Dyskusja:Język chorwacki

message: "Sama nazwa "język chorwacki" pojawiła się w czasach współczesnych dopiero w latach 90. XX w. Wcześniej chorwacki nosił nazwę języka serbsko-chorwackiego, .. "
To jest nieprawda, polecam przeczytanie artykułów na temat języka serbochorwackiego i chorwackiego w Wikipedii angielskiej. Język chorwacki był używany od XVI-wieku, kiedy to zarzucono pisanie w lokalnej odmianie języka starocerkiewnosłowianskiego. Pojęcie języka serbochorwackiego natomiast wymyślono dopiero w XIX wieku. Zostało ono upaństwowione po powstaniu państwa Jugosłowiańskiego.
replies: text: To była nieprawda. Niestety nie mam w tej chwili dość czasu, żeby opisać historię języka chorwackiego, ale zmieniłem treść tego działu, niech nie szerzy mylnych informacji. Boraczek 10:03, 1 maja 2007 (CEST)
Uniwersytet Jagielloński w Krakowie - Instytut Filologii Słowiańskiej Krakowska slawistyka jest najstarszą filologią słowiańską w Polsce....Co roku w IFS ogłasza się rekrutację na pięć specjalizacji językowych: bułgarską, chorwacką, czeską, serbską i słowacką. (accessed 5. November 2010) 
The official language in Socialist Republic of Croatia (in Yugoslavia) was called Croatian language. In the period 1974-1990, the official name was "Croatian or Serbian" (hrvatski ili srpski). That change appeared in the Constitution of SR Croatia from 1974. 
That change appeared after the break of Croatian spring from 1971 (in fact, that was the break of all liberalisations that appeared after 1967). In 9. Nov 1990, the name Croatian language was restored. 
Here's the text of the 1974 Constitution of SR Croatia in Croatian language  (just the small article above; major part is the article from the magazine Oko, Problemi jezika i jezične politike).
"U Socijalističkoj Republici Hrvatskoj u javnoj je upotrebi hrvatski književni jezik (Croatian literary language) - standardni oblik narodnog jezika Hrvata i Srba u Hrvatskoj, koji se naziva hrvatski ili srpski." (Croatian or Serbian).
"Croatian or Serbian" wasn't the same as "Serbocroatian". One of most obvious examples were the banknotes. E.g., they were in 4 languages. Croatian was "Deset tisuća dinara" (in Latin letters), while Serbian was "Deset hiljada dinara" (in Cyrillic). Kubura (dyskusja) 06:05, 5 lis 2010 (CET)
Sorry, my knowledge of Polish is not good, so I'll write in English, and provide You scientific links in Croatian. 
 Hrvatski jezični portal - poseban slavenski jezik (1996.), a text from Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti - 
Razred za filološke znanosti. "Zbog bliskosti tih dvaju književnih jezika bilo je u 19. i 20. stoljeću dogovora da se od njih stvori jedan jezik. Hrvati su u tome sudjelovali iz ideoloških i političkih razloga, a Srbi su to prihvatili nakon stvaranja Jugoslavije videći u jednom jeziku još jedno sredstvo kojim su nastojali uništiti sve hrvatske posebnosti pa i Hrvate kao narod. Zbog toga su nastojali da se jezično jedinstvo ostvari i silom državne, političke i vojne prevlasti, ali ti pokušaji nisu uspjeli zbog stabiliziranosti tih dvaju književnih jezika i zbog jakoga kulturnog i političkog otpora s hrvatske strane. Na temelju svojega povijesnoga razvoja, od prvih pisanih spomenika u 11. stoljeću i na osnovi svojega jezikoslovlja, koje kontinuirano traje od kraja 16. st. sve do danas, suvremeni je hrvatski književni jezik razvio svoje posebnosti na fonološkoj, morfološkoj, tvorbenoj, sintaktičkoj, leksičkoj i stilskoj razini, a i svoj latinički grafijski sustav. Prema tome na svim se jezičnim razinama razlikuje od srpskoga tako da se nikada nije moglo niti se danas može govoriti i pisati »srpskohrvatskim« (»hrvatskosrpskim«) jezikom, jer on kao konkretan jezik nikada nije ni postojao niti danas postoji, nego se tekstovi ostvaruju ili kao hrvatski ili kao srpski. Ne može se spontano napisati isti tekst niti od jedne stranice koji bi Hrvati primili kao hrvatski, a Srbi kao srpski. Kad dakle sadržaj nije isti, ne može biti ni isti naziv. "
 Ranko Matasović, the linguist: Srpsko-hrvatski nikada nije ostvaren, jer nije postojao.
 Mijo Lončarić, the linguist: "Međutim, upravo u tome Daneš i Kordić nisu u pravu, jer je stvarnost (bila) drukčija, što možda Daneš ne zna, a Kordić bi, u najmanju ruku, trebala znati. Dakle nije postojao jedan idiom, koji je policentričan, ili se kasnije raspada, nego se u početku radilo o dvama književnim idiomima, koji se samostalno i posebno razvijaju, dakle postoje kao dva posebna entiteta, dvije posebne jedinice. Dakle, ne kažem različite, jer su one dijelom različite, kao što su velikim dijelom jednake, nego kažem posebne, bez obzira na njihove različitosti i istost".
 (link now not active). Leopold Auburger, the linguist: Srpskohrvatski jezik je izmišljotina. Part of the text is here, in Serbian  "Srpskohrvatski jezik nikad nije ni postojao, a srbokroatizam je bio samo program za veštačku izgradnju zajedničkog jezika Srba i Hrvata u ujedinjenoj državi - izjavio je nemački kroatista Leopold Auburger u razgovoru za Večernji list, a preneo Tanjug. Ocenivši da postoje mnoge sličnosti između hrvatskog i srpskog jezika, Auburger tvrdi da je hrvatski jezik star više od hiljadu godina, a da izgrađeni hrvatski književni jezik postoji najmanje 500 godina, dok je srpski književni jezik sasvim mlad element, jer postoji tek od 19. veka. On je rekao da je kod Srba pre srpskog književnog jezika tu ulogu igrala srpska varijanta crkvenoslovenskog jezika.
Nemački kroatista dodao je da srpskohrvatski jezik nikad nije postojao i da niko nije takav konstruisani jezik prihvatao, zaključivši da je srpskohrvatski jezik izmišljotina koja se ne može Hrvatima silom nametati. On je prozvao i evropske slaviste koji se još slepo drže Vuka Karadžića."
 Tribina Hrvatskoga kulturnog vijeća pod naslovom «Nove agresije na hrvatski jezik». nastupili dr. sc. Nataša Bašić, leksikografkinja i jezikoslovka, prof. Jasmina Nikić, stručnjakinja za govornu komunikaciju i dr. sc. Mario Grčević, docent na Hrvatskim studijima. "U ponedjeljak 8. studenoga održana je u Zagrebu tribina Hrvatskoga kulturnog vijeća pod naslovom «Nove agresije na hrvatski jezik». Razloga za takvu tribinu bilo je u zadnje vrijeme i previše. Kako je uvodno rekao predsjednik HKV-a Hrvoje Hitrec početkom 21. stoljeća nastupilo je razdoblje destrukcije i dekonstrukcije hrvatske države. Budući da država i nije drugo nego okvir i štit jedne kulture, razorni su napadi krenuli upravo na hrvatski kulturni identitet a stožerni njegov dio je hrvatski jezik. Premda zapisan u Ustavu RH, hrvatski jezik se relativizira i pokušava vratiti u stanje u kojemu je bio u vrijeme dviju Jugoslavija, a niječe se izravno ili posredno čak i njegova posebnost te opet oživljavaju zablude o nepostojećem srpskohrvatskom jeziku."
 Radoslav Katičić: Srpski jezik nije štokavski. "Zašto onda lingvistika inzistira na sličnosti ili istosti?
Ima nekoliko razloga. Prvo, istost je silno u interesu svakome tko želi jednostavno i bez komplikacija vladati tim prostorom. Kada se Austrija počela širiti na jugoistok, onda je htjela da Hrvati govore srpski, da to bude odskočna daska za pripajanje Srbije i za prodor do Soluna. Kada je Mađarska poslije 1848. stala na noge i opet postala politički subjekt preko mađarona je među Hrvatima širila vukovsku školu jer se i ona htjela širiti na jugoistok. Ako pogledate na kartu i vidite da Beograd leži tamo gdje se spajaju: Dunav, Sava, Tisa i Morava odmah ćete uočiti koji je to geostrateški položaj. Tko je onda lud da između Zagreba i Beograda odabere Zagreb ako može imati i Beograd. A lakše je imati Beograd i Zagreb ako se tamo govori isti jezik. "
 Sanda Ham: Ni milicije nisu od hrvatskog i srpskog napravile jedan jezik. "Postoji hrvatski jezik i on nije stanje za koje treba optužiti naciju ili ideologije. Opasan je zaziv jezičnih jednačenja jer iza njega uvijek stoje političke namjere....Dakle, Snježanina mudrolija o hrvatskom i srpskom jeziku kao jednom i istom postala je valjda u Njemačkoj – u skladu je s tradicijskim razmišljanjima njemačke slavistike još iz 19. st. prema kojima je sva štokavština srpska, a ta su razmišljanja romantičarski pogledi na jezik i naciju. Snježana je tezu naučila, bit će, od Nijemaca. Godinama su joj bili poslodavci, ali trenutačno je nezaposlena pa više nikoga ne uči. Teze njemačke slavistike o tom da Hrvati i Srbi govore istim jezikom ni njemački slavisti ne shvaćaju kao znanstvene, što pokazuju suvremeni radovi iz pera i njemačkih i uopće inozemnih slavista i kroatista. Nije Snježana nanijela veliku štetu hrvatskomu jeziku – u Njemačkoj pjeva u zboru srodnih glasova, a u Hrvatskoj njezine stavove malo tko shvaća ozbiljno, uglavnom služe za dnevnopolitičke unitarstičke i nostalgične potrebe u Hrvatskoj i BiH....U različitim su nas Jugoslavijama gotovo cijelo 20. st. natjeravali da prihvatimo činjenicu kako Hrvati i Srbi govore istim jezikom jer su jezik smatrali kriterijem za nacionalnu odrednicu – koji govore istim jezikom, isti su narod. A kako jezici nisu bili isti, trebalo ih je izjednačiti po srpskosti. ...Kako gledate na tezu da je borba protiv poistovjećivanja hrvatskog i srpskog znak vladavine nacionalizma? - To je uvijek bio znak nacionalizma, ali srpskoga ili hrvatskih unitarista. Nisu dopuštali da hrvatski jezik bude onakav kakav jest, drugačiji. Primjerice, Deklaracija o hrvatskom jeziku iz 1967., koja traži da se hrvatski, srpski, bosanski i crnogorski priznaju i ustavno kao različiti jezici, dočekana je u Jugoslaviji na nož kao nacionalistička. Teret nacionalizma i ustaštva riječima se pridodavao u Jugoslaviji – naravno da je svaki odmak od jezičnoga jednačenja prema srpskosti bio sasijecan u korijenu, a najlakše je bilo sjeći nacionalističkim noževima. Naglost i bujnost pohrvaćivanja poslije Domovinskoga rata samo je odgovor na protuhrvatski nacionalizam, a ne znakom hrvatskoga nacionalizma...."
 Tribina pod naslovom «Bez hrvatskoga jezika u Europskoj uniji?». Nastupili su: akademik Stjepan Babić, dr. Mario Grčević i viši stručni savjetnici u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa, profesori Milan Bošnjak i Staša Skenžić. Izlaganje akademika Stjepana Babića: Hrvatski književni jezik njim samim.
If necessary, I'll translate this for You. Kubura (dyskusja) 10:35, 19 sie 2015 (CEST)

message: Xx236 (dyskusja) 13:36, 4 paź 2017 (CEST)
thread_title:  są nieważkie ?