemenea discuție nu are ce căuta pe Wikipedia, pentru că aici nu dezbatem cum ar trebui să se numească Clujul, ci eventual ce ar trebui să scriem în articolul Cluj-Napoca. --Danutz

text: Cred că dacă am înțelege cu adevărat semnificația numelui orașului nostru, n-am mai simți nevoia să schimbăm și să adăugăm și să ne plecăm ideologiei național-comuniste. Iar asta este treaba wikipediei: să informeze corect, să spună, iar oamenii să-și formeze singuri parerea. Pentru mine personal Clujul rămâne Cluj, iar când aud de Cluj-Napoca îmi reprezint involuntar altă realitate, adică o colonie muncitorească, cu platforme industriale și cu oameni noi ai revoluției socialiste, triști, ignoranți, violenți. Cine socotește că merită, poate să evite pe cât posibil folosirea numelor schimonosite cu intenții vădit șovine. În orice caz, cei care se încăpățânează să spună că Matei Corvin s-ar fi născut la Cluj-Napoca, aceia își dau singuri nota. Pentru un alt exemplu pitoresc, vezi: Discuție:Baronul Haussmann. --Mihai Andrei 23 octombrie 2005 13:45 (UTC)
"Napoca" e denumirea latina a orașului. De ce ar trebui sa fie asociată național-comunismului?--R.S. 26 decembrie 2005 23:26 (EET)

text: Numele Clujului este unul latin (de la "clusa", loc închis). Napoca a fost denumirea unei localități dace (atestate de Ptolemeu), peste care romanii au construit Municipium Aelium Hadrianum. După retragerea romană, municipiul a decăzut și în cele din urmă viața urbană s-a stins. În anul 1167, în același loc s-a înfiripat din nou o așezare, menționată sub denumirea "Castrum Clus". Mai apoi denumirea a fost tradusă în germană în forma "Klausen-burg". Iar din germană în maghiară: Kolozs-vár. (În ungurește "kolostor" înseamnă mănăstire, tot din latinescul "claustrum", loc închis). În română s-a fixat forma "Cluș", mai apoi "Cluj", ca și "Blaș", mai apoi "Blaj" sau "Lugoș", mai apoi "Lugoj". Demnitarii din epoca național-comunistă au crezut sau au vrut să creadă că denumirea "Cluj" ar fi ungurească. În dorința de a aduce un afront comunității maghiare, au adăugat denumirea dacă "Napoca", crezând că astfel orașul va deveni mai românesc. Tare mă tem că prin aceasta n-au făcut decât să-și scoată la suprafață incultura și aversiunea față de Clujul burghez. --Mihai Andrei 26 decembrie 2005 23:41 (EET)
replies: text: :::Poate sa dea cineva o referinta care e prima atestare a Clujului in forma românească Cluș ? Mulțumesc. --Morosanul (discuție) 3 august 2010 15:14 (EEST)

text: : Bineinteles ceausism in toata regula. Fraza În 1974 numele a fost schimbat în Cluj-Napoca, Napoca fiind prima denumire a localității, folosită în epoca ocupației romane. e o aberatie, Cluj si Napoca sunt localitati diferite despartite de "numai" 700 de ani de istorie. Masura a avut un caracter nationalist-propagandist clar. Plinul cel tanar 4 septembrie 2007 12:22 (EEST)
thread_title:  Paragraf in discuție 

message: Cam care a fost criteriul introducerii unor licee ? Vechime, prestigiu, rezultate ? Pentru că așa cum apare aici liceele din Cluj sunt mai multe. Mulțumită lui Mihai Andrei și universitățile sunt mai multe.Elerium |  Mesaje către Elerium 30 decembrie 2005 22:46 (EET).
Prima data com. magh. era separat si liceele era in cadrul com. magh., deci erau introduse numai licee in care se preda si in ungureste..., la fel era si cu universitati...
replies: text: Știu cum era prima dată. Dar am zis că nu era locul lor acolo. Articolul Cluj-Napoca este în general despre Cluj. Mă gândesc că locul acelor informații ar fi într-un articol mai amplu numit, Comunitatea maghiară din Cluj-Napoca, cu o legătură din articolul Cluj-Napoca. Iar ceea ce lipsește articolului este capitolul Educație, nu doar educație în limba maghiară. Cu ce ar fi mai diferită educația în limba maghiară, de educația în limba română ? Părerea mea. Elerium |  Mesaje către Elerium 1 ianuarie 2006 23:25 (EET).
thread_title: Nelămurire

message: Pentru a nu exista suspiciuni cu privire la datele recensământului din 1930, iată rezultatele:
replies: text: :se poate cita sursa din care sunt trecute datele Populatiei istorice? daca la 1930 erau circa 34%romani si 47% maghiari(cu sursa de mai sus,indiscutabila) atunci cum putea fi proportia 9/88 doar 10 ani mai tarziu?--Radufan 21 februarie 2006 14:36 (EET)
replies: text: ::În 1941, în plin război, nu a avut loc după știința mea nici un recensământ la Cluj. Datele prezentate nu sunt credibile, de aceea, eventual până la precizarea sursei, le voi îndepărta din articol. Este adevărat că administrația românească s-a retras în toamna lui 1940, însă bunăoară cei doi episcopi români, Iuliu Hossu și Nicolae Colan, au rămas, la fel cum au rămas cele două academii teologice românești, școlile confesionale românești, la fel cum a rămas pe loc majoritatea celor 34.895 de români înregistrați în 1930. Deci procentul de 9% români în Cluj în anul 1941 este cu siguranță măsluit. --Mihai Andrei 21 februarie 2006 15:08 (EET)

text: :Este f.probabil ca totalul populatiei sa fie corect intrucat variaza in mod constant:e compozitia care nu se potriveste,evident masluita in defavoarea romanilor.Ar fi interesante si niste cifre mai vechi,unde indiscutabil populatia maghiara era mai mult decat majoritara.Cred ca rr trebui totusi publicate doar datele unde exista concret o sursa.--Radufan 21 februarie 2006 15:19 (EET)
thread_title: Recensământul din 1930

message: Articolul are statut de articol de calitate, însă nu scrie nimic la secțiunea Sănătate, deși aceasta apare în articol. Sau scrie cineva ceva, sau scoatem de tot titlul--Adrian ach 19 noiembrie 2006 14:59 (EET)
thread_title: Secțiune lipsă

message: În articol scrie de existența ei, dar eu știu că Episcopia Evanghelică este la Sibiu... cine știe, să spună cum e. --Mihai | D 20 ianuarie 2007 17:37 (EET)
Episcopia Evanghelică de Confesiune Augustană (a sașilor) la Sibiu, Episcopia Evanghelică-Luterană (a maghiarilor) la Cluj.--Iegeb (discuție) 10 februarie 2012 01:57 (EET)
thread_title:  Episcopia Evanghelică 

message: Scrie ca in latina se chema Claudiopolis si ca actuala denumire vine de la Castrum Clus. claudiopolis suna a greaca nu a latina... Si apoi, Napoca din ce limba vine?  ← Acest comentariu nesemnat a fost adăugat de 82.77.1.108 (discuție • contribuții).  
replies: text: Napoca este în latină și vine din câte știu de la denumirea dacă Napuca. Claudiopolis parcă este denumirea latinizată a Klausenburg (numele german al orașului). Posibil să mă înșel. --R O  A  M  A  T  A  2007 mesaj 24 aprilie 2007 19:51 (EEST)
replies: text: :Precum știu, prima dată s-a apărut ca adjectiv în documente ungare (Clusiensis) în 1177, apoi ca substantiv (castro Clus) în 1213, iar în 1252 și în limba maghiară, ca "Kulusuar" și în 1280 ca "Kuluzsvár". Numele latinizată a orașului provine deci din cel unguresc. Mult mai cert e însă că de unde provine numele unguresc (și mai ales partea "Kolozs"/"Kuluzs"/"Kulus"/"Clus"), care apare în mai multe cazuri și la alte nume de localități. Sunt tot feluri de teorii: că e de origine latină (clausa), germană (klus), sau slavonă (cluj - care de altfel înseamnă același lucru ca și germana "klus": baraj) și altele conform cărora provine din nume proprie (germană, maghiară sau slavonă: Nikolaus, Miklus sau Miklus - cele două din urmă neffiind nume identice). 
Numele "Napoca", bineînțeles, e mult mai veche. E tot latină, preluată conform unor teorii din limba dacă. 
http://franka-egom.ofm.hu/irattar/irasok_gondolatok/hazsongad/kolozsvar/kolozsvar_tortenete.htm
http://www.erdelyiutazas.hu/magyar/telepules/kolozsvar-922
http://www.transylvaniatop10.com/HU/Kolozsvar/MoreAboutTheCity.aspx 
--Iegeb (discuție) 1 februarie 2012 01:50 (EET)
thread_title:  Claudiopolis 

message: Poate că ar trebui semiprotejat articolul.--Venator 13 iulie 2007 18:50 (EEST)
thread_title:  Calitate 

message: Am revenit la vechea imagine în infobox. Articolul este unul de calitate și schimbarea acestei imagini ar trebui discutată întâi, fie și doar pentru că duce la nesincronizări între imaginea apărută pe pagina principală și prima imagine care se vede aici.--Andreidiscuție 26 decembrie 2008 00:15 (EET)
replies: text: Dacă tot este „Articol de calitate”, din cauza vîrfului tăiat la biserica din imagine, propun schimbarea imaginii în infobox. Sunt destule imagini pe Commons, poate se potrivește chiar și imaginea cu Piața Avram Iancu (vedere aeriană): . --L.Kenzel 8 martie 2009 01:31 (EET)
replies: text: :De acord. --R O  A  M  A  T  A     mesaj 8 martie 2009 09:17 (EET)
replies: text: ::OK.--Andreidiscuție 8 martie 2009 19:51 (EET)
Rezolvat. --L.Kenzel 8 martie 2009 21:40 (EET)
thread_title:  Imaginea din infobox 

message: Să verifice cineva legăturile interwiki. --78.96.150.26 (discuție) 21 februarie 2009 19:42 (EET)
replies: text: . Problema era la —Sebimesaj 21 februarie 2009 19:47 (EET)
thread_title:  Interwiki 

message: Am citit că și Andrei Stroie avea probleme cu imaginea despre cozonacul secuiesc (Wikipedia:Reevaluări articole de calitate/Cluj-Napoca/Arhiva 1). Fiind de acord cu aceast lucru (deoarece kurtoskalacs e într-adevăr o specialitate secuiască, fără prea multă relevanță privind acest subiect), am înlocuit-o pe această imagine cu imaginea Teatrului Maghiar din Cluj - asta fiind mult mai relevantă și în relație cu viața culturală a orașului și ca unul dintre cele două mebrii din românia al Uniunii Teatrale Europene merită și instituția pe care o găzduiește să fie prezentată și prin această imagine.  (În plus teatrul este mult mai important "edificiu" și pt. maghiarii clujeni decât un cozonac secuiesc). Dacă totuși nu sunteți de acord, mă regret și anulez modificarea.--Iegeb (discuție) 1 februarie 2012 15:09 (EET)
Următoarele lucruri am schimbat în articol:
*- Am făcut o secțiune nouă despre Cimitirul Hajongard și una despre cele mai importante licee din Cluj. 
*- Am făcut două galerii: unu despre universitățile clujene (despre care am găsit imagine în commons) și unu despre cimitirul Hajongard.
*- am pus 4 imagini la secțiunea despre licee: un colegiu național, un liceu teoretic, un liceu teologic și un liceu de artă (de muzică)
*- am pus 4 imagini la secțiunea despre transport (despre gara, aeroportul național și diferite mijloace de transport)
*- la Sport o imagine despre Stadionul Dr. Constantin Rădulescu
*- la Turism, imagini despre Biserica Sf. Mihail (am înlocuit-o pe imaginea veche, aparent scanată), Catedrala Ortodoxă, Casa Matei (despre care - în mod ciudat - nu erau imagini), o imagine nouă (și cred că mai bună) despre Parcul Central
*- la Reprezentanțele politice am pus o imagine despre Consulatul Maghiar (singura despre care am găsit imagine în Commons)
*- la subcapitolul "Împrejurimi" din secțiunea "Turism" - o imagine despre Castelul Banffy de la Bonțida
*- am pus o imagine (la secțiunea "Evenimente" unde se găsea deja o imagine despre statuia Sf. Gheorghe) despre Ansamblul Monumental Matia Corvin (în mod ciudat nu era nici-o imagine în articol despre acest monument reprezentativ)
*- am dezvoltat lista personalităților clujene, și ca urmare și imaginile puse la acest capitol (să fie continuă lista de la începutul capitolului până la capăt), cu imagini despre clujeni renumiți, de diferite naționalitate: Iuliu Hossu (român), Yekusiel Yehudah Halberstam (evreu), Gheorghe Dima (român), Gyorgy Harag (maghiar de origine evreiască) și László Tőkés (maghiar). Le-am selectat așa să fie reprezentate prin ele cam toate domeniile importante politică (Iuliu Maniu, regele Matia, László Tőkés), religie (David Francisc, I. Hossu, Y. Y. Halberstam, L. Tőkés),  artă (Harag, Dima) și știință (E. Racoviță).
*- am adăugat câteva biserici la lista lăcașelor de cult și am precizat subcapitolul despre viața religioasă din Cluj
*- la capitolul despre comunitatea maghiară am pus o imagine despre Janos Bolyai.
*- am pus o imagine despre zona metropolitană Cluj, la capitolul respectiv și am actualizat informațiile despre conducere (primar, viceprimar)
*- am mai adăugat două denumiri ale orașului în prezentare (cea săsească și cea evreiască în idiș).
Dacă mai am timp, o să mai lucrez cu acest articol, însă nu îndrăznesc să scriu prea mult text pt. că încă nu mă exprim prea bine românește. Totuși, dacă pot ajuta în orice măsură dezvoltarea articolului, aș face cu fericire (am stat și eu câțva ani la Cluj, am și rudenii acolo, deci îmi e drag orașul). Mare păcat ar fi să rămână retrogradat un articol atât de important (timp ce în wp. maghiară și ebraică este articol de calitate).--Iegeb (discuție) 3 februarie 2012 16:56 (EET)
thread_title:  Imaginea despre "kürtőskalács"  

message: Sunt prea multe imagini in articol si textul nu are o curgere placuta, arata aiurea. Va trebui sa mai scoatem din ele. --R O A M A T A   mesaj 3 septembrie 2012 10:48 (EEST)
thread_title:  Imagini 

message: Într-adevăr, proiectul funarian de stemă nu a fost aprobat prin hotărâre de guvern, ceea ce îl face să nu fie o stemă. Întrebarea care se pune este: în acest caz, nu cumva stema este aceasta? —Andreidiscuţie 29 aprilie 2015 10:36 (EEST)
replies: text: Strict legal, da. Pe clădiri, monumente etc. apare însă stema medievală (poarta de cetate), așa încât cred că cititorul sau turistul obișnuit are dreptul și interesul de a fi informat cu privire la însemnul reprezentativ al orașului. Juridic vorbind, stema din perioada comunistă a căzut în desuetudine, așa încât ar fi nepotrivit să o afișăm drept stemă a orașului. --Mihai Andrei (discuție) 29 aprilie 2015 12:20 (EEST)
replies: text: : Cât orașul folosește o stemă http://primariacj.ro/ cred că ce faceți dv. se numește abuz, încală regulile Wiki și nu are treabă cu realitatea. Aici nu suntem la Curtea de Apel, aici vorbim de realități. Legal sau nu, corect heraldic sau nu, Cluj-Napoca folosește o stemă, aceea trebuie să apară în titlu.

text: : Dacă doriți să arătați stema veche, descrieți „anormalitatea”, nu am nimic împotrivă, faceți subtitlul, cu opinia dv., sau chiar articol.

text: : Deci vă rog să reveniți la modificare, pagina în engleză are aceeași stemă. IVGΛ 29 aprilie 2015 14:33 (EEST)
replies: text: ::Proiectul nostru are ca scop informarea cititorului, nu promovarea unor controverse sau ideologii. Stema Clujului, veche de șapte secole, este dăltuită în piatră la tot pasul. Dacă un marțian ajunge la Cluj, este dreptul său să cunoască motivul pentru care întâlnește în tot locul poarta de cetate ca semn heraldic. Faptul că orașul nu are la ora actuală o stemă oficială, nu este vina acestui proiect, ci vina administrației locale. Puteți reclama acest lucru la domnul Boc. --Mihai Andrei (discuție) 29 aprilie 2015 14:54 (EEST)
replies: text: :::Dacă marțienii doresc să se informeze despre stema istorică a Clujului, o pot face din textul și imaginea existente câteva paragrafe mai jos. Ce sens are duplicarea imaginii? Nu este vina proiectului că orașul nu are la ora actuală o stemă oficială (?), dar nici nu poate decide Wikipedia, ori vreun utilizator al ei, care din stemele ilegale este mai legală. Scot imaginea din infocasetă, până la lămurirea disputei editoriale cu surse autorizate. --Pafsanias (discuție) 30 aprilie 2015 12:46 (EEST)
replies: text: ::::Nu putem lăsa orașul fără stemă, pe motiv că X sau Y are nostalgii funariote. Aici căutăm consensul, nu impunerea unui punct unilateral de vedere. Modificarea efectuată de utilizatorul Iuga a fost intempestivă, fără discuție și fără consens, așa încât voi reveni la status quo ante, până la clarificarea problemei. --Mihai Andrei (discuție) 30 aprilie 2015 12:58 (EEST)
replies: text: :::::De acord, nici nostalgii funariote, nici de altă natură. Am solicitat surse autorizate. Punctul actual de vedere este mai puțin unilateral sau este rezultatul vreunui consens? De ce nu poate rămâne orașul fără stemă, atâta vreme cât afirmați că „orașul nu are la ora actuală o stemă oficială”?--Pafsanias (discuție) 30 aprilie 2015 13:13 (EEST)
replies: text: ::::::Cum am arătat la începutul discuției, stema oficială, adică ultima stemă aprobată legal, este aceasta. O panoplie cu stemele municipiilor din RSR este disponibilă aici. Vețo observa că marea majoritate a administrațiilor locale au procedat la debarasarea de simboluri comuniste și au supus spre aprobare stemele municipiilor respective. Ilustrez cu exemplele Sibiului, Timișoarei și Oradiei: Sibiu RSR, Sibiu actuală; Timișoara RSR, Timișoara actuală; Oradea RSR, Oradea actuală. Doar la Cluj administrația nu a supus spre aprobare (pentru că nu a întrunit cerințele) stema orașului. Stema comunistă fiind desuetă, singura stemă aprobată oficial este cea interbelică. Vă rog să observați exemplele simetrice, supuse atenției (Sibiul, Timișoara și Oradea), toate trei orașe medievale comparabile cu Clujul. Cu deosebirea că cele trei orașe surori au avut în frunte administrații performante, pe când Clujul a avut (și are) în frunte oameni de anvergura lui Gheorghe Funar și Emil Boc. --Mihai Andrei (discuție) 30 aprilie 2015 14:09 (EEST)
replies: text: :::::::Eu m-aș abține aici de la orice considerații referitoare la calitatea administrațiilor locale, chiar dacă aș fi înclinat să vă dau dreptate. Vă rog să admiteți că nu sunteți singurul care iubiți acest oraș, cu istoria sa și complexitatea prezentului său. Nu pot să accept că singura stemă aprobată oficial este cea interbelică și nici că ar trebui să ne lansăm în acte de reparație legală prin intermediul proiectului care ne unește. Atunci când stema reintrodusă de dumneavoastră în infocasetă va deveni stema oficială a muncipiului voi fi de acord cu păstrarea ei și mă voi bucura la fel mult ca și dumneavoastră. Deocamdată, nu este cazul. --Pafsanias (discuție) 30 aprilie 2015 14:24 (EEST)
replies: text: :::::::: Eu cred că ce se întâmplă pe acest articol reprezintă o vandalizare, ar trebui banați toți, argumentele :„ nu este aprobată”, „nu este legală” sunt puerile, asta dacă wikipedia nu a ajuns instanță civilă. Stema este folosită și punct, asta este stema orașulul, nu vă place puteți da pe domnul Boc și consiliu în judecată. Wikipedia trebuie să prezinte o realitate.Aveți dreptul să vă exprimați opinia(cu care sunt de acord într-un fel) într-un paragraf destinat stemei! Sunt mii de postere în oraș, pe niciunul nu apare stema medievală, rar, CI STEMA FUNARIANĂ.Așa pot și eu să vandalizez articolul despre stema României, fiindcă îi un fiasco, 1 rep. vulturul valah, nu acvila romana,2 prezintă vulturul de două ori, o aberație, după prezintă încă o un leu care ar trebui să fie al Oltenie dar este  defapt al Banatului, deși Oltenia face parte din Valahia, deci 3 steme care se suprapun, să nu intru în chestiile mai grave.Stema României este aprobată, dar heraldic este un fiasco, totuși nu înseamna că o pot scoate, să pun stema lui Mihai Viteazu sau a Provinciei Dacia. Veniți aici cu steme medievale, interbelice și comuniste, zici că-i la balamuc, puneți stema folosită și scrieți paragraf  despre evoluție!Dacă nu se pricepe ar trebui banată toată lumea,numai pe wiki românesc nu exită argumente ci așa vreau eu ! IVGΛ 16 mai 2015 13:00 (EEST)
*  A afișa în infocasetă – care trebuie să prezinte informațiile cele mai actuale – o stemă veche, ieșită din uz cel târziu în 1972, pentru că ea corespunde preferințelor politice ale unui utilizator este exact opusul politicilor WP:FCO și WP:NU#TRIBUNA, care nu sunt negociabile.
* În fapt, Decretul nr. 302/1972 privind aprobarea stemelor județelor și municipiilor stabilește clar stema comunistă a orașului, iar el este abrogat prin Legea nr. 120/2000 privind declararea ca abrogate a unor acte normative. Deci cel târziu din 1972 și 2000, stema interbelică, respectiv cea comunistă nu mai sunt în putere. Cum stema lui Funar nu a primit aprobarea guvernului cf. art. 10 din Legea 102/1992, înseamnă că orașul nu are nici o stemă legală, ci doar una folosită în mod curent de primărie, cum a fost și cea a Timișoarei între 1995 și 2009. Legea din 1992 nu prevede vreo sancțiune ptr. această stare de fapt.
* Avem două posibilități:

text: :1. Afișăm în infocasetă kitsch-ul lui Funar, cu precizarea că legalitatea sa este contestată și sursele ptr. asta pot fi puse în secțiunea Stemă. Legalitatea rămâne în ultimă instanță problema Primăriei C-N, iar noi nu suntem aici Curtea de Apel ca să judecăm dacă stema lor actuală e legală. Este însă practic să adoptăm însemnul folosit curent de instituția „cea mai oficială”. Așa fac toate celelalte wikipedii în acest caz.

text: :2. Sau putem să nu afișăm nici o stemă în infocasetă, având în vedere că există o secțiune unde pot fi prezentate toate stemele în ordine cronologică, cu adnotări, și chiar un articol dedicat. Sunt numeroase alte articole la fel. 
* Dar a afișa în infocasetă o stemă ieșită de peste 40 de ani din uz, pentru că ar fi cea „legitimă”, este pur militantism politic (deși ptr. cauza de bun simț, fără fantezii cu lupi dacici șamd). --Mihai (discuție) 1 mai 2015 01:58 (EEST)
thread_title:  Stemă 

message: Pentru a evita un război de reveniri privitor la introducere, câteva puncte critice:
* e necesar ca introducerea să fie lărgită, dar în varianta lui Voloh sunt numeroase erori factuale, de logică, gramaticale
* distanțele în mile? ce rost are? care e sursa distanțelor? 
* nu e vorba de nici un declin al reputației internaționale în anii 1990, pe motiv că orașele românești nu aveau ce reputație internațională să piardă, plus că un deceniu în istoria de peste 700 de ani a unui oraș e undue weight
* a-l pomeni pe Funar în introducere e disproporționat, undue weight, e totuși un oraș cu o istorie de opt sute de ani 
* sursa 8 contrazice flagrant cifra de 411,379.
* în „cadrul limitelor orașului”, care „marcează”? 
* chiar e nevoie de un paragraf de poliloghii despre populația orașului, cu menționarea în introducere a Direcției Județene de Evidență a Persoanelor?
* formulare fără sens: „Orașul se desfășoară de la Biserica Sf. Mihail din Piața Unirii, construită în secolul 14 și numită după arhanghelul Mihail, sfântul protector al Cluj-Napocăi.”
* informație care contrazice flagrant infocaseta: 179.52 kilometri pătrați (69.31 mi2).
* Capitala tineretului, chiar e relevant un titlu acordat de un ngo supranațional fără legătură cu UE?
Chiar mă apucasem să corectez modificarea, dar dacă reacția sunt reverturi mai bine revenim la punctul zero și o corectează autorul. --Mihai (discuție) 26 septembrie 2017 23:26 (EEST)
replies: text: : Am șters formularea fără sens. Am încercat să lărgesc introducerea traducând de pe en.wp, dar iar fraza fără sens e de asemenea tradusă de acolo. Nici pe en.wp n-are ce căuta. Văd că greșesc mai des când încerc să traduc.--VolohD 26 septembrie 2017 23:58 (EEST)
replies: text: : În ce privește „marcează”, am corectat. E vorba de omiterea unei litere.--VolohD 27 septembrie 2017 00:00 (EEST)

text: : Reacția a fost reverturi pentru că ați șters o bună parte din text fără o explicație suficientă pentru această ștergere. Dar nu sunt împotriva colaborării.--VolohD 27 septembrie 2017 00:14 (EEST)
replies: text: ::* Cum vă sună „Ana locuia în Cluj” vs. „Ana locuia în cadrul limitelor orașului Cluj”?

text: ::* Chiar o fi având orașul peste o mie de kilometri pătrați sau e greșită înfocaseta?

text: ::* „Zona metropolitană Cluj-Napoca are o populație de 411,379 de oameni”. Sursa opt spune „Populația totală: 379.705”. Alba-neagra?

text: ::* De ce folosiți virgula ca separator pentru mii, când peste tot e folosit punctul? --Mihai (discuție) 27 septembrie 2017 00:38 (EEST)
replies: text: :::* Sigur că „Ana locuia în Cluj” sună mai bine. Văd că atunci când traduc am tendința de a mă exprima cam nefiresc.

text: :::* Ups, da, e greșită infocaseta.

text: :::* Acum văd și eu ce spune sursa 8. Adăugirile mele la introducere (inclusiv sursele) sunt traduceri de pe en.wp. Nu am verificat ce spun sursele.

text: :::* Așa e, voi folosi doar punctul.--VolohD 27 septembrie 2017 01:08 (EEST)
thread_title:  Introducere 

message: M-am uitat și eu la Istoric, la caseta cu "Istoria apartenenței statale". Și ce să vezi? A dispărut Clujul!!! Unde este Clujul? Între 1919 și 1940 au venit popoarele migratoare și l-au înghițit, și l-au ținut ascuns în stomac. Păi am înțeles că el a apărut în 1526 așa cum apare un șeptar pe masă la o partidă de poker, dar chiar avem trișori care să-l ascundă 21 de ani? PheonixRo (discuție) 2 februarie 2018 04:25 (EET)
thread_title:  A dispărut Clujul! 

message: În text se afirmă că Clujul a fost anexat de România, invocându-se sursa DEX. De fapt, textul relevant în speță din DEX este „(Cu privire la un stat, un teritoriu) A încorpora prin violență, a face un act de anexiune.” (). Se invocă faptul că a avut loc în urma unui război. Da, dar nu a fost o cucerire cu forța împotriva dorinței populației. A fost în urma hotărârii etniei majoritare din Transilvania, în speță românii (statisticile austro-ungare confirmă asta). Orașele nu pot hotărî individual de care stat să aparțină, ele trec împreună cu teritoriul la statul succesor. Iar în teritoriu, maghiarii n-aveau șanse, fiind minoritari. Bineînțeles, ei afirmă că Transilvania le-a fost răpită, și folosesc referitor la România termenul de „anexare”, iar la situația din 1940 formula „revenire la patria mamă”. Însă cum maghiarii nu sunt nici acum majoritari în Transilvania, nu prea este cinstit să se pună pe primul plan poziția lor.
De fapt unirea a fost și este contestată de maghiari, reclamând că n-a avut loc un plebiscit. Însă ei omit să spună că la un plebiscit corect statisticile demografice austro-ungare prefigurau rezultatul trecerii la România a Transilvaniei. Alt argument este că delegații ar fi fost doar o mână de oameni, care n-ar fi reprezentat populația. Parcurgând lista delegaților se vede că majoritatea erau preoți, ori nu poți să spui că comunitățile nu și-ar fi susținut preoții. Cu toată supărarea maghiarilor, Transilvania a trecut la România la dorința etniei majoritare, nu doar în urma unui război de cucerire prin care ar fi fost „anexată”. --Turbojet  31 august 2021 22:31 (EEST)
replies: text: Articolul nu face referire la anexarea orașului, ci la anexarea Transilvaniei. Mai mult, articolul nu contestă nici structura etnică a Transilvaniei, nici principiul de autodeterminare etnică a lui Woodrow Wilson pe care s-a format România Mare. Faptul că există maghiari care contestă granițele actuale este o altă poveste. Am considerat formularea "anexarea Transilvaniei" corectă pentru că putem vorbi despre unire, în adevăratul sens al cuvântului, strict în cazul statelor independente Valahia, Moldova și Republica Democratică Moldovenească. În cazul teritoriilor subordonate altor state (Cadrilaterul, Transilvania, Banatul românesc, Crișana, Ducatul Bucovinei, Maramureș și Sătmar) nu poți vorbi de uniune pentru că nu vorbești de unități cu statut echivalent. Vorbești despre schimbarea statutului unui teritoriu administrat de către un stat (Austro-Ungaria, Bulgaria) în statut de teritoriu subordonat unui alt stat (România). În cazul unora din teritoriile menționate anterior, nici nu exista vreun fel de autonomie administrativă pentru teritoriul respectiv. Nu mai vorbesc că pentru toate teritoriile menționate, România a trebuit să invadeze un stat vecin.

text: Vorbind despre Marea Unire, de fapt vorbim despre unirea majorității etnicilor români într-un singur stat. Nu vorbim despre unirea tuturor teritoriilor "românești". Să nu uităm că România a negociat la Trianon anexarea unui teritoriu important la granița cu Ungaria populat aproape integral de etnici maghiari din simplul motiv că infrastructura (în principal feroviară) care lega Banatul de restul țării trecea prin acea fâșie de la graniță. Adică negociatorii noștri au zis un fel de "Ne place filozofia lui Wilson, dar ne plac mai mult șinele". Mngck (discuție) 1 septembrie 2021 19:51 (EEST)
replies: text: :Când o populație își exprimă dorința să facă parte din alt stat e greu de spus că statul respectiv a „anexat” teritoriul pe care trăiește populația respectivă. Dar, mă rog, dacă asta vă încălzește, n-aveți decât să păstrați formularea „anexat”. Însă să știți că mulți, nu doar eu, văd asta ca o provocare maghiară și li se confirmă părerea că maghiarii n-au renunțat și nu renunță. Nem, nem, soha! --Turbojet  1 septembrie 2021 20:13 (EEST)
replies: text: ::Am trăit s-o citesc și pe asta. :) Am încercat să-mi explic punctul de vedere cu argumente, dar văd că vă deranjează prea mult ungurii ca să vă pese. Genul ăsta de răspunsuri fac imposibilă o conversație echilibrată despre o temă istorică încărcată. Mngck (discuție) 1 septembrie 2021 20:21 (EEST)
replies: text: :::Sunt discutabile ambele puncte de vedere, dar și adevărate în aceeași măsură.--Kun Kipcsak (discuție) 1 septembrie 2021 20:45 (EEST)
replies: text: ::::Bineînțeles că mă deranjează. Schimbarea unei administrații statale vine automat cu schimbarea limbii oficiale și cu punerea pe liber a celor din administrație care n-o stăpânesc. Toate posturile din administrație, justiție, poliție și învățământ și o mare parte a celor din armată și sănătate necesită cunoașterea limbii oficiale. Limba maghiară este recunoscută ca fiind foarte dificil de învățat. Cine n-o învață în copilărie nu se descurcă în noianul de moduri ale verbului. Cine nu crede, poate compara măcar vocabularul meseriilor între engleză, franceză, română și maghiară. Eu, personal, am învățat ceva în copilărie, m-aș descurca, în câteva luni mi-ar reveni limbajul. Însă restul familiei mele nu. Eu am o vârstă la care nu-mi mai pot susține familia în cazul schimbării administrației, așa că ai mei, care din fericire vorbesc bine engleza (au certificate C1) s-ar descurca, însă doar emigrând. Însă nu suntem niște „curgolea”, cum se spune, să nu ne pese, să ne punem palma în fund și să plecăm fără regrete. Deci, nu-mi surâde deloc revizuirea istoriei, „revizuire” al cărei scop este, fără niciun dubiu, revendicări de restaurare a situației istorice, situație pentru care străbunicii mei au luptat să scape de ea. Serios, ei au trăit în Austro-Ungaria, au simțit pe pielea lor modul de administrare maghiar și au luptat să se scuture de acel jug. Personal nu pot fi dus cu zăhărelul de invocări ale „adevărului istoric” pentru că-l știu prea bine, este istoria familiei mele. --Turbojet  1 septembrie 2021 21:36 (EEST)
replies: text: :::::Am eliminat formulările pentru a încheia polemica. Dacă dificultatea limbi maghiare și istoria familiei decide cine are dreptate, prefer să nu particip la discuție. Mngck (discuție) 1 septembrie 2021 22:17 (EEST)
replies: text: ::::::Mulțumesc. Ungaria a pierdut Ardealul, unde românii erau și sunt majoritari. Iar definiția adevărului este „varianta care convine majorității”. --Turbojet  1 septembrie 2021 22:50 (EEST)
replies: text: :::::::„În anul 1918 România folosindu-se de slăbiciunea militară a Rusiei a desfăcut de la Uniunea Sovietică (Rusia) o parte din teritoriul ei, Basarabia, călcând prin aceasta unitatea seculară a Basarabiei, populată în principal cu ucraineni, cu Republica sovietică ucraineană.” (citat din Ultimatumul sovietic din 26 iunie 1940) Cam același lucru susțin și ungurii cu privire la Transilvania. Adevărul este că atât Imperiul Rus, cât și Regatul Ungariei erau state multinaționale formate ele însele prin anexarea unor teritorii, iar în anul 1918 aceste construcții artificiale (ce înglobau teritorii locuite de populații ce nu aveau prea mare lucru în comun) s-au dezintegrat, încetând să mai existe. Cum poți să spui că teritoriile unite cu România în 1918 au fost anexate, când statul care le stăpânea a fost desființat? E o aberație. Conform acestei logici strâmbe Austria ar trebui să revendice Slovenia și sudul Poloniei pe motiv că au aparținut Austro-Ungariei, iar Germania ar trebui să revendice Cehia pe motiv că a aparținut Imperiului German. Aceste state au dispărut, iar statele succesoare nu pot revendica nimic deoarece sunt construcții recente diferite. --Donarius (discuție) 1 septembrie 2021 23:10 (EEST)
replies: text: ::::::::Bun, am fost eu cretin. Nu mi-am dat seama că în română are neapărat conotație negativă. Motiv pentru care am susținut folosirea formulării. În limba engleză poate fi folosit cu sensul de a încorpora. Ăla era de fapt cuvântul pe care îl căutam. Puteți să mă lăsați acum că susțin redesenarea granițelor și să faceți mișto de româna mea. Măcar așa bateți mai aproape de adevăr. Mngck (discuție) 1 septembrie 2021 23:46 (EEST)
replies: text: :::::::::Trebuie să înțelegeți că termenii au diferite nuanțe și că nu putem folosi cuvinte la întâmplare, ci trebuie să alegem termenii potriviți, nu să preluăm termeni din sloganurile politice ale unora și altora. Atunci când preluăm astfel de termeni, devenim vehicule ale propagandei și încălcăm principiul neutralității pe care se bazează Wikipedia. Propaganda nu are ce căuta pe Wikipedia. --Donarius (discuție) 2 septembrie 2021 00:07 (EEST)
Mngck, nu a făcut nimeni mișto de româna dv., care este foarte bună.
Cum am spus, fiecare comunitate are adevărul ei, care o avantajează și pe care îl susține. Și în care probabil crede, așa că eu consider formularea dv. de bună credință. Însă pentru Ungaria și România Transilvania este un joc cu sumă nulă și nimeni care își cunoaște interesul nu poate fi convertit la poziția celuilalt. Afirmarea răspicată (cum am făcut eu) sau voalată (cum ați făcut dv.) a poziției duce la încordarea relațiilor. Evident, încordarea este în interesul celui care dorește schimbarea situației. În acest context, întrebarea este dacă are șanse. Dacă nu are, încordarea este contraproductivă. Deci, să înțeleg că maghiarii, cel puțin la nivel de persoane particulare, consideră că au șanse, deci trebuie să facă ceva. Însă prin vorbe nu se va realiza nimic. Este nevoie de un nou război, în care competitorii să fie în tabere diferite, iar tabăra câștigătoare să fie cea convenabilă. În prezent perspectiva în această formă este foarte îndepărtată. Sau chiar ăsta este motivul apropierii Ungariei de Rusia? Câștigarea unui război alături de ei, urmat de hărtănirea României, unde Rusia să ia Moldova, iar Ungaria Transilvania? Nu doresc ca aceasta să fie o discuție politică, ci doar să-mi explic reacția, pe care o consider necesară, căci s-a văzut unde a dus lipsa de reacție în Germania în perioada interbelică. --Turbojet  2 septembrie 2021 12:02 (EEST)

text: Regret că am contribuit la a duce această discuție, care ar fi trebuit să fie mai degrabă despre semantică, într-o direcție în care să fie nevoie de astfel de argumentări. Îmi asum și data viitoare voi avea mai mare grijă.

text: Nu intru pe wiki ca să am polemici despre naționalism sau ca să promovez vreo ideologie sau vreo idee națională. Contribui pentru că îmi face plăcere să scriu și să citesc și pentru că simt că informațiile pe care le adaug pot fi utile cititorilor. Nu îmi face plăcere să particip la genul ăsta de polemici și nici să fiu bănuit că aș face muncă pentru agenturili străine. Îmi pare bine că v-am putut convinge că modificarea a fost de bună credință. Vă doresc editare plăcută în continuare! Mngck (discuție) 2 septembrie 2021 12:51 (EEST)
replies: text: :Transilvania nu a fost anexata.

text: :La 1 decembrie sn Adunarea a declarat unirea cu Regatul Vechi. O declaratie de intentie. Unirea propriu-zisa a avut loc ceva mai târziu, când Austro-Ungaria era deja facuta bucati, ba chiar încheiau paci separate.

text: :Cu alte cuvinte, Transilvania a avut un statut intermediar de autonomie dpdv al dreptului international. A fost condusa de un guvern propriu, numit Consiliul Diriguitor, prezidat de Maniu.

text: :Cu stima,

text: :Marian

text: :PS: Iata ce ziceau chiar alde Maniu & Co:

text: :Adunarea națională ținută în 18 Noemvrie (1 Decemvrie) a.c. la Alba-Iulia într’un gând și cu nespusă însuflețire a înfăptuit visul de veacuri al națiunei române din Transilvania, Banat și Țeara-Ungurească și a decretat unirea acestor ținuturi cu Regatul României, iar până la întrunirea Constituantei, aleasă pe baza votului universal, Adunarea Națională a rezervat acestor teritorii autonomie provizorie. Pentru conducerea mai departe a afacerilor națiunei Adunarea Națională a instituit un mare sfat național, iară acesta în ziua de 19 Noemvrie (2 Decemvrie) a.c. tot la Alba-Iulia pentru guvernarea provizorie a țării a ales consiliul diriguitor, care s’a constituit astfel: Dr. Iuliu Maniu prezidiu și interne, — Vasilie Goldiș culte și instrucțiune publică, apoi aranjarea raporturilor cu națiunile și confesiunile conlocuitoare, — Dr.St.C.Pop armată și siguranță publică, — Dr Ioan Suciu organizarea și pregătirea Constituantei, — Dr. Alexandru Vaida externe și presă, — Dr. Aurel Lazar justiție, — Dr. Emil Hățiegan codificare, — Dr. Aurel VIad finanțe, — Dr. Victor Bontescu agricultură și comerciu, — Dr. Romul Boilă comunicațiune, lucrări publice, poștă, telegraf și alimentațiune, — Ioan Flueraș sociale și higienă, — losif Jumanca industrie/— Dr. Vasilie Lucaciu, Dr. Valeriu Braniște și Octavian Goga fără resort. Acest consiliu diriguitor își are sediul în Sibiiu.  Prin aceasta Transilvania, Banatul și părțile locuite de Români ale Țării Ungurești s’au rupt de Statul-Ungar și până la înfăptuirea definitivă a unirii cu Regatul Român au ajuns sub guvernarea noastră 93.193.152.40 (discuție) 15 martie 2022 19:55 (EET)
thread_title:  Anexare 

thread_title:  Problema Colocensis